EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1287/2013
af 11. december 2013
om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173 og 195,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kommissionen vedtog en meddelelse med titlen "Europa 2020 - en strategi for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" i marts 2010 ("Europa 2020-strategien"). Meddelelsen blev godkendt af Det Europæiske Råd i juni 2010. Europa 2020-strategien er en reaktion på den økonomiske krise og tager sigte på at forberede Unionen på det næste årti. Den indeholder fem ambitiøse målsætninger for klima og energi, beskæftigelse, innovation, uddannelse og social inklusion, der skal nås inden udgangen af 2020, og identificerer fem centrale drivkræfter for vækst, der har til formål at gøre Unionen mere dynamisk og konkurrencedygtig. Den understreger også vigtigheden af at styrke den europæiske økonomis vækst og samtidig levere et højt niveau for beskæftigelse, en ressource- og energieffektiv lavemissionsøkonomi og social samhørighed. Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) bør spille en afgørende rolle med hensyn til at nå Europa 2020-strategimålene. Deres rolle afspejles af, at SMV'er nævnes i seks ud af syv af Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer.
(2)
Med henblik på at sikre, at virksomhederne, navnlig SMV'erne, spiller en central rolle i at levere økonomisk vækst i Unionen, hvilket har højeste prioritet, vedtog Kommissionen i oktober 2010 en meddelelse med titlen "En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed", som Rådet godkendte i december 2010. Dette er et flagskibsinitiativ i Europa 2020-strategien. Meddelelsen fastlægger en strategi, der har til formål at sætte skub i væksten og beskæftigelsen ved at opretholde og støtte en stærk, diversificeret og konkurrencedygtig industribase i Europa, navnlig ved at forbedre rammevilkårene for virksomhederne samt ved at styrke flere forskellige aspekter af det indre marked, herunder virksomhedsrelaterede serviceerhverv.
(3)
I juni 2008 vedtog Kommissionen en meddelelse med titlen "Tænk småt først - En "Small Business Act" for Europa", der blev hilst velkommen af Rådet i december 2008. "Small Business Act" (SBA) omfatter en omfattende politisk ramme for SMV'er, fremmer iværksætteri og forankrer princippet om "tænk småt først" i love og politikker med henblik på at styrke SMV'ernes konkurrenceevne. SBA fastlægger ti principper og skitserer politikker og lovgivningsmæssige foranstaltninger med henblik på at fremme SMV'ers vækstpotentiale og skabe job. Gennemførelsen af SBA bidrager til at opnå målsætningerne for Europa 2020-strategien. Der er allerede fastlagt flere forskellige tiltag for SMV'er i flagskibsinitiativerne.
(4)
SBA har efterfølgende været genstand for en gennemgang, der blev offentliggjort i februar 2011, på grundlag af hvilken Rådet den 30. og 31. maj 2011 vedtog konklusioner. Denne gennemgang gør status over gennemførelsen af SBA og vurderer SMV'ers behov i det nuværende økonomiske miljø, hvor de i stigende grad finder det svært at opnå adgang til finansiering og til markederne. Den giver et overblik over de fremskridt, der er nået i de første to år med SBA, fastlægger nye tiltag som reaktion på udfordringer, der følger af den økonomiske krise, som interessenterne har givet meddelelse om, og foreslår metoder til at forbedre optagelsen og gennemførelsen af SBA med en tydelig rolle for interessenter og erhvervsorganisationer i forreste linje. De særlige målsætninger for et program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er bør afspejle de prioriteter, der er fastsat i denne gennemgang. Det er vigtigt at sikre, at gennemførelsen af et sådant program koordineres med gennemførelsen af SBA.
Navnlig bør tiltag under de specifikke målsætninger bidrage til at opfylde ovennævnte ti principper og de nye tiltag, der er konstateret i forbindelse med gennemgangen af SBA.
(5)
Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (3) fastlægger den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020. Den flerårlige finansielle ramme beskriver, hvordan man opnår de politiske mål om øget vækst og flere job i Europa, en lavemissions- og mere miljøbevidst økonomi og en mere internationalt fremtrædende Unionen.
(6)
Med henblik på at bidrage til øget konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, særligt SMV'erne, støtte eksisterende SMV'er, fremme en iværksætterkultur og fremme oprettelse og vækst af SMV'er, fremme af videnssamfundet og udvikling baseret på en afbalanceret økonomisk vækst bør der oprettes et program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er ("Cosme-programmet").
(7)
Cosme-programmet bør prioritere forenklingsdagsordenen højt i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 8. februar 2012 med titlen "Dagsorden for forenkling af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020". Anvendelsen af Unionens og medlemsstaternes midler til fremme af virksomheders og SMV’ers konkurrenceevne bør koordineres bedre med henblik på at sikre komplementaritet, større effektivitet og synlighed samt opnå større budgetmæssige synergier.
(8)
Kommissionen har forpligtet sig til at mainstreame klimatiltagene i Unionens udgiftsprogrammer og afsætte mindst 20 % af Unionens budget til klimarelaterede målsætninger. Det er vigtigt at sikre, at bekæmpelse af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer og risikoforebyggelse fremmes ved forberedelsen, udarbejdelsen og gennemførelse af Cosme-programmet. Foranstaltninger, der er omfattet af denne forordning, bør bidrage til at fremme overgangen til en økonomi og et samfund, der er klimarobust og CO2-fattig.
(9)
Det følger af Rådets afgørelse 2001/822/EF (4), at enheder og organer i oversøiske lande og territorier er berettigede til at deltage i Cosme-programmet.
(10)
Unionens konkurrenceevnepolitik har til hensigt at etablere de institutionelle og politiske ordninger, der skaber vilkår, så virksomheder, og navnlig SMV'er, kan vokse på en bæredygtig måde. Opnåelse af konkurrenceevne og bæredygtighed medfører evne til at opnå og fastholde virksomhedernes økonomiske konkurrenceevne og vækst i overensstemmelse med mål for bæredygtig udvikling. Øget produktivitet. navnlig med hensyn til ressourcer og energi, er den primære kilde til en bæredygtig vækst i indkomst. Konkurrenceevnen afhænger også af virksomhedernes evne til fuldt ud at udnytte muligheder, som f.eks. det indre marked. Dette er særlig vigtigt for SMV'er, der udgør 99 % af virksomhederne i Unionen, tegner sig for to ud af tre eksisterende job i den private sektor og 80 % af nye job og bidrager med mere end halvdelen af den samlede merværdi, der skabes af virksomheder i Unionen. SMV'er er en central drivkraft for økonomisk vækst, beskæftigelse og social integration.
(11)
Kommissionens meddelelse af 18. april 2012 med titlen "Et opsving med høj beskæftigelse" vurderedes det, at politikker til fremme af overgangen til en grøn økonomi, så som ressourceeffektivitet, energieffektivitet og klimaændringspolitikker, vil kunne skabe mere end fem millioner job i 2020, navnlig inden for SMV'er. Med dette in mente kan specifikke tiltag under Cosme-programmet omfatte fremme af udvikling af bæredygtige produkter, tjenesteydelser, teknologier og processer, samt ressourceeffektivitet og energieffektivitet og virksomheders sociale ansvar.
(12)
Konkurrenceevnen er i de seneste år kommet i fokus i Unionens udformning af politikker på grund af de markedssvigt, fejlslagne politikker og institutionelle mangler, der underminerer konkurrenceevnen blandt Unionens virksomheder, særligt SMV'erne.
(13)
Cosme-programmet bør derfor håndtere markedssvigt, der påvirker Unionens økonomis konkurrenceevne på globalt plan, og som underminerer virksomhedernes, og navnlig SMV'ers, mulighed for at konkurrere med modparter i andre dele af verden.
(14)
Cosme-programmet bør navnlig være rettet mod SMV'er som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (5). Ved anvendelsen af denne forordning bør Kommissionen høre alle relevante interessenter, herunder organisationer, der repræsenterer SMV'er. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod mikrovirksomheder, virksomheder, der beskæftiger sig med håndværk, selvstændige, liberale erhverv og socialøkonomiske virksomheder. Opmærksomheden bør ligeledes henledes på potentielle, nye, unge og kvindelige iværksættere samt andre særlige målgrupper, som f.eks. ældre, migranter og iværksættere, der tilhører socialt dårligt stillede eller sårbare grupper, såsom personer med handicap, og på fremme af virksomhedsoverdragelse, spin-off- og spin-out-effekter og muligheden for, at iværksættere får en ny chance.
(15)
Mange af Unionens problemer i forbindelse med konkurrenceevnen har at gøre med SMV'ers problemer med at opnå adgang til finansiering, fordi de kæmper med at dokumentere deres kreditværdighed og har svært ved at få adgang til risikovillig kapital. Disse problemer har en negativ effekt på antallet og kvaliteten af nye virksomheder og på virksomhedernes vækst og overlevelse samt på nye iværksætteres beredvillighed til at overtage rentable virksomheder i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse eller arv. De EU-finansieringsinstrumenter, der er blevet etableret under Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (6), har haft en dokumenteret merværdi og ydet et positivt bidrag til mindst 220 000 SMV'er. Den øgede merværdi for Unionen af de foreslåede finansielle instrumenter består bl.a. i en styrkelse af det indre marked for risikovillig kapital og udvikling af et fælleseuropæisk finansieringsmarked for SMV'er samt håndtering af markedssvigt, som ikke kan løses af medlemsstaterne. Unionens tiltag bør være sammenhængende, konsekvente og supplere medlemsstaternes finansielle instrumenter for SMV'er, have en løftestangseffekt og ikke føre til markedsforvridninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7). De enheder, der har ansvaret for at gennemføre tiltagene, bør sikre additionalitet og undgå dobbeltfinansiering med Unionens midler.
(16)
Kommissionen bør tage hensyn til synligheden af finansiering, der tilvejebringes gennem de finansielle instrumenter i denne forordning, for at sikre, at den tilgængelige EU-støtte er kendt, og at den støtte, der ydes, anerkendes på markedet. I den forbindelse bør finansielle formidlere have pligt til udtrykkeligt at fremhæve over for slutmodtagere, at finansiering er blevet muliggjort gennem støtte fra de finansielle instrumenter i denne forordning. Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe passende foranstaltninger, herunder ved hjælp af brugervenlige onlinesystemer, for at udbrede information om tilgængelige finansielle instrumenter blandt SMV'er og formidlere. Disse systemer, der kan omfatte en enkelt portal, bør ikke overlappe eksisterende systemer.
(17)
Enterprise Europe-netværket ("netværket") har bevist, at det indebærer en merværdi for europæiske SMV'er som en EU-kvikskranke til erhvervsstøtte for at hjælpe virksomhederne med at forbedre deres konkurrenceevne og udforske forretningsmuligheder i og uden for det indre marked. En strømlining af metoder og arbejdsmetoder og tilførelse af en europæisk dimension til erhvervsstøttetjenester kan alene opnås på unionsniveau. Netværket har navnlig hjulpet SMV'er med at finde samarbejds- eller teknologioverførselspartnere i det indre marked og i tredjelande, og få rådgivning vedrørende EU-finansieringskilder, EU-ret og intellektuel ejendomsret samt EU-programmer til fremme af miljøinnovation og bæredygtig produktion. Det har også fået tilbagemeldinger på EU-ret og -standarder. Dets enestående sagkundskab er særlig vigtig for at overvinde informationsasymmetri og mindske omkostningerne i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner.
(18)
Fortsatte bestræbelser er nødvendige for yderligere at optimere kvaliteten af tjenesterne og netværkets resultater, navnlig med hensyn til SMV'ernes bevidsthed og efterfølgende modtagelse af de foreslåede tjenester, ved yderligere at integrere internationaliserings- og innovationstjenester, styrke samarbejde mellem netværket og regionale og lokale SMV-interessenter, øget høring og større inddragelse af værtsorganisationer, mindre bureaukrati, bedre it-support, styrkelse af netværkets synlighed og dets tjenester i de geografiske områder, som det dækker.
(19)
Den begrænsede internationalisering af SMV'er, både i og uden for Europa, påvirker konkurrenceevnen. Ifølge visse skøn foretager 25 % af Unionens SMV'er i øjeblikket eksport eller har foretaget eksport inden for de seneste tre år, men kun 13 % af Unionens SMV'er har regelmæssigt eksporteret til lande uden for Unionen, og kun 2 % har investeret uden for deres hjemland. Desuden viser 2012-Eurobarometerundersøgelsen et uudnyttet potentiale for SMV'ers vækst på grønne markeder i og uden for Unionen med hensyn til internationalisering og adgang til offentlige udbud. I overensstemmelse med SBA, der opfordrede Unionen og medlemsstaterne til at støtte og tilskynde SMV'er til at drage fordel af væksten på markederne uden for Unionen, yder Unionen finansiel bistand til en række initiativer som f.eks. EU-Japan-centret for Industrielt Samarbejde og Kinas IPR-helpdesk for SMV'er. Merværdi i Unionen skabes ved at fremme samarbejde og tilbyde tjenester på europæisk plan, der supplerer men ikke overlapper medlemsstaternes centrale handelsfremmende tjenester, og som styrker den samlede indsats fra offentlige og private tjenesteydere på dette område. Sådanne tjenester bør omfatte oplysninger om intellektuelle ejendomsrettigheder, standarder og regler og muligheder for offentlige udbud. Der bør tages fuldt hensyn til del II i Rådets konklusioner af 6. december 2011 med titlen "En styrket gennemførelse af industripolitik i hele EU" der omhandler Kommissionens meddelelse med titlen"En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed". I denne forbindelse bør en veldefineret europæisk klyngedannelsesstrategi supplere den nationale og regionale indsats for at fremme klyngedannelsen med henblik på ekspertise og internationalt samarbejde, under hensyntagen til den kendsgerning at SMV-klynger kan være et afgørende middel til at styrke deres evne til at være innovative og til at begynde at virke på de internationale markeder.
(20)
For at forbedre konkurrenceevnen blandt EU-virksomheder, og navnlig SMV'er, skal medlemsstaterne og Kommissionen skabe et gunstigt erhvervsmiljø. SMV'ers interesser og de sektorer, hvor de er mest aktive, kræver særlig opmærksomhed. Initiativer på EU-plan er også nødvendige for at udveksle oplysninger og viden på europæisk plan, og digitale tjenester kan være særlig omkostningseffektive på dette område. Sådanne tiltag kan medvirke til at udvikle lige vilkår for SMV'er.
(21)
Afstandene, fragmenteringen og det unødvendige bureaukrati i det indre marked forhindrer borgere, forbrugere og virksomheder, navnlig SMV'er, i at udnytte alle dets fordele. Det er derfor absolut nødvendigt, at medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab gør en indsats for at afhjælpe mangler i forbindelse med gennemførelse, retlige aspekter og information. Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør i henhold til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet også samarbejde om at reducere og undgå unødvendige administrative og reguleringsmæssige byrder for SMV'er. Tiltag under Cosme-programmet - der er det eneste EU-program, der fokuserer specifikt på SMV'er - bør bidrage til gennemførelsen af disse målsætninger, navnlig ved at bidrage til at forbedre rammevilkårene for virksomheder. Egnethedscheck og konsekvensanalyse, der finansieres under Cosme-programmet, bør spille en rolle i disse bestræbelser.
(22)
En anden faktor, der påvirker konkurrenceevnen, er den relativt svage iværksætterånd i Unionen. Kun 45 % af Unionens borgere (og færre end 40 % af kvinderne) ønsker at blive selvstændige mod 55 % af befolkningen i USA og 71 % i Kina (ifølge 2009-Eurobarometerundersøgelsen om iværksætteri). Ifølge SBA bør der fokuseres på alle de situationer, som iværksættere befinder sig i, herunder opstart, vækst, overdragelse og konkurs (en chance til). Fremme af uddannelse i iværksætteri samt tiltag til forbedring af sammenhæng og konsekvens såsom benchmarking og udveksling af god praksis giver en høj merværdi i Unionen.
(23)
Erasmusprogrammet for unge iværksættere blev indledt med henblik på at give nye eller vordende iværksættere mulighed for at opnå erfaring fra erhvervslivet i en anden medlemsstat end deres egen, og således gøre det muligt for dem at styrke deres iværksættertalent. I forbindelse med målet om at forbedre rammevilkårene for fremme af iværksætteri og iværksætterkultur bør Kommissionen være i stand til at træffe foranstaltninger, der har til formål at hjælpe nye iværksættere med at forbedre deres evne til at udvikle iværksætterknowhow, -kompetencer og -holdninger og forbedre deres teknologiske og virksomhedsledelsesmæssige færdigheder.
(24)
Global konkurrence, demografiske ændringer, ressourcebegrænsninger og nye sociale tendenser skaber udfordringer og muligheder for forskellige sektorer, der står over for globale udfordringer, og som er karakteriseret ved en stor andel af SMV'er. F.eks. er designbaserede sektorer nødt til at tilpasse sig for at kunne drage fordel af det uudnyttede potentiale ved den store efterspørgsel efter personlige, kreative og universelle produkter. Da disse udfordringer gælder alle SMV'er i Unionen i disse sektorer, er det nødvendigt med en samordnet indsats på unionsniveau for at skabe yderligere vækst gennem initiativer, der fremskynder udviklingen af nye produkter og tjenester.
(25)
Til støtte for de tiltag, der er iværksat i medlemsstaterne, kan Cosme-programmet støtte initiativer på såvel sektororienterede som tværgående områder med betydeligt potentiale for vækst og iværksætteraktivitet, navnlig de initiativer, der har en stor andel af SMV'er, og som fremskynder forekomsten af konkurrencedygtige og bæredygtige virksomheder, baseret på de mest konkurrencedygtige forretningsmodeller, bedre produkter og processer, organisationsstrukturer eller ændrede værdikæder. Som nævnt i Kommissionens meddelelse af 30. juni 2010 med titlen "En ny turismepolitik for Europa - verdens førende rejsemål", som Rådet hilste velkommen i oktober 2010, er turisme en vigtig sektor i Unionens økonomi. Virksomhederne i denne sektor bidrager direkte med 5 % af Unionens bruttonationalprodukt (BNP). Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF") anerkender turismens betydning og udstikker rammerne for Unionens beføjelser på dette område. De europæiske turismeinitiativer kan supplere medlemsstaternes tiltag ved at fremme skabelsen af et gunstigt miljø og ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, navnlig gennem udveksling af god praksis. Tiltagene kan bestå i at forbedre turismevidensbasen ved at fremlægge data og analyser og ved at udvikle tværnationale samarbejdsprojekter i tæt samarbejde med medlemsstaterne, samtidig med at bindende krav til Unionens virksomheder undgås.
(26)
Cosme-programmet indeholder tiltag vedrørende målsætningerne, den samlede finansieringsramme til at nå disse målsætninger, en minimumsfinansieringsramme for de finansielle instrumenter, forskellige former for gennemførselsforanstaltninger og gennemsigtige ordninger vedrørende overvågning og evaluering og beskyttelse af Unionens finansielle interesser.
(27)
Cosme-programmet supplerer andre unionsprogrammer, samtidig med at der tages hensyn til, at hvert instrument bør fungere efter sine egne specifikke procedurer. Således bør de samme støtteberettigede udgifter ikke finansieres to gange. For at Unionens midler skal skabe en merværdi og en mærkbar virkning, bør der udvikles tætte synergier mellem Cosme-programmet, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (8) ("Horisont 2020-programmet"), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (9) ("strukturfondene") og andre unionsprogrammer.
(28)
Der bør i alle de relevante initiativer og tiltag, der er omfattet af Cosme-programmet, tages hensyn til principperne om gennemsigtighed og lige muligheder for kvinder og mænd. I de pågældende initiativer og tiltag bør der ligeledes tages hensyn til respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder for alle borgere.
(29)
Tildeling af tilskud til SMV'er bør være resultatet af en gennemsigtig proces. Tildelingen af sådanne tilskud og udbetalingen deraf bør være gennemsigtig, ubureaukratisk og i overensstemmelse med fælles regler.
(30)
Denne forordning fastsætter for hele Cosme-programmets varighed en finansieringsramme, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (10).
(31)
For at sikre, at finansieringen begrænses til at håndtere markedssvigt, fejlslagne politikker og institutionelle mangler, og for at undgå markedsforvridninger bør Cosme-programmets finansiering være i overensstemmelse med Unionens statsstøtteregler.
(32)
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og protokollerne til associeringsaftalerne indeholder bestemmelser om de pågældende landes deltagelse i unionsprogrammer. Andre tredjelandes deltagelse bør være mulig, når aftaler og procedurer tillader dette.
(33)
Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af Cosme-programmet og at det gennemføres så effektivt og brugervenligt som muligt samtidig med at retssikkerheden og adgangen til Cosme-programmet for alle deltagere ligeledes garanteres.
(34)
Cosme-programmet bør overvåges og evalueres regelmæssigt for at give mulighed for tilpasninger. Der bør udarbejdes en årlig rapport om implementeringen, hvori der redegøres for de realiserede fremskridt og planlagte aktiviteter.
(35)
Cosme-programmets gennemførelse bør overvåges årligt ved hjælp af nøgleindikatorer til vurdering af resultater og virkninger. Disse indikatorer, herunder de relevante referencescenarier, skal give et minimumsgrundlag for vurdering af, i hvilket omfang Cosme-programmets målsætninger er blevet opfyldt.
(36)
Kommissionens foreløbige rapport om opfyldelsen af målsætningerne for alle de tiltag, der støttes under Cosme-programmet, bør også indeholde en evaluering af SMV'ers lave deltagelsesgrad, når en sådan konstateres i et betydeligt antal medlemsstater. Hvor dette er relevant, vil medlemsstaterne kunne tage højde for den foreløbige rapports resultater i deres respektive politikker.
(37)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, som er tabt, uberettiget udbetalt eller ukorrekt anvendt, og i givet fald administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
(38)
For at sikre ensartede vilkår for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage årlige arbejdsprogrammer for gennemførelsen af Cosme-programmet. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (11). Nogle af tiltagene i det årlige arbejdsprogram indebærer koordinering af tiltag på nationalt plan. I den forbindelse bør artikel 5, stk. 4, i nævnte forordning finde anvendelse.
(39)
Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår tilføjelser til indikatorerne, ændringer af visse specifikke detaljer vedrørende de finansielle instrumenter og ændringer af de vejledende beløb, som overstiger disse beløb med mere end 5 % af værdien af finansieringsrammen i hvert tilfælde. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(40)
Af hensyn til retssikkerheden og klarheden, bør afgørelse nr. 1639/2006/EF ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
Genstand
Artikel 1
Oprettelse
Der oprettes herved et program for Unionens tiltag for at forbedre virksomheders konkurrenceevne, med særlig fokus på små og mellemstore virksomheder (SMV'er) ("Cosme-programmet") for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020.
Artikel 2
Definition
I denne forordning forstås ved "SMV'er": mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF.
Artikel 3
Generelle målsætninger
1. Cosme-programmet bidrager til følgende generelle målsætninger, med særligt fokus på de specifikke behov hos SMV'er, der er etableret i Unionen og SMV'er, der er etableret i tredjelande, som deltager i Cosme-programmet i henhold til artikel 6:
a)
at styrke konkurrenceevne og bæredygtighed for Unionens virksomheder, navnlig SMV'er
b)
at opfordre til iværksætterkultur og fremme skabelse og vækst af SMV'er.
2. Gennemførelsen af de målsætninger, der er anført i stk. 1, måles ved hjælp af følgende indikatorer:
a)
SMV'ers resultater for så vidt angår bæredygtighed
b)
ændringer i unødvendige administrative og reguleringsmæssige byrder for både nye og eksisterende SMV'er
c)
ændringer i andelen af SMV'er, der eksporterer i eller uden for Unionen
d)
ændringer i SMV'ers vækst
e)
ændringer i andelen af EU-borgere, der ønsker at blive selvstændige.
3. I bilaget findes en detaljeret liste over indikatorer og mål for Cosme-programmet.
4. Cosme-programmet underbygger gennemførelsen af Europa 2020-strategien og bidrager til at nå målsætningen om en "intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst". Særligt bidrager Cosme-programmet til hovedmålet vedrørende beskæftigelse.
KAPITEL II
Særlige målsætninger og indsatsområder
Artikel 4
Særlige målsætninger
1. Cosme-programmets særlige målsætninger er:
a)
at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i form af egenkapital og lånekapital
b)
at forbedre adgangen til markeder, navnlig inden for Unionen, men også på globalt plan
c)
at forbedre rammevilkårene for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, navnlig SMV'er, herunder i turismesektoren
d)
at fremme iværksætteri og iværksætterkultur.
2. Virksomhedernes behov for at tilpasse sig en økonomi, der er CO2-fattig, klimarobust, ressource- og energieffektiv, skal fremmes ved gennemførelsen af Cosme-programmet.
3. Til at måle indvirkningen af Cosme-programmet i forhold til at opnå de særlige målsætninger, der er anført i stk. 1, anvendes de indikatorer, der er anført i bilaget.
4. De i artikel 13 omhandlede årlige arbejdsprogrammer skal præcist angive alle de tiltag, der skal gennemføres under Cosme-programmet.
Artikel 5
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af Cosme-programmet er fastlagt til 2 298,243 mio. EUR i løbende priser, hvoraf mindst 60 % tildeles finansielle instrumenter.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme.
2. Den finansieringsramme, der er fastlagt i henhold til denne forordning, kan også dække udgifter til forberedende aktiviteter, tilsyns-, kontrol-, audit- og evalueringsaktiviteter, der er nødvendige for forvaltning af Cosme-programmet og til at nå målsætningerne. Den skal navnlig på en omkostningseffektiv måde dække undersøgelser, møder med eksperter, informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder virksomhedskommunikation om Unionens politiske prioriteringer, for så vidt de er knyttet til den generelle målsætning for Cosme-programmet, udgifter til it-netværk, med fokus på behandling og udveksling af information, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af Cosme-programmet.
Disse udgifter må højst udgøre 5 % af finansieringsrammens værdi.
3. Cosme-programmets finansieringsramme anvender et vejledende beløb på 21,5 % af værdien af finansieringsrammen til den særlige målsætning i artikel 4, stk. 1, litra b), på 11 % til den særlige målsætning i artikel 4, stk. 1, litra c), og på 2,5 % til den særlige målsætning i artikel 4, stk. 1, litra d). Kommissionen kan afvige fra disse vejledende beløb, men ikke med mere end 5 % af værdien af finansieringsrammen i hvert tilfælde. Skulle det vise sig nødvendigt at overstige denne grænse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 om ændring af disse vejledende beløb.
4. Budgetrammen kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem Cosme-programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF. Bevillingerne kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2020 til dækning af tilsvarende udgifter, med henblik på at gøre det muligt at forvalte tiltag, der ikke er afsluttet den 31. december 2020.
Artikel 6
Tredjelandes deltagelse
1. Cosme-programmet er åbent for deltagelse af:
a)
Lande der deltager i Den Europæiske Frihandelsorganisation (EFTA), der er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), i henhold til de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen, og øvrige europæiske lande, når aftaler og procedurer tillader dette
b)
tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater i overensstemmelse med de generelle principper og de generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i Unionens programmer fastlagt i de pågældende rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller tilsvarende aftaler
c)
lande, der falder ind under anvendelsesområdet for den europæiske naboskabspolitik, når aftaler og procedurer tillader dette, og i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i Unionens programmer fastlagt i de pågældende rammeaftaler, protokollerne til associeringsaftalerne og Associeringsrådets afgørelser.
2. En enhed, der er etableret i et land, der er omhandlet i stk. 1, kan deltage i dele af Cosme-programmet, hvor dette land deltager på de betingelser, der er fastsat i de respektive aftaler, der er nævnt i stk. 1.
Artikel 7
Deltagelse af enheder fra ikke-deltagende lande
1. I de dele af Cosme-programmet, hvor et af de i artikel 6 omhandlede tredjelande ikke deltager, kan enheder etableret i det pågældende land deltage. Enheder etableret i andre tredjelande kan også deltage i Cosme-programmets tiltag.
2. De i stk. 1 omhandlede enheder er ikke berettiget til at modtage finansiel støtte fra Unionen, bortset fra, hvor dette er en afgørende betingelse for Cosme-programmet, særligt hvad angår konkurrenceevne og adgang til markederne for Unionens virksomheder. Denne undtagelse gælder ikke for profitsøgende enheder.
Artikel 8
Tiltag til at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er
1. Kommissionen støtter tiltag, der har til formål at lette og forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i opstarts-, vækst- og overdragelsesfasen, som supplement til medlemsstaternes brug af finansielle instrumenter til SMV'er på nationalt og regionalt plan. Med henblik på at sikre komplementaritet skal sådanne tiltag koordineres tæt med dem, der iværksættes inden for rammerne af samhørighedspolitikken, Horisont 2020-programmet og på nationalt eller regionalt plan. Sådanne tiltag tager sigte på at stimulere anvendelsen af og adgangen til både egenkapital og lånekapital, hvilket kan omfatte startkapital, kapital fra business angels og ansvarlig lånekapital afhængigt af efterspørgslen på markedet, men ikke selskabstømning.
2. I tillæg til de tiltag, der er omhandlet i stk. 1, kan støtte fra Unionen også gives til tiltag, der skal forbedre den grænseoverskridende og multinationale finansiering, dog med forbehold af efterspørgslen på markedet, og derved hjælpe SMV'er med at internationalisere deres aktiviteter i overensstemmelse med EU-retten.
Kommissionen kan også undersøge muligheden for at udvikle innovative finansielle mekanismer såsom crowdfunding, afhængigt af efterspørgslen på markedet.
3. Artikel 17 indeholder detaljerede oplysninger om de tiltag, der er omhandlet i stk. 1.
Artikel 9
Tiltag til at forbedre adgangen til markederne
1. Med henblik på fortsat at forbedre EU-virksomheders konkurrenceevne og adgang til markederne kan Kommissionen støtte tiltag til at forbedre SMV'ers adgang til det indre marked, f.eks. tilvejebringelse af information (bl.a. via digitale tjenester) og bevidstgørelse i forbindelse med bl.a. EU-programmer, -ret og -standarder.
2. Særlige foranstaltninger skal tage sigte på at lette SMV'ers adgang til markederne uden for Unionen. Sådanne foranstaltninger kan omfatte tilvejebringelse af information om eksisterende hindringer for markedsadgang og forretningsmuligheder, offentligt udbud og toldprocedurer, og forbedring af støttetjenester i forbindelse med standarder og intellektuelle ophavsrettigheder i prioriterede tredjelande. Disse foranstaltninger skal supplere, men ikke overlappe centrale handelsfremmende aktiviteter fra medlemsstaternes side.
3. Cosme-programmets tiltag kan være rettet mod at fremme internationalt samarbejde, herunder dialog med tredjelande på industri- og reguleringsområdet. Særlige foranstaltninger kan have til formål at mindske forskellene mellem Unionen og andre lande i forbindelse med reguleringsrammer for produkter, bidrage til udviklingen af virksomheds- og industripolitikken og til forbedring af erhvervsmiljøet.
Artikel 10
Enterprise Europe-netværket
1. Kommissionen støtter Enterprise Europe-netværket ("netværket") i at yde integrerede erhvervsstøttetjenester til Unionens SMV'er, der ønsker at undersøge mulighederne i det indre marked og i tredjelande. Tiltag, der gennemføres via netværket kan f.eks. være:
a)
udbydelse af informations- og rådgivningstjenester om EU-initiativer og -ret, støtte til udvidelse af forvaltningskapaciteten for at forbedre SMV'ers konkurrenceevne, støtte til forbedring af SMV'ers viden om finansielle spørgsmål, herunder informations- og rådgivningstjenester om finansieringsmuligheder, adgang til finansiering samt tilknyttede coaching- og mentorordninger, foranstaltninger til at forbedre SMV'ers adgang til ekspertise om energieffektivitet, klima og miljø samt fremme af Unionens finansieringsprogrammer og finansielle instrumenter (herunder Horisont 2020-programmet i samarbejde med de nationale kontaktpunkter og strukturfondene).
b)
fremme af grænseoverskridende erhvervssamarbejde, FoU-, teknologi- og vidensoverførsel og innovationspartnerskaber
c)
etablering af en kommunikationskanal mellem SMV'er og Kommissionen.
2. Netværket kan også benyttes til at levere tjenester på vegne af andre unionsprogrammer som f.eks. Horisont 2020-programmet, herunder særlige rådgivningstjenester, der tilskynder SMV'er til at deltage i andre EU-programmer. Kommissionen sikrer, at de forskellige finansielle ressourcer til netværket koordineres effektivt, og at de tjenester, som netværket leverer på vegne af andre unionsprogrammer, finansieres af disse programmer.
3. Gennemførelsen af netværket koordineres tæt med medlemsstaterne for at undgå, at aktiviteter overlapper hinanden i overensstemmelse med nærhedsprincippet.
Kommissionen vurderer netværket med hensyn til effektivitet, styring og levering af tjenester af høj kvalitet i hele Unionen.
Artikel 11
Tiltag til forbedring af rammevilkårene for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, navnlig SMV'er
1. Kommissionen støtter tiltag til forbedring af rammebetingelserne for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, navnlig SMV'er, med henblik på at øge effektiviteten, sammenhængen, koordineringen og konsekvensen af de nationale og regionale politikker, der fremmer konkurrenceevnen, bæredygtighed og vækst blandt Unionens virksomheder.
2. Kommissionen kan støtte særlige tiltag til forbedring af rammevilkårene for virksomheder, navnlig SMV'er, ved at mindske og undgå unødvendige administrative og reguleringsmæssige byrder. Sådanne tiltag kan omfatte regelmæssig måling af indvirkningen af relevant EU-ret på SMV'er, eventuelt ved hjælp af en resultattavle, støtte til uafhængige ekspertgrupper og udveksling af oplysninger og god praksis, herunder systematisk anvendelse af SMV-testen på EU-plan og i medlemsstaterne.
3. Kommissionen kan støtte tiltag, der har til formål at udvikle nye strategier for konkurrenceevne og erhvervsudviklingsstrategier. Sådanne tiltag kan omfatte følgende:
a)
tiltag til forbedring af udarbejdelse, gennemførelse og evaluering af politikker, der har betydning for virksomhedernes konkurrenceevne og bæredygtighed, herunder gennem udveksling af god praksis om rammevilkår og om forvaltning af klynger i verdensklasse og erhvervsnetværk og gennem fremme af det tværnationale samarbejde mellem klynger og erhvervsnetværk, udvikling af bæredygtige produkter, tjenesteydelser, teknologier og processer, samt fremme af ressource- og energieffektivitet og virksomheders sociale ansvar
b)
foranstaltninger, der fokuserer på de internationale aspekter ved politikker for konkurrenceevne, herunder navnlig samarbejde om udarbejdelse af politikker blandt medlemsstaterne, andre lande, der deltager i Cosme-programmet, og Unionens globale samhandelspartnere
c)
foranstaltninger til forbedring af udviklingen af politikker for SMV'er, samarbejde mellem beslutningstagere, peerevalueringer samt udveksling af god praksis blandt medlemsstaterne, om nødvendigt under hensyntagen til foreliggende dokumentation og interessenternes synspunkter og navnlig med henblik på at lette adgangen til unionsprogrammer og foranstaltninger for SMV'er i overensstemmelse med handlingsplanen for SBA.
4. Kommissionen kan ved at fremme koordinering støtte tiltag, der er truffet i medlemsstaterne med henblik på at fremskynde udviklingen af konkurrencedygtige industrier med markedspotentiale. En sådan støtte kan omfatte tiltag til fremme af udveksling af god praksis og identificering af erhvervslivets og navnlig SMV'ers krav til kvalifikationer og uddannelse, herunder navnlig e-færdigheder. Den kan også omfatte tiltag til at fremme optaget af nye forretningsmodeller og SMV'ers samarbejde i nye værdikæder samt kommerciel udnyttelse af relevante idéer til nye produkter og tjenesteydelser.
5. Kommissionen kan supplere medlemsstaternes tiltag for at øge konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens SMV'er på områder, der er karakteriseret ved et betydeligt vækstpotentiale, navnlig de områder, der har en stor andel af SMV'er som f.eks. turistsektoren. Sådanne aktiviteter kan omfatte fremme af samarbejdet mellem medlemsstaterne, navnlig gennem udveksling af god praksis.
Artikel 12
Tiltag til fremme af iværksætteri
1. Kommissionen bidrager til at fremme iværksætteri og iværksætterkultur ved at forbedre de rammevilkår, der har betydning for udviklingen af iværksætteri, herunder ved at mindske hindringer for oprettelse af virksomheder. Kommissionen støtter op om et erhvervsmiljø og en erhvervskultur, der er gunstigt for bæredygtige virksomheder, etablering, vækst, virksomhedsoverdragelse, en ny chance (genstart) samt spin-off- og spin-out-effekter.
2. Der er særligt fokus på potentielle, nye, unge og kvindelige iværksættere samt andre særlige målgrupper.
3. Kommissionen kan iværksætte tiltag som f.eks. mobilitetsprogrammer for at hjælpe nye iværksættere med at forbedre deres evne til at udvikle iværksætterknowhow, -kompetencer og -holdninger og forbedre deres teknologiske og virksomhedsledelsesmæssige færdigheder.
4. Kommissionen kan støtte foranstaltninger i medlemsstaterne til at skabe og fremme iværksætteruddannelser, -kompetencer og -holdninger, særlig blandt potentielle og nye iværksættere.
KAPITEL III
Gennemførelse af Cosme-programmet
Artikel 13
Årlige arbejdsprogrammer
1. Med henblik på at gennemføre Cosme-programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer efter undersøgelsesproceduren i artikel 21, stk. 2. Alle de årlige arbejdsprogrammer skal gennemføre målsætningerne i denne forordning og indeholde en detaljeret beskrivelse af:
a)
de tiltag, der skal finansieres, de ønskede målsætninger for hvert tiltag, som skal være i overensstemmelse med de generelle og særlige målsætninger i artikel 3 og 4, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden en angivelse af det beløb, der tildeles hver enkelt tiltag, et samlet beløb for alle tiltag og en vejledende tidsplan for gennemførelsen og en betalingsprofil
b)
passende kvalitative og kvantitative indikatorer for hvert enkelt tiltag med henblik på analyse og overvågning af, hvor effektivt resultaterne og målsætningerne for det pågældende tiltag nås
c)
med hensyn til tilskud og relaterede foranstaltninger, de afgørende evalueringskriterier, der fastsættes med henblik på bedst muligt at opfylde Cosme-programmets ønskede målsætninger, og det maksimale niveau for medfinansiering
d)
et særskilt detaljeret kapitel om de finansielle instrumenter, der i overensstemmelse med artikel 17 i nærværende forordning skal afspejle oplysningspligten i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, herunder den forventede fordeling af finansieringsrammen mellem den i henholdsvis artikel 18 og 19 i nærværende forordning omhandlede egenkapitalfacilitet til vækst og lånegarantifacilitet og oplysninger som garantiens størrelse og forbindelsen med Horisont 2020-programmet.
2. Kommissionen gennemfører Cosme-programmet i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
3. Cosme-programmet gennemføres for at sikre, at de tiltag, der støttes, tager højde for den fremtidige udvikling og det fremtidige behov, særligt efter den foreløbige evaluering, der er omhandlet i artikel 15, stk. 3, og at de er relevante for markeder, der er i deres vorden, økonomien og ændringer i samfundet.
Artikel 14
Støtteforanstaltninger
1. I tillæg til de foranstaltninger, der er omfattet af de årlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 13, træffer Kommissionen regelmæssigt støtteforanstaltninger, herunder følgende:
a)
forbedring af analyse og overvågning af sektororienterede og tværgående forhold vedrørende konkurrenceevne
b)
identifikation og udbredelse af god praksis og politiske strategier og deres yderligere udvikling
c)
egnethedstjek af den eksisterende lovgivning og konsekvensanalyse af nye unionsforanstaltninger med særlig relevans for virksomheders konkurrenceevne med henblik på at identificere områder med eksisterende lovgivning, der skal forenkles, og sikre, at SMV'ers byrder begrænses mest muligt på områder, hvor der foreslås nye lovgivningsmæssige foranstaltninger
d)
evaluering af lovgivning, der påvirker erhvervslivet, navnlig SMV'er, industripolitik og foranstaltninger vedrørende konkurrenceevne.
e)
fremme af integrerede og brugervenlige onlinesystemer, der giver oplysninger om programmer, der er relevante for SMV'er, samtidig med at det sikres, at de ikke overlapper eksisterende portaler.
2. Den samlede omkostning ved disse støtteforanstaltninger må ikke overstige 2,5 % af Cosme-programmets finansieringsramme.
Artikel 15
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen overvåger Cosme-programmets gennemførelse og forvaltning.
2. Kommissionen udarbejder en årlig overvågningsrapport, der undersøger de støttede tiltags effektivitet hvad angår finansiel gennemførelse, resultater, omkostninger og, om muligt, virkning. Rapporten skal indeholde oplysninger om støttemodtagerne, hvor dette er muligt, for hver indkaldelse af forslag, oplysninger om omfanget af klimarelaterede udgifter og støttens virkning i forhold til målsætningerne for klimaforandringer, relevante data om lån på over og under 150 000 EUR fra lånegarantifaciliteten, i det omfang indsamlingen af sådanne oplysninger ikke skaber en uberettiget administrativ byrde for virksomhederne, og navnlig SMV'er. Overvågningsrapporten skal indeholde den årlige rapport om hvert finansielt instrument som foreskrevet i artikel 140, stk. 8, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
3. Senest inden udgangen af 2018 udarbejder Kommissionen en foreløbig evalueringsrapport vedrørende status på de opnåede mål for alle de tiltag, der støttes i henhold til Cosme-programmet, hvad angår resultater og virkning, effektiviteten af brug af ressourcer og EU-merværdi, med henblik på en beslutning om at forny, ændre eller suspendere foranstaltningerne. Den foreløbige evalueringsrapport skal også omfatte målet om forenkling, den interne og eksterne sammenhæng, den fortsatte relevans af alle målsætninger samt foranstaltningernes bidrag til Unionens målsætning om en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Den skal tage højde for evalueringsresultater fra en langsigtet virkning af de forudgående foranstaltninger og skal indgå i beslutningen om en eventuel fornyelse, ændring eller suspendering af en efterfølgende foranstaltning.
4. Kommissionen udarbejder en endelig evalueringsrapport om virkningen på lang sigt og bæredygtigheden af foranstaltningernes effekt.
5. Alle støttemodtagere og andre involverede parter, som har modtaget midler fra Unionen under denne forordning, sender Kommissionen de relevante data og oplysninger, der er nødvendige for at gøre det muligt at overvåge og evaluere de berørte foranstaltninger.
6. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet de i stk. 2, 3 og 4 nævnte rapporter og offentliggør dem.
KAPITEL IV
Finansielle bestemmelser og former for finansiel støtte
Artikel 16
Former for finansiel støtte
Unionens finansielle støtte under Cosme-programmet kan gennemføres indirekte ved uddelegering af budgetgennemførelsesopgaver til de enheder, der er anført i artikel 58, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
Artikel 17
Finansielle instrumenter
1. De finansielle instrumenter under Cosme-programmet, som er oprettet i overensstemmelse med afsnit VIII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, skal forvaltes med henblik på at lette adgangen til finansiering for SMV'er i deres opstarts-, vækst- og overdragelsesfaser. De finansielle instrumenter omfatter en egenkapitalfacilitet og en lånegarantifacilitet. Tildelingen af midler til disse faciliteter skal tage hensyn til anmodningerne fra finansielle formidlere.
2. De finansielle instrumenter for SMV'er kan om nødvendigt kombineres med og supplere:
a)
andre finansielle instrumenter, der iværksættes af medlemsstaterne og deres forvaltende myndigheder, og som finansieres af nationale eller regionale fonde eller i forbindelse med strukturfondenes operationer i overensstemmelse med artikel 38, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013
b)
andre finansielle instrumenter, der iværksættes af medlemsstaterne og deres forvaltende myndigheder, som finansieres af nationale eller regionale programmer uden for strukturfondenes operationer
c)
tilskud, der finansieres af Unionen, herunder i henhold til denne forordning
3. Egenkapitalfaciliteten til vækst og lånegarantifaciliteten i henholdsvis artikel 18 og 19 kan supplere medlemsstaternes brug af finansielle instrumenter til SMV'er inden for rammerne af Unionens samhørighedspolitik.
4. Egenkapitalfaciliteten til vækst og lånegarantifaciliteten kan om nødvendigt tillade pooling af finansielle ressourcer, i det omfang medlemsstaterne og/eller regionerne ønsker at bidrage med en del af de strukturmidler, de er blevet tildelt og i overensstemmelse med artikel 38, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013.
5. De finansielle instrumenter kan skabe et acceptabelt afkast for at opfylde andre partneres eller investorers målsætninger. Egenkapitalfaciliteten til vækst kan operere på et underordnet grundlag, men har til formål at bevare værdien af de aktiver, der tilvejebringes fra Unionens budget.
6. Egenkapitalfaciliteten til vækst og lånegarantifaciliteten gennemføres i overensstemmelse med afsnit VIII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU, Euratom) nr. 1268/2012 (12).
7. De finansielle instrumenter under Cosme-programmet udvikles og gennemføres som supplement til og i overensstemmelse med de instrumenter, der iværksættes for SMV'er under Horisont 2020-programmet.
8. I overensstemmelse med artikel 60, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 sikrer enheder, der er betroet opgaven med gennemførelse af de finansielle instrumenter, synligheden af Unionens tiltag, når de forvalter midler fra Unionen. I den forbindelse sikrer denne enhed, at finansielle formidlere udtrykkeligt orienterer slutmodtagere om, at finansieringen er muliggjort gennem støtte fra de finansielle instrumenter under Cosme-programmet. Kommissionen sikrer, at efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagere i overensstemmelse med artikel 60, stk. 2, litra e), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 er lettilgængelige for potentielle slutmodtagere.
9. Tilbagebetalinger, der skabes af den anden komponent i faciliteten for hurtigtvoksende og innovative SMV'er, etableret i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF, og som er modtaget efter den 31. december 2013, skal i overensstemmelse med artikel 21, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 formålsbestemmes til egenkapitalfaciliteten til vækst, der er omhandlet i artikel 18 i nærværende forordning.
10. De finansielle instrumenter skal gennemføres i overensstemmelse med Unionens relevante statsstøtteregler.
Artikel 18
Egenkapitalfaciliteten til vækst
1. Egenkapitalfaciliteten til vækst skal gennemføres som et vindue for et enkelt, finansielt EU-egenkapitalinstrument, der støtter vækst og forskning og innovation (F&I) hos virksomhederne i Unionen fra den tidlige fase (herunder opstarten) til vækstfasen. Det enkle finansielle EU-egenkapitalinstrument skal støttes finansielt af Horisont 2020-programmet og Cosme-programmet.
2. Egenkapitalfaciliteten til vækst skal fokusere på fonde, der yder risikovillig kapital og mezzaninkapital, f.eks. efterstillet og ansvarlig lånekapital, til virksomheder i ekspansionsfasen og vækstvirksomheder, særligt dem, der driver grænseoverskridende virksomhed, og samtidig have mulighed for at foretage investeringer i startfasefonde i forbindelse med egenkapitalfaciliteten for F&I under Horisont 2020-programmet og yde medfinansieringsfaciliteter til business angels. I tilfælde af investeringer i den tidlige fase må investeringen fra egenkapitalfaciliteten til vækst ikke overstige 20 % af Unionens samlede investeringer, bortset fra i tilfælde af flertrinsmidler og fund of funds, hvor finansieringen fra egenkapitalfaciliteten til vækst og egenkapitalfaciliteten for F&I under Horisont 2020-programmet skal ydes forholdsmæssigt på baggrund af fondenes investeringspolitik. Kommissionen kan beslutte at ændre grænsen på 20 % på baggrund af ændrede markedsvilkår. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren artikel 21, stk. 2.
3. Egenkapitalfaciliteten til vækst og egenkapitalfaciliteten for F&I under Horisont 2020-programmet, anvender samme leveringsmekanisme.
4. Støtten fra egenkapitalfaciliteten til vækst ydes i form af en af følgende investeringer:
a)
direkte fra Den Europæiske Investeringsfond eller andre enheder, der er betroet opgaven med gennemførelse af egenkapitalfaciliteten på vegne af Kommissionen, eller
b)
fra funds of funds eller investeringsenheder, der foretager grænseoverskridende investeringer, der er oprettet af Den Europæiske Investeringsfond, eller andre enheder (herunder ledere i den private eller offentlige sektor), der er betroet opgaven med gennemførelse af egenkapitalfaciliteten på vegne af Kommissionen, sammen med investorer fra private og/eller offentlige finansielle institutioner.
5. Egenkapitalfaciliteten til vækst skal investere i formidlende venturekapitalfonde, herunder i andele i fund of funds, der investerer i SMV'er, typisk i ekspansions- og vækstfasen. Investeringer under egenkapitalfaciliteten til vækst er langsigtede investeringer, der normalt foretages på 5 til 15 års sigt i venturekapitalfonde. Investeringshorisonten under egenkapitalfaciliteten til vækst må ikke være længere end 20 år fra undertegnelsen af aftalen mellem Kommissionen og den enhed, der skal gennemføre den.
Artikel 19
Lånegarantifaciliteten
1. Lånegarantifaciliteten skal yde:
a)
modgarantier og andre risikodelingsordninger for garantiordninger, herunder, hvor det er hensigtsmæssigt, samgarantier
b)
direkte garantier og andre risikodelingsordninger for andre finansielle formidlere, der opfylder støtteberettigelseskriterierne i stk. 5.
2. Lånegarantifaciliteten skal gennemføres som et enkelt EU-lånefinansieringsinstrument til vækst, forskning og innovation af virksomhederne i Unionen ved brug af den samme leveringsmekanisme som den efterspørgselsstyrede SMV-komponent af lånefaciliteten for F&I under Horisont 2020-programmet (RSI II).
3. Lånegarantifaciliteten er sammensat således:
a)
garantier for lånefinansiering (herunder via efterstillet og ansvarlig lånekapital, leasing eller bankgarantier), som skal begrænse de særlige vanskeligheder, som levedygtige SMV'er står over for i forhold til at opnå adgang til finansiering, enten grundet deres opfattede høje risiko eller deres mangel på tilstrækkelig sikkerhed
b)
securitisering af SMV'ers lånefinansieringsporteføljer, som skal mobilisere yderligere lånefinansiering til SMV'er i henhold til behørige risikodelingsordninger hos de pågældende institutioner. Støtte til de nævnte securitiseringstransaktioner skal være betinget af en forpligtelse fra de pågældende institutioner til at bruge en væsentlig del af den opnåede likviditet eller den mobiliserede kapital til långivning til nye SMV'er inden for et rimeligt tidsrum. Størrelsen af denne nye lånefinansiering beregnes i forhold til størrelsen af den garanterede porteføljerisiko. Størrelsen af denne risiko skal sammen med tidshorisonten aftales særskilt for hver enkelt långivende institution.
4. Lånegarantifaciliteten skal drives af Den Europæiske Investeringsfond eller andre enheder, der er betroet opgaven med gennemførelse af lånegarantifaciliteten på vegne af Kommissionen. Individuelle garantier under lånegarantifaciliteten kan have en løbetid på op til ti år.
5. Støtteberettigelse under lånegarantifaciliteten fastsættes for hver formidler på grundlag af deres aktiviteter, og hvor effektive de er med hensyn til at hjælpe SMV'er med at opnå finansiering til levedygtige projekter. Lånegarantifaciliteten kan benyttes af formidlere, der støtter erhvervslivet med at finansiere bl.a. erhvervelse af materielle og immaterielle aktiver, driftskapital og til virksomhedsoverdragelser. Blandt kriterierne i forbindelse med securitisering af SMV'ers gældsfinansieringsporteføljer, indgår individuelle transaktioner, transaktioner med flere partnere samt transaktioner, hvori der er deltagelse fra flere lande. Støtteberettigelse baseres på god markedspraksis, særlig hvad angår kreditværdigheden og risikospredningen for den securitiserede portefølje.
6. Lånegarantifaciliteten skal, bortset fra lån i den securitiserede portefølje, dække lån på op til 150 000 EUR og med en minimumsløbetid på 12 måneder. Lånegarantifaciliteten skal også dække lån over 150 000 EUR og med en minimumsløbetid på 12 måneder, i tilfælde hvor SMV'er, der opfylder kriterierne for at være støtteberettigede i henhold til Cosme-programmet, ikke opfylder kriterierne for at være støtteberettigede i henhold til SMV-komponenten af lånefaciliteten under Horisont 2020-programmet.
Over denne tærskel er det de finansielle formidleres ansvar at dokumentere, om SMV'er er støtteberettigede i henhold til SMV-komponenten af lånefaciliteten under Horisont 2020-programmet.
7. Lånegarantifaciliteten skal være konstrueret på en sådan måde, at det vil være muligt at foretage indberetninger om SMV'er, der støttes, både hvad angår antal og omfang af lån.
Artikel 20
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen tager passende skridt til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres tiltag, der finansieres i henhold til denne forordning, beskyttes med foranstaltninger til bekæmpelse af svig, korruption og andre former for ulovlige aktiviteter, ved effektive kontroller, og hvis der opdages uoverensstemmelser, ved tilbagebetaling af de uretmæssigt udbetalte beløb og, om nødvendigt, ved administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dennes repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle støttemodtagere, kontrahenter og underleverandører samt andre tredjeparter, der har modtaget midler fra Unionen i henhold til denne forordning.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (13) og Rådets Forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (14), med henblik på at fastslå, hvorvidt svig, korruption eller andre former for ulovlige aktiviteter har betydning for Unionens finansielle interesser i forbindelse med en bevillingsaftale eller en bevillingsbeslutning eller en kontrakt, der finansieres i henhold til denne forordning.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 skal samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, bevillingsaftaler og bevillingsbeslutninger, der følger af gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage disse revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
KAPITAL V
Udvalg og afsluttende bestemmelser
Artikel 21
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Afgiver udvalget ikke nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendes.
Artikel 22
Delegerede retsakter
1. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 vedrørende tilføjelser til de indikatorer, der er anført i bilaget, hvis disse indikatorer kan hjælpe med til at måle fremskridtet mod at nå Cosme-programmets generelle og særlige målsætninger.
2. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 vedrørende ændringer af visse specifikke detaljer vedrørende de finansielle instrumenter. Disse detaljer er egenkapitalfaciliteten for væksts investeringsandel i Unionens samlede investeringer i venturekapitalfonde for startfasen og sammensætningen af den securitiserede låneportefølje.
3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 vedrørende ændringer af de vejledende beløb, der er nævnt i artikel 5, stk. 3, som overstiger disse beløb med mere end 5 % af værdien af finansieringsrammen i hvert tilfælde, skulle det blive nødvendigt at overstige denne grænse.
Artikel 23
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 22, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra den 23. december 2013.
3. Den i artikel 22 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 22 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 24
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Afgørelse nr. 1639/2006/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. Tiltag, der er iværksat i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF, og finansielle forpligtelser i forbindelse med disse tiltag er dog fortsat underlagt denne afgørelse, indtil tiltagene er afsluttet.
3. Den finansielle bevilling, der er omhandlet i artikel 5, kan også anvendes til at dække de udgifter til teknisk og administrativ bistand, der er nødvendige for at sikre overgangen mellem Cosme-programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF.
Artikel 25
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1287/2013/EU RENDELETE
(2013. december 11.)
a vállalkozások és a kis- és középvállalkozások versenyképességét segítő program (COSME) (2014-2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. és 195. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A Bizottság 2010 márciusában elfogadta az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményt (a továbbiakban: az Európa 2020 stratégia). A közleményt az Európai Tanács 2010 júniusában jóváhagyta. Az Európa 2020 stratégia a gazdasági válságra válaszul született, és célja az Unió felkészítése a következő évtizedre. A stratégia öt, 2020-ig teljesítendő ambiciózus célkitűzést fogalmaz meg az éghajlatra és energiára, a foglalkoztatásra, az innovációra, az oktatásra és a társadalmi befogadásra vonatkozóan, valamint meghatározza azokat a fő növekedési tényezőket, amelyek az Uniót dinamikusabbá és versenyképesebbé hivatottak tenni. Ezenkívül hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az európai gazdasági növekedést, ugyanakkor magas foglalkoztatottsági szintet kell biztosítani, karbonszegény, erőforrás- és energiahatékony gazdaságot kell létrehozni, és gondoskodni kell a társadalmi kohézióról. A kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában. Szerepüket tükrözi az is, hogy a kkv-k az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezéséből hatban szerepelnek.
(2)
Annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozások - különösen a kkv-k - központi szerepet töltsenek be az uniós gazdasági növekedésben, ami kiemelt célkitűzés, a Bizottság 2010 októberében elfogadta az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában - a versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című közleményt, amelyet a Tanács a 2010. decemberi ülésén jóváhagyott. Ez az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezése. A közlemény meghatározza azt a stratégiát, amelynek célja a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzése az erős, diverzifikált és versenyképes európai ipari bázis fenntartásával és támogatásával, amit elsősorban a vállalkozások működési keretfeltételeinek javításával, valamint a belső piac számos aspektusának, többek között az üzlettel kapcsolatos szolgáltatásoknak a megerősítésével lehet elérni.
(3)
2008 júniusában a Bizottság elfogadta a „Gondolkozz előbb kicsiben! - Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag” című közleményt, amelyet a Tanács a 2008. decemberi ülésén kedvezően fogadott. A kkv-k versenyképességének fokozása érdekében a kisvállalkozói intézkedéscsomag átfogó szakpolitikai keretet biztosít a kkv-kre vonatkozóan, ösztönzi a vállalkozói szellemet, és rögzíti a „gondolkozz előbb kicsiben!” elvet a jogalkotásban és a szakpolitikában. A kisvállalkozói intézkedéscsomag tíz elvet határoz meg, valamint szakpolitikai és jogalkotási intézkedéseket fogalmaz meg, amelyek a kkv-k növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának növelését célozzák. A kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. A kkv-kkal kapcsolatos intézkedések közül többet már a kiemelt kezdeményezésekben meghatároztak.
(4)
A kisvállalkozói intézkedéscsomagról azóta készült egy felülvizsgálat, amelyet 2011 februárjában tettek közzé, és amelynek alapján a Tanács 2011. május 30-án és 31-én következtetéseket fogadott el. E felülvizsgálatban a Bizottság megvizsgálja, hogyan halad a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása, és felméri, mik az igényei a kkv-knak, amelyek a jelenlegi gazdasági környezetben működnek, egy olyan környezetben, amelyben egyre nehezebbnek tűnik számukra a forráshoz jutás és a piacra lépés. A felülvizsgálatban a Bizottság áttekinti a kisvállalkozói intézkedéscsomag első két évének eredményeit, új intézkedéseket vázol fel a gazdasági válságból fakadó, az érdekeltek által tapasztalt kihívások kezelése érdekében, és javaslatokat tesz arra, miként lehetne szélesebb körűvé tenni a kisvállalkozói intézkedéscsomag alkalmazását és javítani a végrehajtását, emellett egyértelmű szerepekkel ruházza fel az érdekelteket, kiemelt szerepet szánva az üzleti szervezeteknek. A vállalkozások és kkv-k versenyképességét segítő program konkrét célkitűzéseinek tükrözniük kell az e felülvizsgálatban meghatározott prioritásokat. Fontos biztosítani, hogy az ilyen programok végrehajtására a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásával összehangoltan kerüljön sor.
Így többek között a konkrét célkitűzésekhez tartozó intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a fent említett tíz elv érvényesüléséhez és a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata során azonosított intézkedések megvalósulásához.
(5)
Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) többéves pénzügyi keretet határoz meg az Unió 2014 és 2020 közötti költségvetésére vonatkozóan. E többéves pénzügyi keret ismerteti, hogy miként valósíthatók meg az európai növekedés és munkahelyteremtés fokozására, illetve a karbonszegény, környezettudatosabb gazdaság és a nemzetközileg kiemelkedő Unió megteremtésére irányuló szakpolitikai célok.
(6)
Az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképessége és fenntarthatósága javításának, a meglévő kkv-k támogatásának, a vállalkozói kultúra ösztönzésének és a kkv-k növekedése elősegítésének, a tudásalapú társadalom előmozdításának és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen alapuló fejlődésnek az elősegítése érdekében létre kell hozni egy, a vállalkozások és a kkv-k versenyképességét segítő programot (a továbbiakban: COSME program).
(7)
A COSME programban prioritást kell élveznie az egyszerűsítési menetrendnek, az „Egyszerűsítési menetrend a 2014-2020 közötti többéves pénzügyi kerethez” című, 2012. február 8-i bizottsági közleménnyel összhangban. A kiegészítő jelleg, a nagyobb hatékonyság és láthatóság, valamint a fokozottabb költségvetési szinergia elérése érdekében jobban össze kell hangolni a vállalkozások és a kkv-k versenyképességének előmozdítására szolgáló uniós és tagállami forrásfelhasználást.
(8)
A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépést érvényesíti az uniós kiadási programokban, és hogy az uniós költségvetés legalább 20 %-át az éghajlattal kapcsolatos célkitűzésekre fordítja. Fontos biztosítani azt, hogy az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a kockázatmegelőzés helyet kapjon a COSME program előkészítése, megtervezése és végrehajtása során. Az e rendeletben szereplő intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a karbonszegény és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdaság és társadalom felé történő elmozdulás ösztönzéséhez.
(9)
A 2001/822/EK tanácsi határozatból (4) következik, hogy a tengerentúli országok és területek szervezetei és testületei jogosultak részt venni a COSME programban.
(10)
Az Unió versenyképességi politikájának célja, hogy létrehozza azokat az intézményi és szakpolitikai kereteket, amelyek megteremtik a vállalkozások - és különösen a kkv-k - fenntartható növekedéséhez szükséges feltételeket. A versenyképesség és a fenntarthatóság megteremtéséhez szükséges, hogy a vállalkozások a fenntartható fejlődés célkitűzéseivel összhangban legyenek képesek a gazdasági versenyképesség és növekedés elérésére és fenntartására. A termelékenység - különösen az erőforrás- és energiatermelékenység - fokozódása a bevételek fenntartható növekedésének elsődleges forrása. A versenyképesség azon is múlik, hogy a vállalatok képesek-e teljes mértékben kihasználni a lehetőségeket, például a belső piacot. Ez különösen fontos a kkv-k esetében, amelyek az Unióban működő vállalkozások 99 %-át teszik ki, valamint a magánszférában a munkahelyek kétharmadát és az új munkahelyek 80 %-át adják, továbbá az uniós vállalkozások által előállított teljes hozzáadott érték több mint felét biztosítják. A kkv-k a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a társadalmi integráció fő mozgatórugói közé tartoznak.
(11)
A Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i közleményének becslése szerint a zöld gazdaság felé való átmenetet elősegítő politikák - például az erőforrás-hatékonysági, energiahatékonysági és éghajlat-változási politikák - több mint ötmillió munkahelyet hozhatnának létre 2020-ig, különösen a kkv-szektorban. Ezt szem előtt tartva a COSME programhoz tartozó konkrét intézkedések körébe tartozhatna a fenntartható termékek, szolgáltatások, technológiák és folyamatok kidolgozásának, az erőforrás- és energiahatékonyságnak és a vállalati társadalmi felelősségvállalásnak az ösztönzése.
(12)
A versenyképesség az elmúlt években került az uniós szakpolitikai döntéshozatal középpontjába az uniós vállalkozások, és különösen a kkv-k versenyképességét csökkentő piaci, szakpolitikai és intézményi hiányosságok miatt.
(13)
A COSME programnak ezért kezelnie kell azokat a piaci hiányosságokat, amelyek befolyásolják az uniós gazdaság globális versenyképességét, és amelyek rontják a vállalkozások - különösen a kkv-k - versenyképességét a világ más részein működő versenytársaikkal szemben.
(14)
A COSME programnak elsősorban a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) fogalommeghatározása szerinti kkv-kkal kell foglalkoznia. E rendelet alkalmazása során a Bizottságnak az összes érintett féllel konzultációt kell folytatnia, beleértve a kkv-kat képviselő szervezeteket is. Külön figyelmet kell szánni a mikrovállalkozásokra, a kézműipari tevékenységet folytató vállalkozásokra, az önfoglalkoztatókra, a szellemi szabadfoglalkozásúakra és a szociális vállalkozásokra. Figyelmet kell fordítani a potenciális, új, fiatal vállalkozókra és a vállalkozó nőkre, valamint más specifikus célcsoportokra, például az idősebb emberekre, a migránsokra és a hátrányos társadalmi helyzetben lévő vagy veszélyeztetett vállalkozókra, például a fogyatékkal élőkre, valamint az üzletek átruházásának, a spin-off és spin-out (hasznosító) vállalkozások indításának és a vállalkozók újrakezdési esélyének az előmozdítására.
(15)
Az Unió versenyképességgel kapcsolatos problémái közül sok azzal van összefüggésben, hogy a kkv-k nem könnyen jutnak forráshoz, mivel nehezen tudják igazolni hitelképességüket, illetve csak körülményesen jutnak kockázati tőkéhez. E nehézségek kedvezőtlenül hatnak az újonnan létrehozott vállalkozások szintjére és minőségére, illetve a meglévők növekedési és fennmaradási arányára, valamint elrettentik az új vállalkozókat attól, hogy üzletátruházás/-öröklés esetén átvegyenek életképes vállalkozásokat. Az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) keretében bevezetett uniós pénzügyi eszközökről bebizonyosodott, hogy hozzáadott értéket képviselnek, és legalább 220 000 kkv működését segítették. Az Unió számára a javasolt pénzügyi eszközök fokozott hozzáadott értéke többek között a kockázati tőke belső piacának megerősítésében, egy páneurópai kkv-finanszírozási piac fejlesztésében, valamint a tagállamok által nem kezelhető piaci hiányosságok kezelésében rejlik. Az uniós intézkedéseknek a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) összhangban koherenseknek és összehangoltaknak kell lenniük, ki kell egészíteniük a kkv-k támogatására szolgáló tagállami pénzügyi eszközöket, multiplikátorhatással kell járniuk, és nem eredményezhetnek piaci torzulást. Az intézkedések végrehajtásával megbízott szervezeteknek biztosítaniuk kell az addicionalitást, és el kell kerülniük az uniós forrásokból történő párhuzamos finanszírozást.
(16)
A Bizottságnak figyelmet kell fordítania az e rendelet keretében működő pénzügyi eszközök révén nyújtott finanszírozás láthatóságára, biztosítandó egyrészt, hogy az uniós támogatás rendelkezésre állása köztudott legyen, másrészt, hogy a piaci szereplők tisztában legyenek a támogatás nyújtásának tényével. Ennek érdekében elő kell írni, hogy a pénzügyi közvetítők a végső kedvezményezettek számára nyilvánvalóvá tegyék, hogy a finanszírozásra az e rendelet szerinti pénzügyi eszközök segítségével kerülhetett sor. A Bizottságnak és a tagállamoknak a rendelkezésre álló pénzügyi eszközökre vonatkozó információknak a kkv-k és a közvetítők körében történő terjesztése érdekében megfelelő intézkedéseket kell hozniuk, többek között felhasználóbarát online rendszerek kialakítása révén. E rendszerek, amelyek egyik eleme lehetne egy egységes portál, nem jelenthetik a meglévő rendszerek megkettőzését.
(17)
Az Európai Vállalkozási Hálózatról (a továbbiakban: hálózat) bebizonyosodott, hogy egyablakos vállalkozástámogatási rendszerként hozzáadott értékét képvisel az európai kkv-k számára azzal, hogy segíti a vállalkozásokat versenyképességük javításában, valamint a belső piacon belüli és azon kívüli üzleti lehetőségek feltárásában. A módszertanok és munkamódszerek egyszerűsítését, valamint a vállalkozástámogatási szolgáltatások európai dimenzióba helyezését csak uniós szinten lehet megvalósítani. A hálózat segíti a kkv-kat különösen abban, hogy együttműködési és technológiaátadási partnereket találjanak a belső piacon és harmadik országokban, valamint tanácsot kapjanak az uniós finanszírozási forrásokról, az uniós jogszabályokról és a szellemi tulajdonról, valamint az ökoinnovációt és a fenntartható termelés ösztönzését célzó uniós programokról. A hálózat visszajelzéseket is gyűjt az uniós jogszabályokról és a szabványokról. A benne felgyülemlő páratlan szaktudás különösen fontos az információs aszimmetria leküzdésében és a határokon átnyúló ügyletekkel kapcsolatos tranzakciós költségek mérséklésében.
(18)
Folyamatos erőfeszítésre van szüksége a hálózat által nyújtott szolgáltatások színvonalának és a hálózat teljesítményének további optimalizálása és különösen annak érdekében, hogy a kkv-k megismerjék, majd igénybe vegyék a kínált szolgáltatásokat; ennek keretében még inkább integrálni kell a nemzetközivé tételt szolgáló és innovációs szolgáltatásokat, szorosabbá kell tenni a hálózat és a regionális és helyi kkv érdekeltek közötti együttműködést, konzultálni kell a fogadó szervezetekkel, és nagyobb mértékben kell bevonni őket, csökkenteni kell a bürokráciát, javítani kell az informatikai támogatást, és láthatóbbá kell tenni a hálózatot és a keretében nyújtott szolgáltatásokat azokban a földrajzi régiókban, ahol azok elérhetők.
(19)
A versenyképességet kedvezőtlenül befolyásolja, hogy a kkv-k nemzetközi tevékenysége csekély Európán belül is és kívül is. Egyes becslések szerint jelenleg az uniós kkv-k 25 %-a végez, illetve végzett az elmúlt három évben valamikor kiviteli tevékenységet, de az uniós kkv-knak csupán 13 %-a exportál rendszeresen az Unió területén kívülre is, illetve mindössze 2 % fektetett be saját országán kívüli országban. Emellett a 2012-es Eurobarométer felmérésből kitűnik, hogy a kkv-k nem használják ki azokat a lehetőségeket az Unión belüli és kívüli zöld piacokon való terjeszkedésre, amelyek a nemzetközi tevékenységben és a közbeszerzésben való részvételben rejlenek. Összhangban a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal, amelyben a Bizottság felszólította az Uniót és a tagállamokat arra, hogy támogassák és ösztönözzék a kkv-kat az Unión kívüli piacok növekedéséből adódó előnyök kiaknázására, az Unió több kezdeményezésnek, például az EU- Japán Ipari Együttműködési Központnak és a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos kínai kkv-információs szolgálatnak nyújt pénzügyi támogatást. Az uniós hozzáadott értéket az együttműködés elősegítése és olyan szolgáltatások európai szintű nyújtása jelentik, amelyek kiegészítik a tagállamok alapvető kereskedelemösztönző tevékenységeit, de nem jelentik azok megkettőzését, és amelyek megerősítik az e területen működő köz- és magánszférabeli szolgáltatók közös erőfeszítéseit. Az ilyen szolgáltatások körébe kell tartozniuk többek között a szellemi tulajdonjogokra, standardokra és közbeszerzési szabályokra és lehetőségekre vonatkozó információknak. Teljes mértékben figyelembe kell venni az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában - A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című bizottsági közleményről szóló, ”Az iparpolitikának az Unió egészében történő fokozottabb végrehajtása” című, 2011. december 6-i tanácsi következtetések II. részét. E tekintetben egy jól meghatározott európai klaszterstratégiának kell kiegészítenie azokat a nemzeti és regionális törekvéseket, amelyek a kiválóságra és a nemzetközi együttműködésre ösztönzik a klasztereket, figyelembe véve azt a tényt, hogy kkv-k klaszterekbe szervezése potenciálisan kulcsfontosságú eszköz, amelynek segítségével erősíteni lehet az innovációra és a tengerentúli piacokra való belépésre irányuló képességüket.
(20)
Az uniós vállalkozások - különösen a kkv-k - versenyképességének javítása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak kedvező üzleti környezetet kell teremteniük. Külön figyelmet kell fordítani a kkv-k érdekeire és azokra az ágazatokra, amelyekben a legaktívabbak. Uniós szintű kezdeményezésekre is szükség van ahhoz, hogy európai szinten meg lehessen osztani az információkat és a tudást, és a digitális szolgáltatások különösen költséghatékonyak lehetnek e tekintetben. Az ilyen intézkedések segíthetnek a kkv-k számára egyenlő versenyfeltétek kialakításában.
(21)
Az egységes piac hiányosságai, töredezettsége és a szükségtelen bürokrácia megakadályozza azt, hogy a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások, különösen a kkv-k teljes mértékben ki tudják aknázni a belső piac előnyeit. Ezért a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak késlekedés nélkül összehangolt erőfeszítéseket kell tenniük a végrehajtási, a jogalkotási és a tájékoztatási hiányosságok kezelése érdekében. A szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a kkv-kra háruló szükségtelen adminisztratív és szabályozási terhek csökkentése és elkerülése érdekében is együtt kell működniük. A COSME program mint az egyetlen, kifejezetten kkv-kkel foglalkozó program keretében végrehajtott intézkedéseknek - különösen a vállalkozások működési keretfeltételeinek javítását elősegítve - hozzá kell járulniuk az említett célok eléréséhez. A COSME program keretében finanszírozott alkalmassági vizsgálatoknak és hatásvizsgálatoknak ki kell venniük a részüket ebből az erőfeszítésből.
(22)
A versenyképességet befolyásoló másik tényező a viszonylag gyenge vállalkozói készség az Unióban. Az uniós polgároknak csupán 45 %-a (és a nők kevesebb mint 40 %-a) szeretne önfoglalkoztató lenni, szemben az Egyesült Államokban mért 55 %-kal és a Kínában mért 71 %-kal (az adatok a vállalkozói készségről készített 2009. évi Eurobarométer felmérésből származnak). A kisvállalkozói intézkedéscsomag szerint figyelembe kell venni a vállalkozások valamennyi életszakaszát, beleértve a vállalkozás indulását, a növekedés szakaszát, az átruházás szakaszát és a vállalkozás csődjét (második esély) is. A vállalkozói ismeretek oktatásának előmozdítása, valamint a koherenciát és a következetességet fokozó intézkedések, így az összehasonlító teljesítményértékelések és a bevált gyakorlatok megosztása jelentős uniós hozzáadott értéket teremtenek.
(23)
Az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programot azért indították el, hogy az új vállalkozók és a vállalkozásindítást tervezők lehetőséget kapjanak arra, hogy valamely, a tagállamuktól eltérő tagállamban szerezzenek üzleti tapasztalatot, és ezáltal meg tudják erősíteni vállalkozói készségeiket. A vállalkozói készség és a vállalkozói kultúra előmozdítását befolyásoló keretfeltételek javítására irányuló törekvésekkel összefüggésben lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság olyan intézkedéseket hajtson végre, amelyekkel támogatja az új vállalkozókat a vállalkozói know-how, vállalkozói képességeik és hozzáállásuk fejlesztésére, valamint technológiai kapacitásaik és vállalkozásirányítási készségeik javítására irányuló képességük továbbfejlesztésében.
(24)
A globális verseny, a demográfiai változások, az erőforrások szűkössége és a megjelenő társadalmi tendenciák kihívásokat és lehetőségeket teremtenek azoknak a különféle ágazatoknak, amelyek globális kihívásokkal kénytelenek szembe nézni, és amelyeken belül jellemzően magas a kkv-k aránya. Így például a tervezésen alapuló ágazatoknak alkalmazkodniuk kell annak érdekében, hogy kihasználhassák a személyre szabott, kreatív, inkluzív termékek iránti nagyfokú keresletben rejlő kiaknázatlan lehetőségeket. Mivel az ezekben az ágazatokban működő valamennyi uniós kkv-nak ezekkel a kihívásokkal kell szembenéznie, uniós szinten összehangolt erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy az új termékek és szolgáltatások megjelenését gyorsító kezdeményezések segítségével további növekedés valósulhasson meg.
(25)
A tagállamokban megvalósított intézkedések támogatása érdekében a COSME program támogathat olyan ágazati és ágazatok közötti területeken megvalósított kezdeményezéseket, amelyek jelentős növekedéstámogató és vállalkozói tevékenységet elősegítő potenciállal rendelkeznek, különös tekintettel azokra a kezdeményezésekre, amelyekben nagy arányban vesznek részt kkv-k, felgyorsítva így az olyan versenyképes és fenntartható iparágak kialakulását, amelyek a legversenyképesebb üzleti modelleken, továbbfejlesztett termékeken és folyamatokon, szervezeti struktúrákon vagy módosított értékláncokon alapulnak. Amint azt a Bizottság a 2010. június 30-i, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja - az európai turizmus új politikai kerete” című és a Tanács által 2010 októberében üdvözölt közleményében megállapította, a turizmus az Unió gazdaságának fontos ágazata. A turisztikai vállalkozások közvetlenül 5 %-kal járulnak hozzá az Unióban előállított bruttó hazai termékhez (GDP). Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) elismeri a turizmus jelentőségét, és ismerteti az ezen a területen meglévő uniós hatásköröket. Az európai turisztikai kezdeményezések kiegészíthetik a tagállami intézkedéseket azáltal, hogy elősegítik egy kedvező környezet kialakítását és a tagállamok közötti együttműködést, elsősorban a bevált gyakorlatok cseréje révén. Az intézkedések közé tartozhat a turisztikai tudásbázis javítása adatnyújtás és -elemzés révén, valamint transznacionális együttműködési projektek - a tagállamokkal szoros együttműködésben történő - kidolgozásával, ugyanakkor elkerülve, hogy kötelező előírások kerüljenek bevezetésre az uniós vállalkozások számára.
(26)
A COSME program tartalmazza a célkitűzésekhez rendelt intézkedéseket, a célkitűzések teljesítéséhez szükséges teljes pénzügyi keretösszeget, a pénzügyi eszközök minimális pénzügyi keretösszegét, a különböző típusú végrehajtási intézkedéseket, valamint a monitoringra és értékelésre, illetve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó átlátható szabályokat.
(27)
A COSME program kiegészíti a többi uniós programot, elismerve ugyanakkor, hogy az egyes eszközöknek a saját eljárásaik szerint kell működniük. Ugyanazok a támogatható költségek így nem részesülhetnek kétszeres finanszírozásban. Hozzáadott érték teremtése érdekében, valamint azért, hogy az uniós finanszírozás jelentős hatást gyakoroljon, szoros szinergiákat kell kialakítani a COSME program, az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) (a Horizont 2020 program), az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) (a strukturális alapok) és más uniós programok között.
(28)
Az átláthatóság és a nemek közötti esélyegyenlőség elvét a COSME program hatálya alá tartozó valamennyi vonatkozó kezdeményezésben és intézkedésben figyelembe kell venni. Ezekben a kezdeményezésekben és intézkedésekben valamennyi polgár esetében biztosítani kell az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását is.
(29)
A kkv-nek szóló támogatásokat átlátható eljárás keretében kell odaítélni. Az ilyen támogatások odaítélésének és kifizetésének átláthatónak és bürokráciamentesnek kell lennie, valamint meg kell felelnie a közös szabályoknak.
(30)
Ez a rendelet a COSME program teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget állapít meg, amely az éves költségvetési eljárás során elsődleges referenciaösszeget jelent az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (10) 17. pontja értelmében.
(31)
A COSME program keretében nyújtott finanszírozásnak meg kell felelnie az Unió állami támogatásokról szóló szabályainak annak érdekében, hogy a finanszírozás a piaci, szakpolitikai és intézményi hiányosságok kezelésére korlátozódjon, és ne okozhasson piaci torzulásokat.
(32)
Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás és a társulási megállapodások jegyzőkönyvei rendelkeznek az érintett tagállamoknak az uniós programokban való részvételéről. Más harmadik országok részvételét abban az esetben kell lehetővé tenni, ha ezek a megállapodások és eljárások ezt engedélyezik.
(33)
A COSME program vonatkozásában hatékony és eredményes pénzgazdálkodást kell megvalósítani, végrehajtását pedig a lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát módon kell megvalósítani, biztosítva emellett a jogbiztonságot, valamint azt, hogy a COSME programhoz minden résztvevő hozzáférhessen.
(34)
A COSME programra vonatkozóan monitoringot és értékelést kell végezni az esetleges kiigazítások lehetővé tétele érdekében. A program végrehajtásáról éves jelentést kell készíteni, bemutatva az elért eredményeket és a tervezett tevékenységeket.
(35)
A COSME program végrehajtására vonatkozóan évente monitoringot kell végezni az eredmények és a hatások értékelésére szolgáló kulcsmutatók segítségével. Ezekhez a mutatókhoz viszonyítva - beleértve a vonatkozó kiindulási alapértékeket is - kell meghatározni, hogy a COSME program célkitűzései milyen mértékben teljesültek.
(36)
A COSME program keretében támogatott intézkedések célkitűzései eléréséről szóló, a Bizottság által elkészített időközi értékelő jelentésnek tartalmaznia kell továbbá egy értékelést arról, hogy a tagállamok kkv-inak részvételi aránya mennyire alacsony, amennyiben a tagállamok jelentős részében alacsony részvételi arányt állapítanak meg. A tagállamok adott esetben figyelembe vehetik szakpolitikáikban az időközi jelentés eredményeit.
(37)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, felderítését és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban.
(38)
Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy éves munkaprogramokat fogadjon el a COSME program végrehajtására vonatkozóan. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. Az éves munkaprogramban szereplő egyes intézkedések az intézkedések nemzeti szinten történő koordinációját is jelentik. Ebben a vonatkozásban az említett rendelet 5. cikkének (4) bekezdését kell alkalmazni.
(39)
A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mutatók kiegészítésére, a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos egyes meghatározott aspektusok módosítására, valamint az irányadó összegek olyan mértékű módosítására vonatkozóan, amelynek következtében az irányadó összegek az egyes esetekben a pénzügyi keretösszeg több mint 5 %-kával meghaladnák ezeket az összegeket. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(40)
A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében az 1639/2006/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Tárgy
1. cikk
A program létrehozása
E rendelet a 2014. január 1-től2020. december 31-ig tartó időszakra létrehoz egy, a vállalkozások versenyképességének javítását célzó uniós intézkedésekre irányuló programot (a továbbiakban: COSME program), külön hangsúlyt fektetve a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k).
2. cikk
Fogalommeghatározás
E rendelet alkalmazásában a „kkv-k” a 2003/361/EK ajánlásban meghatározottak szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásokat jelentik.
3. cikk
Általános célkitűzések
(1) A COSME programnak az alábbi általános célkitűzésekhez kell hozzájárulnia, külön figyelmet fordítva az Unióban letelepedett és a COSME programban az 6. cikknek megfelelően részt vevő harmadik országokban letelepedett kkv-k sajátos szükségleteire:
a)
az uniós vállalkozások - és különösen a kkv-k - versenyképességének és fenntarthatóságának a megerősítése;
b)
a vállalkozói kultúra ösztönzése, valamint a kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben említett célkitűzések megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni:
a)
a kkv-k fenntarthatósági teljesítménye;
b)
az új és már létező kkv-k szükségtelen adminisztratív és szabályozásból eredő terheinek változásai;
c)
az Unión belüli, illetve az Unión kívülre irányuló exportot folytató kkv-k arányának változásai;
d)
a kkv-k növekedésének változásai;
e)
azon uniós polgárok arányának változásai, akik önfoglalkoztatók szeretnének lenni.
(3) A COSME programhoz kapcsolódó mutatók és célkitűzések részletes felsorolása a mellékletben szerepel.
(4) A COSME programnak támogatnia kell az Európa 2020 stratégia végrehajtását, és hozzá kell járulnia az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzésének megvalósításához. A COSME programnak különösen a foglalkoztatással kapcsolatos kiemelt cél eléréséhez kell hozzájárulnia.
II. FEJEZET
Konkrét célkitűzések és intézkedési területek
4. cikk
Konkrét célkitűzések
(1) A COSME program konkrét célkitűzései a következők:
a)
a kkv-k forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában;
b)
a piacra jutás elősegítése, különösen az Unión belül, de globálisan is;
c)
a - többek között a turisztikai ágazatban működő - uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességéhez és fenntarthatóságához szükséges keretfeltételek javítása;
d)
a vállalkozói készség előmozdítása és a vállalkozói kultúra népszerűsítése.
(2) A COSME program végrehajtása során támogatni kell a vállalkozásokat abban, hogy alkalmazkodni tudjanak az alacsony kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes, erőforrás- és energiahatékony gazdaság követelményeihez.
(3) A mellékletben meghatározott mutatókkal kell mérni, hogy milyen hatása van a COSME programnak az (1) bekezdésben említett konkrét célkitűzések megvalósítására.
(4) A 13. cikkben említett éves munkaprogramokban részletesen meg kell határozni a COSME program keretében végrehajtandó összes intézkedést.
5. cikk
Költségvetés
(1) A COSME program végrehajtásához szükséges pénzügyi keretösszeg 2 298,243 millió EUR folyó áron, amelyből legalább 60 %-ot pénzügyi eszközökre kell előirányozni.
Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.
(2) Az e rendelet alapján kialakított pénzügyi keretösszegből fedezhetők a COSME program irányításához és célkitűzéseinek megvalósításához szükséges előkészítő, monitoring-, kontroll-, audit- és értékelési tevékenységekkel kapcsolatos kiadások is. A keretösszeg költséghatékonyan fedezi különösen a tanulmányok, szakértői találkozók, tájékoztatási és kommunikációs intézkedések költségeit, az Unió politikai prioritásairól szóló intézményi kommunikációt is beleértve, amennyiben ezek a COSME programban megfogalmazott általános célkitűzések megvalósításához kapcsolódnak, az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, továbbá minden egyéb technikai és adminisztratív segítségnyújtással kapcsolatos költséget, amely a Bizottságra hárul a COSME program irányítása során.
Ezek a kiadások nem haladhatják meg a pénzügyi keretösszeg értékének 5 %-át.
(3) A COSME program pénzügyi keretösszegén belül a pénzügyi keretösszeg értéke 21,5 %-ának megfelelő irányadó összeget a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjában említett konkrét célkitűzésre, 11 %-ának megfelelő irányadó összeget a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjában említett konkrét célkitűzésre, 2,5 %-ának megfelelő irányadó összeget pedig a 4. cikk (1) bekezdése d) pontjában említett konkrét célkitűzésre kell előirányozni. A Bizottság eltérhet ezektől az irányadó összegektől, de külön-külön legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 5 %-áig. Abban az esetben, ha szükségessé válik az említett határérték túllépése, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó irányadó összegek módosítására vonatkozóan.
(4) Ebből az elkülönített pénzösszegből fedezhetők továbbá a COSME program és az 1639/2006/EK határozat értelmében elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és adminisztratív segítségnyújtással kapcsolatos kiadások. Szükség esetén a hasonló kiadások fedezésére előirányzatokat lehet bevezetni a költségvetésbe a 2020 utáni időszakra vonatkozóan is, hogy irányítani lehessen a 2020. december 31-ig be nem fejezett intézkedéseket.
6. cikk
Harmadik országok részvétele
(1) A COSME programban részt vehetnek az alábbiak:
a)
az Európai Gazdasági Térséget (EGT) létrehozó megállapodásban rögzített feltételekkel összhangban az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országai, amelyek tagjai EGT-nek, továbbá más európai országok, amennyiben megállapodások és eljárások ezt lehetővé teszik;
b)
csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott alapelveivel és általános feltételeivel összhangban;
c)
azon országok, amelyekre az európai szomszédságpolitikák kiterjednek, amennyiben megállapodások és eljárások ezt lehetővé teszik, valamint a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban, a társulási megállapodások jegyzőkönyveiben és a társulási tanácsi határozatokban rögzített alapelveivel és általános feltételeivel összhangban.
(2) Az (1) bekezdésben említett országok egyikében letelepedett szervezetek részt vehetnek a COSME program azon részeiben, amelyekben az adott ország részt vesz az (1) bekezdésben említett releváns megállapodásban előírt feltételeknek megfelelően.
7. cikk
A programban részt nem vevő országok szervezeteinek részvétele
(1) A 6. cikkben említett harmadik országok egyikében letelepedett szervezetek részt vehetnek a COSME program azon részeiben, amelyekben e harmadik ország nem vesz részt. Az egyéb harmadik országokban letelepedett szervezetek is részt vehetnek a COSME program keretébe tartozó intézkedésekben.
(2) Az (1) bekezdésben említett szervezetek nem jogosultak arra, hogy uniós pénzügyi hozzájárulásban részesüljenek, kivéve ha az - különösen az uniós vállalkozások versenyképessége és piacra jutása tekintetében - nélkülözhetetlen a COSME programhoz. E kivétel nem alkalmazható nyereségorientált szervezetek esetében.
8. cikk
A kkv-k forráshoz jutásának javítását célzó intézkedések
(1) A Bizottság támogat bizonyos olyan intézkedéseket, amelyek célja a kkv-k forráshoz jutásának elősegítése és javítása az indulás, a növekedés és az átruházás szakaszában, és amelyek kiegészítik a tagállamok által nemzeti és regionális szinten alkalmazott, kkv-kat célzó pénzügyi eszközöket. A kiegészítő jelleg biztosításához ezeket az intézkedéseket szorosan koordinálni kell azokkal, amelyek a kohéziós politika és a Horizont 2020 program keretében, illetve tagállami vagy regionális szinten valósulnak meg. Ezeknek az intézkedéseknek - a piaci kereslet függvényében, azonban a vállalati vagyon kivonását kizárva - a tőke- és hitelfinanszírozás igénybevételének és biztosításának ösztönzését egyaránt célozniuk kell, amely utóbbiak magukban foglalhatják a magvető finanszírozást, az üzleti angyal finanszírozást, valamint a kvázisajáttőke-finanszírozást.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések mellett az Unió - a piaci kereslet függvényében - olyan intézkedéseket is támogathat, amelyek a határokon átnyúló és a több országot érintő finanszírozás javítására irányulnak, ezzel segítve a kkv-kat üzleti tevékenységeiknek az uniós joggal összhangban történő nemzetközivé tételében.
A Bizottság - a piaci kereslet függvényében - megvizsgálhatja továbbá innovatív pénzügyi mechanizmusok, például a közösségi finanszírozás kidolgozásának lehetőségét is.
(3) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket részletesen a 17. cikk határozza meg.
9. cikk
A piacra jutást elősegítő intézkedések
(1) A Bizottság az uniós vállalkozások versenyképességének fokozása és piacra jutásának elősegítése érdekében támogathat bizonyos, a kkv-knek a belső piacra való jutását elősegítő intézkedéseket, például az információszolgáltatást (többek között digitális szolgáltatásokon keresztül) és a figyelemfelkeltést egyebek mellett az uniós programokra, jogra és szabványokra vonatkozóan.
(2) Konkrét intézkedésekkel kell megcélozni a kkv-k Unión kívüli piacokra jutásának az elősegítését. Ezek az intézkedések magukba foglalhatják a piacra jutás akadályaira és az üzleti lehetőségekre, valamint a közbeszerzésekre és a vámeljárásokra vonatkozó információszolgáltatást, továbbá a kiemelten kezelt harmadik országokban érvényes szabványokkal és szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatások fejlesztését. Ezek az intézkedések kiegészítik a tagállamok által folytatott alapvető kereskedelemösztönző tevékenységeket, de nem jelenthetnek azok megkettőzését.
(3) A COSME programba tartozó intézkedések célja lehet a nemzetközi együttműködés ösztönzése, beleértve a harmadik országokkal az ipar és a szabályozás területén folytatott párbeszédet. Külön intézkedések irányulhatnak arra, hogy csökkentsék az Unió és más országok között a termékek keretszabályozása tekintetében fennálló különbségeket, továbbá hogy hozzájáruljanak a vállalati és az iparpolitika fejlesztéséhez és hozzájáruljanak az üzleti környezet javításához.
10. cikk
Európai Vállalkozási Hálózat
(1) A Bizottság támogatja az Európai Vállalkozási Hálózatot (a továbbiakban: a hálózat) abban, hogy integrált vállalkozástámogatási szolgáltatásokat nyújtson azon uniós kkv-knak, amelyek a belső piacban és a harmadik országokban rejlő lehetőségek kiaknázására törekszenek. A hálózat keretében végzett intézkedések a következőkre terjedhetnek ki:
a)
információs és tanácsadási szolgáltatások nyújtása az uniós kezdeményezésekkel és joggal kapcsolatban; a vezetői kapacitás fejlesztésének támogatása a kkv-k versenyképességének fokozása érdekében; a kkv-k pénzügyi ismereteinek fejlesztése, beleértve a finanszírozási lehetőségekkel, a finanszírozáshoz jutással és a kapcsolódó coaching és mentorálási programokkal kapcsolatos tájékoztatási és tanácsadási szolgáltatásokat is; olyan intézkedések, amelyek elősegítik, hogy a kkv-k igénybe vehessenek energiahatékonysági, éghajlat-változási és környezetvédelmi szaktanácsadást; valamint az uniós finanszírozási programok és pénzügyi eszközök előmozdítása (beleértve a Horizont 2020 programot, a nemzeti kapcsolattartó pontokkal és a strukturális alapokkal együttműködve);
b)
a határokon átnyúló üzleti együttműködés, a kutatás-fejlesztési, technológiai és tudástranszfer, valamint a technológiai és innovációs partnerségek elősegítése;
c)
a kkv-k és a Bizottság közötti kommunikációs csatorna biztosítása.
(2) A hálózat arra is alkalmazható, hogy más uniós programok - így a Horizont 2020 program - nevében nyújtson szolgáltatásokat, ideértve olyan célzott tanácsadási szolgáltatásokat, amelyek a kkv-k uniós programokban való részvételét ösztönzik. A Bizottság gondoskodik a hálózat rendelkezésére álló különféle finanszírozási források hatékony koordinálásáról, valamint arról, hogy a hálózat által más uniós programok nevében nyújtott szolgáltatások finanszírozása ezeknek a programoknak a finanszírozásával valósuljon meg.
(3) Annak érdekében, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően elkerülhető legyen a tevékenységek megkettőződése, a hálózatot a tagállamokkal szoros együttműködésben kell megvalósítani.
A Bizottság értékeli a hálózatot hatékonysága, irányítása és Unió-szerte magas színvonalú szolgáltatások általa való nyújtása szempontjából.
11. cikk
Az uniós vállalkozások, és különösen a kkv-k versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit javító intézkedések
(1) Az uniós vállalkozások versenyképességét, fenntarthatóságát ésnövekedését előmozdító nemzeti és regionális szakpolitikák eredményességének, összehangolásának, koordinálásának és következetességének fokozása érdekében a Bizottság támogat bizonyos, az uniós vállalkozások - különösen a kkv-k - versenyképességét és fenntarthatóságát befolyásoló keretfeltételek javítására irányuló intézkedéseket.
(2) A Bizottság támogathat a vállalkozások, és különösen a kkv-k működését meghatározó keretfeltételek javítására irányuló konkrét intézkedéseket a szükségtelen adminisztratív és szabályozási terhek csökkentésével vagy elkerülésével. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják annak a rendszeres felmérését - adott esetben eredménytábla segítségével -, hogy a vonatkozó uniós jogszabályok milyen hatást gyakorolnak a kkv-kra, továbbá független szakértői csoportok támogatását, információcserét és a bevált gyakorlatok cseréjét, többek között a kkv-teszt uniós és tagállami szinten történő szisztematikus alkalmazására vonatkozóan.
(3) A Bizottság támogathat új versenyképességi és vállalkozásfejlesztési stratégiák kidolgozására irányuló intézkedéseket is. Ilyen intézkedések a következőkre terjedhetnek ki:
a)
a vállalkozások versenyképességét és fenntarthatóságát érintő szakpolitikák megtervezésének, végrehajtásának és értékelésének a javítását célzó intézkedések, többek között a világszínvonalú klaszterek és üzleti hálózatok keretfeltételeinek kialakítására és az irányításukra vonatkozó bevált gyakorlatok megosztásán keresztül; valamint a klaszterek és az üzleti hálózatok közötti nemzetközi együttműködés ösztönzésén, továbbá fenntartható termékek, szolgáltatások, technológiák és eljárások létrehozásán keresztül, illetve az erőforrás- és energiahatékonyság és a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdításán keresztül;
b)
a versenyképességi politikák nemzetközi vonatkozásait érintő intézkedések, amelyek különösen a tagállamok, a COSME programban részt vevő egyéb országok és az Unió globális kereskedelmi partnerei közötti szakpolitikai együttműködésre összpontosítanak;
c)
a kkv-kkal kapcsolatos szakpolitikák kidolgozásának, a szakpolitikai döntéshozók közötti együttműködésnek, a partneri felülvizsgálati eljárásoknak és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztásának a fejlesztésére irányuló intézkedések, figyelembe véve adott esetben a rendelkezésre álló bizonyítékokat és az érintettek véleményét, és különösen annak érdekében, hogy a kkv-k - a kisvállalkozói intézkedéscsomag cselekvési tervével összhangban - könnyebben részt vehessenek az uniós programokban és intézkedésekben.
(4) A Bizottság a koordináció előmozdításán keresztül támogathatja a tagállamokban végrehajtott intézkedéseket annak érdekében, hogy felgyorsítsa a piaci potenciállal rendelkező versenyképes iparágak kifejlődését. Ide tartozhat a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése és annak megállapítása, hogy a különböző ágazatoknak, elsősorban a kkv-knek milyen készség- és képzésigényei vannak, különösen a digitális készségek terén. Ide tartozhatnak továbbá azok az intézkedések, amelyek az új üzleti modellek elterjesztésének, a kkv-k új értékláncok mentén történő együttműködésének, valamint az új termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó releváns ötletek üzleti hasznosításának ösztönzésére irányulnak.
(5) A Bizottság kiegészítheti a tagállamok intézkedéseit az uniós kkv-k versenyképességének és fenntarthatóságának fokozása érdekében azokon a területeken, amelyeket jelentős növekedési potenciál és a kkv nagy aránya jellemez, például a turisztikai ágazatban. E tevékenységek magukban foglalhatják a tagállamok közötti együttműködés ösztönzését, különösen a bevált gyakorlatok cseréjén keresztül.
12. cikk
A vállalkozói készséget előmozdító intézkedések
(1) A Bizottság a vállalkozói készség fejlődését befolyásoló keretfeltételek javítása révén hozzájárul a vállalkozói készség és a vállalkozói kultúra előmozdításához, többek között a vállalkozások elindítását akadályozó tényezők számának csökkentésével. A Bizottság támogatja egy olyan üzleti környezet és kultúra kialakítását, amely kedvez a fenntartható vállalkozásoknak, a vállalkozások indításának, növekedésének, az üzletátruházásnak, a vállalkozók újrakezdési esélyének, valamint a spin-off és spin-out (hasznosító) vállalkozásoknak.
(2) Külön figyelmet kell fordítani apotenciális, az új, a fiatal vállalkozókra és a vállalkozó nőkre, valamint más specifikus célcsoportokra;
(3) A Bizottság intézkedéseket hozhat, például mobilitási programokat hajthat végre az új vállalkozók támogatása érdekében, elősegítve a vállalkozói ismereteik, képességeik és szemléletük fejlesztését, valamint technológiai kapacitásaik és vállalkozásirányítási készségeik javítására irányuló képességük továbbfejlesztését.
(4) A Bizottság támogathatja - különösen a potenciális és az új vállalkozók körében - a vállalkozási ismeretek, a vállalkozói képzés, készségek és szemlélet kialakítását és elősegítését célzó tagállami intézkedéseket.
III. FEJEZET
A COSME program végrehajtása
13. cikk
Éves munkaprogramok
(1) A Bizottság a COSME program végrehajtására éves munkaprogramokat fogad el a 21. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében. Az éves munkaprogramok az e rendeletben meghatározott célkitűzéseket hajtják végre, és azokon belül részletesen meg kell határozni az alábbiakat:
a)
a finanszírozandó intézkedések leírása, az egyes intézkedések keretében elérendő célok, amely utóbbiaknak összhangban kell állniuk a 3. és a 4. cikkben meghatározott általános és konkrét célkitűzésekkel, a várt eredmények, a végrehajtás módja, az egyes intézkedésekre előirányzott összegek megjelölése, az intézkedések teljes összege és a végrehajtás tervezett menetrendje és a kifizetendő összegek időbeli lebontása;
b)
minden intézkedéshez megfelelő minőségi és mennyiségi mutatók az eredmények megvalósításában és az érintett intézkedés céljainak elérésében való hatékonyság elemzése és monitoringja céljából;
c)
a pénzügyi támogatások és a kapcsolódó intézkedések esetében az alapvető értékelési kritériumok, amelyeket úgy kell meghatározni, hogy a lehető legjobban el lehessen érni a COSME program által kitűzött célokat, és a társfinanszírozási arány felső határa;
d)
külön részletes fejezet a pénzügyi eszközökről, amelynek e rendelet 17. cikkének megfelelően tükröznie kell a 966/2012/EU, Euratom rendelet szerinti tájékoztatási kötelezettségeket, beleértve a 18. cikkben említett növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz és a 19. cikkben említett hitelgarancia-eszköz esetében a pénzügyi keretösszeg várható megosztását, valamint olyan információkat, mint például a garancia szintje és a Horizont 2020 programmal való kapcsolat.
(2) A Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek megfelelően hajtja végre a COSME programot.
(3) A COSME program végrehajtása során biztosítani kell, hogy a támogatott intézkedések megvalósításánál figyelembe legyenek véve a - különösen a 15. cikk (3) bekezdésében említett időközi értékelést követő - jövőbeli fejlemények és igények, továbbá azt, hogy az intézkedések relevánsak legyenek a fejlődő piacok, a gazdaság és a társadalmi változások szempontjából.
14. cikk
Támogató intézkedések
(1) A 13. cikkben említett éves munkaprogramokban szereplő intézkedések mellett a Bizottság rendszeresen hoz támogató intézkedéseket, így például az alábbiakat:
a)
ágazati és ágazatok közötti versenyképességi kérdések elemzésének és monitoringjának javítása;
b)
bevált gyakorlatok és szakpolitikai megközelítések azonosítása, terjesztése és továbbfejlesztése;
c)
a meglévő jogszabályok alkalmassági vizsgálata és a vállalkozások versenyképessége szempontjából különösen lényeges új uniós intézkedések hatásvizsgálata a meglévő jogszabályok azon területeinek meghatározása céljából, amelyek egyszerűsítésre szorulnak, továbbá annak biztosítása, hogy a kkv-k terhei a lehető legkisebbek legyenek azokon a területeken, ahol új jogalkotási intézkedéseket javasolnak;
d)
a vállalkozásokat, és különösen a kkv-ket érintő jogszabályok, valamint a konkrét iparpolitikával és versenyképességgel kapcsolatos intézkedések értékelése;
e)
a kkv-k számára fontos programokról tájékoztatást nyújtó integrált és felhasználóbarát online rendszerek előmozdítása annak biztosítása mellett, hogy az nem jár a már létező portálok megkettőzésével.
(2) E támogató intézkedések összköltsége nem haladhatja meg a COSME program pénzügyi keretösszegének 2,5 %-át.
15. cikk
Monitoring és értékelés
(1) A Bizottság monitoringot végez a COSME program végrehajtására és irányítására vonatkozóan.
(2) A Bizottság éves monitoring-jelentést készít, amelyben megvizsgálja a támogatott intézkedések hatékonyságát és eredményességét a pénzügyi végrehajtás, az eredmények, a költségek és - amennyiben lehetséges - a hatások tekintetében. A jelentésben fel kell tüntetni a kedvezményezetteket, ha lehetséges, minden pályázati felhívás tekintetében, az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel összefüggő kiadásokat, az éghajlat-változási célkitűzéseket szolgáló támogatás hatását, a hitelgarancia-eszközből nyújtott, 150 000 EUR-nál nagyobb, illetve kisebb összegű hitelekre vonatkozó adatokat, amennyiben ezen információk gyűjtése nem jelent indokolatlan adminisztratív terhet a vállalkozások, különösen a kkv-k számára. A monitoring-jelentésnek tartalmaznia kell az egyes pénzügyi eszközökről szóló éves jelentéseket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikkének (8) bekezdésében előírtak szerint.
(3) A Bizottság legkésőbb 2018-ig időközi értékelő jelentést készít a COSME program keretében támogatott valamennyi intézkedés célkitűzéseinek eléréséről az eredmények és a hatások szintjén, amelyben megvizsgálja az erőforrások felhasználásának hatékonyságát és európai hozzáadott értékét abból a célból, hogy határozzon az intézkedések megújításáról, módosításáról vagy felfüggesztéséről. Az időközi értékelő jelentés emellett felméri, hogy szükség van-e egyszerűsítésre, kitér a program belső és külső koherenciájára, valamint megvizsgálja, hogy a célkitűzések továbbra is relevánsak-e, továbbá hogy az intézkedések milyen mértékben járulnak hozzá az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel kapcsolatos prioritásaihoz. Az értékelésben figyelembe kell venni a korábbi intézkedések hosszú távú hatásainak a felméréséből származó eredményeket, amelyeket fel kell használni a további intézkedések esetleges megújításáról, módosításáról vagy felfüggesztéséről szóló döntés meghozatalakor.
(4) A Bizottság végleges értékelő jelentést készít ezen intézkedések hosszabb távú hatásairól és az intézkedések hatásainak a fenntarthatóságáról.
(5) A támogatások kedvezményezettjeinek és az e rendelet alapján uniós forrásokból részesülő egyéb érintett feleknek a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniukaz adott intézkedésekre vonatkozó monitoringhoz és értékeléshez szükséges összes releváns adatot és információt.
(6) A Bizottság a (2), (3) és (4) bekezdésben említett jelentéseket benyújtja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, valamint közzéteszi azokat.
IV. FEJEZET
Pénzügyi rendelkezések és a pénzügyi támogatás formái
16. cikk
A pénzügyi támogatás formái
A COSME program keretében nyújtandó uniós pénzügyi támogatás közvetett módon, a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt szervezetekre való átruházásával is végrehajtható.
17. cikk
Pénzügyi eszközök
(1) A COSME program keretében a 966/2012/EU, Euratom rendelet VIII. címének megfelelően létrehozott pénzügyi eszközök célja, hogy a kkv-k számára megkönnyítsék a forráshoz jutást az indulási, a növekedési és az átruházási szakaszban. A pénzügyi eszközöknek tartalmazniuk kell egy tőkefinanszírozási és egy hitelgarancia-eszközt. A forrásoknak az említett eszközök közötti elosztásakor figyelembe kell venni a pénzügyi közvetítők részéről felmerülő igényeket.
(2) A kkv-kat szolgáló pénzügyi eszközök adott esetben kombinálhatók az alábbiakkal és kiegészíthetik az alábbiakat:
a)
a tagállamok és irányító hatóságaik által létrehozott, nemzeti vagy regionális alapokból finanszírozott vagy a strukturális alapok tevékenységének összefüggésében - az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően - finanszírozott, egyéb pénzügyi eszközök;
b)
a tagállamok és irányító hatóságaik által létrehozott, nemzeti vagy regionális programokból a strukturális alapok tevékenységén kívül finanszírozott egyéb pénzügyi eszközök;
c)
az Unió által - többek között e rendelet alapján - finanszírozott támogatások.
(3) A 18. cikkben említett növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz és a 19. cikkben említett hitelgarancia-eszköz kiegészítheti a tagállamok által az uniós kohéziós politika keretében alkalmazott, a kkv-kat célzó pénzügyi eszközöket.
(4) A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz és a hitelgarancia-eszköz adott esetben lehetővé teheti pénzügyi források összevonását olyan tagállamokkal és/vagy régiókkal, amelyek hajlandók az 1303/2013/EU rendelet 33. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a strukturális alapokból részükre elkülönített összeg egy részét erre fordítani.
(5) A pénzügyi eszközök elfogadható hozamot eredményezhetnek más partnerek vagy a befektetők célkitűzéseinek a teljesüléséhez. A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz működhet alárendelt alapon, de törekednie kell az uniós költségvetésből biztosított eszközök értékének a megőrzésére.
(6) A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszközt és a hitelgarancia-eszközt a 966/2012/EU, Euratom rendelet VIII. címével és az 1268/2012/EU, Euratom felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (12) összhangban kell végrehajtani.
(7) A COSME program szerinti pénzügyi eszközöket úgy kell továbbfejleszteni és végrehajtani, hogy azok kiegészítsék a kkv-k számára a Horizont 2020 program keretében létrehozott pénzügyi eszközöket és koherensek legyenek azokkal.
(8) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (1) bekezdésével összhangban a pénzügyi eszközök végrehajtásával megbízott szervezeteknek az uniós források igazgatása során biztosítaniuk kell az uniós intézkedések láthatóságát. Ennek érdekében a megbízott szervezetnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi közvetítők kifejezetten tájékoztassák a végső kedvezményezetteket arról, hogy a finanszírozásra a COSME programhoz tartozó pénzügyi eszközök segítségével kerülhetett sor. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a végső kedvezményezettekre vonatkozó információknak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (2) bekezdésének e) pontjával összhangban történő utólagos közzététele könnyen hozzáférhető legyen a potenciális végső kedvezményezettek számára.
(9) Az 1639/2006/EK határozat alapján létrehozott, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatását szolgáló eszköz második része által eredményezett és 2013. december 31. után beérkezett törlesztéseket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az e rendelet 18. cikkében említett, növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszközhöz kell hozzárendelni.
(10) A pénzügyi eszközöket az állami támogatásra vonatkozó megfelelő uniós szabályokat tiszteletben tartva kell alkalmazni.
18. cikk
A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz
(1) A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszközt az uniós vállalkozások növekedését, valamint a kutatást és innovációt a korai fázistól (beleértve a „magvetést” is) a növekedési fázisig támogató egyetlen uniós tőkefinanszírozási eszköz egyik részeként kell végrehajtani. Az egységes uniós, növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszközt a Horizont 2020 program és a COSME program pénzügyileg támogatja.
(2) A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköznek főként olyan alapokat kell megcéloznia, amelyek kockázati tőkét és köztes (mezzanine) finanszírozást, mint például alárendelt és osztalékra jogosító kölcsönöket biztosítanak terjeszkedési és növekedési fázisban lévő vállalkozásoknak, különösen azoknak, amelyek határokon átnyúlóan tevékenykednek, ugyanakkor lehetőség van - a Horizont 2020 program kutatási és innovációs tőkefinanszírozási eszközével együttesen - korai fázisban lévő alapokba való befektetésre, és társbefektetési konstrukciók üzleti angyalok részére való kínálására. A korai fázisban lévő alapokba történő befektetések esetében a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszközből származó befektetés nem haladhatja meg a teljes uniós befektetés 20 %-át, kivéve azon alapokat, amelyek különböző fázisban lévő vállalkozásokba fektetnek be és az alapokba fektető alapokat, amelyek esetében a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszközből és a Horizont 2020 program kutatási és innovációs tőkefinanszírozási eszközéből származó finanszírozás arányos alapon, az alapok befektetési politikája alapján történik. A Bizottság a változó piaci feltételekre tekintettel módosíthatja a 20 %-os küszöbértéket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 21. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz és a Horizont 2020 program kutatási és innovációs tőkefinanszírozási eszköze ugyanazt a megvalósítási mechanizmust használja.
(4) A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszközből származó támogatást az alábbi befektetési formák egyikében kell megvalósítani:
a)
közvetlenül az Európai Beruházási Alap vagy a Bizottság nevében a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz végrehajtásával megbízott más szervezetek által; vagy
b)
az alapokba fektető alapok (funds-of-funds), az Európai Beruházási Alap által létrehozott, határokon átnyúló befektetési tevékenységet végző befektetési eszközök vagy a Bizottság nevében a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz végrehajtásával megbízott más szervezetek által (többek között magánszektorbeli vagy állami alapkezelők) magán- és/vagy közszektorbeli pénzügyi intézményekkel közösen.
(5) A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköznek olyan közvetítő kockázati tőkealapokba kell befektetnie, ideértve az alapokba fektető alapokat is, amelyek jellemzően a terjeszkedési és növekedési szakaszban lévő kkv-kba fektetnek be. A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz keretében történő befektetéseknek hosszú távúnak kell lenniük, általában 5-15 éves pozíciót jelentenek a kockázati tőkealapokban. A növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköz keretében történő befektetések időtartama egyetlen esetben sem haladhatja meg a Bizottság és a végrehajtásával megbízott szervezet közötti megállapodás aláírásától számított 20 évet.
19. cikk
Hitelgarancia-eszköz
(1) A hitelgarancia-eszköz a következőket nyújtja:
a)
viszontgarancia és más kockázatmegosztási konstrukciók garanciarendszerek számára, ideértve adott esetben az együttes garanciákat is;
b)
közvetlen garanciák és más kockázatmegosztási konstrukciók az (5) bekezdésben említett részvételi kritériumokat teljesítő minden más pénzügyi közvetítő számára.
(2) A hitelgarancia-eszközt az uniós vállalkozások növekedését, valamint a kutatást és innovációt támogató egyetlen uniós hitelfinanszírozási eszköz részeként kell végrehajtani, ugyanazt a megvalósítási mechanizmust használva, mint a Horizont 2020 program kutatási és innovációs hitelmechanizmus kkv-kre vonatkozó, keresletorientált kerete (RSI II).
(3) A hitelgarancia-eszköz a következőket nyújtja:
a)
hitelfinanszírozásra (ideértve az alárendelt és osztalékra jogosító kölcsönt, a lízinget vagy a bankgaranciákat is) vonatkozó garanciák, amelyek csökkentik azokat a nehézségeket, amelyekkel az életképes kkv-k szembesülnek a forráshoz jutás során a feltételezett nagy kockázat vagy a megfelelő biztosíték hiánya miatt;
b)
a kkv-k hitelfinanszírozási portfóliójának értékpapírosítása, ami kiegészítő hitelfinanszírozást mozgósít a kkv-k számára a célintézményekkel kötött megfelelő kockázatmegosztási megállapodások alapján. Ezen értékpárosítási ügyletek támogatásának feltétele a hitelnyújtó intézmények arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy az ilyen módon szerzett likvid eszközök vagy a mozgósított tőke jelentős részét ésszerű időn belül új kkv-hitelezésre fordítják. Ezen új hitelfinanszírozás összegét a garanciával biztosított portfóliókockázat összegéhez viszonyítva kell kiszámítani. Ezt az összeget és a futamidőt az egyes intézményekkel külön-külön kell megtárgyalni.
(4) A hitelgarancia-eszközt az Európai Beruházási Alap vagy a Bizottság nevében a hitelgarancia-eszköz végrehajtásával megbízott más szervezet kezeli. A hitelgarancia-eszköz keretében nyújtott egyes garanciák futamideje legfeljebb 10 év lehet.
(5) A hitelgarancia-eszköz esetében a részvétel kritériumait minden közvetítő vonatkozásában a tevékenysége és annak alapján kell meghatározni, hogy mennyire eredményesen segíti a kkv-kat abban, hogy életképes projektek megvalósításához forráshoz jussanak. A hitelgarancia-eszközt a közvetítők igénybe vehetik arra, hogy üzleti vállalkozásokat támogassanak többek között materiális és immateriális javak, valamint működő tőke megszerzésének finanszírozásában és üzletek átruházásában. A kkv-k hitelfinanszírozási portfoliójának értékpapírosításával kapcsolatos kritériumok magukban foglalják az egyéni és a többszereplős, valamint a határokon átnyúló ügyleteket is. A támogathatóság a bevált piaci gyakorlaton alapul, különösen az értékpapírosított portfóliók hitelminősítése és kockázatdiverzifikációja tekintetében.
(6) Az értékpapírosított portfolióban lévő kölcsönök kivételével a hitelgarancia-eszköz legfeljebb 150 000 EUR összegű és legalább 12 hónapos futamidejű kölcsönöket fedezhet. A hitelgarancia-eszköz 150 000 EUR-t meghaladó összegű kölcsönöket abban az esetben fedezhet, ha azok futamideje legalább 12 hónap, és ha az érintett kkv-k megfelelnek a COSME program szerinti támogathatósági kritériumoknak, de nem teljesítik a Horizont 2020 program hitelfinanszírozási eszközének a kkv-kre vonatkozó része szerinti támogathatósági kritériumokat.
E küszöbérték fölött a pénzügyi közvetítők feladata annak bizonyítása, hogy az adott kkv jogosult-e vagy sem a Horizont 2020 program hitelfinanszírozási eszköze kkv-kre vonatkozó részéből történő támogatásra.
(7) A hitelgarancia-eszközt úgy kell kialakítani, hogy adatokat lehessen szolgáltatni a támogatott kkv-kről mind a számukat, mind a kölcsönök nagyságát illetően.
20. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel - csalás, korrupció és egyéb jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatékony ellenőrzésekkel, szabálytalanságok feltárása esetén a jogosulatlanul kifizetett pénzösszegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű adminisztratív és pénzügyi szankciókkal - biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság vagy képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások minden kedvezményezettjénél, valamint az e rendelet alapján uniós forrásokból részesülő vállalkozóknál, alvállalkozóknál és egyéb harmadik feleknél.
(3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) engedélyt kap arra, hogy az 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (14) meghatározott rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat - többek közt helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat - végezzen annak megállapítása céljából, hogy egy e rendelet alapján finanszírozott támogatási megállapodással, határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.
(4) Az (1), a (2) és a (3)bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében létrejött, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásoknak, szerződéseknek, támogatási megállapodásoknak és támogatási határozatoknak tartalmazniuk kell olyan rendelkezéseket, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően lefolytassák az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
V. FEJEZET
Bizottság és záró rendelkezések
21. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozásokra a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.
22. cikk
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
(1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a mellékletben meghatározott mutatók kiegészítésére vonatkozóan, ha azok elősegíthetik a COSME program általános és konkrét célkitűzéseinek megvalósításában elért eredmények mérését.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos egyes meghatározott aspektusok módosítására vonatkozóan. Ezek közé tartozik konkrétan az, hogy a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszközből származó befektetés mekkora részt képvisel a korai fázisba befektető kockázati tőkealapokba történő összes uniós befektetésben, valamint az értékpapírosított hitelportfoliók összetétele.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott irányadó összegek olyan mértékű módosítására vonatkozóan, amelynek következtében az irányadó összegek az egyes esetekben a pénzügyi keretösszeg értékének több mint 5 %-kával meghaladnák a módosítást megelőző összegeiket, amennyiben az összeghatár meghaladása szükséges.
23. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság a 22. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2013. december 23-tól kezdődő hatállyal.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 22. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 22. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
24. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések
(1) Az 1639/2006/EK határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti.
(2) Az 1639/2006/EK határozat alapján kezdeményezett intézkedésekre és az ezekkel kapcsolatos pénzügyi kötelezettségekre azonban ezek befejeződéséig továbbra is az említett határozat az irányadó.
(3) A 5. cikkben említett elkülönített pénzösszegből fedezhetők a COSME program és az 1639/2006/EK határozat alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és adminisztratív segítségnyújtással kapcsolatos kiadások is.
25. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. december 11-én.