EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1286/2014
af 26. november 2014
om dokumenter med central information om sammensatte og forsikringsbaserede investeringsprodukter til detailinvestorer (PRIIP'er)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Detailinvestorer bliver i stigende grad tilbudt et bredt udvalg af sammensatte og forsikringsbaserede investeringsprodukter til detailinvestorer (PRIIP'er), når de overvejer at foretage en investering. Nogle af disse produkter er specifikke investeringsløsninger skræddersyet til detailinvestorers behov, er ofte kombineret med forsikringsdækning eller kan være komplekse og vanskelige at forstå. De eksisterende oplysninger til detailinvestorer om sådanne PRIIP'er er ukoordinerede, og de hjælper ofte ikke detailinvestorer til at sammenligne forskellige produkter eller til at forstå deres karakteristika. Som følge heraf har detailinvestorer ofte foretaget investeringer uden at forstå de dermed forbundne risici og omkostninger, og de har under tiden lidt uforudsete tab.
(2)
Bedre gennemsigtighed af PRIIP'er, der tilbydes detailinvestorer, er en vigtig investorbeskyttelsesforanstaltning og en forudsætning for at genoprette detailinvestorers tillid til de finansielle markeder, navnlig efter finanskrisen. De første skridt i den retning er allerede blevet taget på EU-plan med den ordning vedrørende central investorinformation, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (3).
(3)
Eksistensen af forskellige regler om PRIIP'er, som afviger fra hinanden, alt efter hvilken branche der tilbyder PRIIP'erne, og forskelle i national regulering på området skaber ulige vilkår for de forskellige produkter og distributionskanaler og yderligere hindringer for et indre marked for finansielle tjenesteydelser og produkter. Medlemsstaterne har allerede truffet forskellige og ukoordinerede foranstaltninger for at kompensere for mangler ved investorbeskyttelsesforanstaltningerne, og denne udvikling kan forventes at fortsætte. Forskelligartede tilgange til information om PRIIP'er gør det vanskeligt at skabe lige vilkår for de forskellige PRIIP-producenter og dem, der rådgiver om eller sælger produkterne, og forvrider dermed konkurrencen og skaber uensartede investorbeskyttelsesniveauer i Unionen. Sådanne forskelle udgør en hindring for oprettelsen af et velfungerende indre marked.
(4)
For at undgå forskelle er det nødvendigt at indføre ensartede regler om gennemsigtighed på EU-plan, som finder anvendelse på alle deltagere på PRIIP-markedet, og derved styrke investorbeskyttelsen. Det er nødvendigt med en forordning for at sikre, at der fastlægges en fælles standard for dokumenter med central information på en ensartet måde, således at dokumenternes format og indhold kan harmoniseres. Forordningsbestemmelser, som finder direkte anvendelse, bør sikre, at alle, der rådgiver om eller sælger PRIIP'er, er underlagt de samme krav vedrørende dokumentet med central information til detailinvestorer. Denne forordning berører ikke tilsyn med reklamer. Den berører desuden ikke andre produktinterventionsforanstaltninger end dem, der vedrører forsikringsbaserede investeringsprodukter.
(5)
Selv om det er essentielt at forbedre informationen om PRIIP'er for at genoprette detailinvestorers tillid til de finansielle markeder, er det lige så vigtigt med en effektiv regulering af salgsprocesserne for disse produkter. Denne forordning supplerer foranstaltningerne vedrørende distribution i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU (4). Den supplerer også foranstaltningerne vedrørende formidling af forsikringsprodukter i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF (5).
(6)
Denne forordning bør finde anvendelse på alle produkter, uanset form eller opbygning, som branchen for finansielle tjenesteydelser producerer med henblik på at skabe investeringsmuligheder for detailinvestorer, og hvor det beløb, der skal betales tilbage til detailinvestoren, er genstand for udsving som følge af eksponering mod referenceværdier eller er afhængig af udviklingen af et eller flere aktiver, som detailinvestoren ikke direkte har købt. I denne forordning bør disse produkter benævnes PRIIP'er og bør bl.a. omfatte investeringsprodukter såsom investeringsfonde, livsforsikringspolicer med et investeringselement, strukturerede produkter og strukturerede indlån. Finansielle instrumenter, der er udstedt af special purpose vehicles, og som er i overensstemmelse med definitionen af PRIIP'er, bør derfor også være omfattet af anvendelsesområdet for denne forordning. Investeringer i alle disse produkter er ikke direkte investeringer som ved køb eller besiddelse af selve aktiverne. Disse produkter træder i stedet ind mellem detailinvestoren og markederne, idet aktiver sammensættes eller samles med det formål at skabe andre eksponeringer, produktkarakteristika eller omkostningsstrukturer end ved en direkte besiddelse. Et sådant »pakkeprodukt« kan give detailinvestorer mulighed for at deltage i investeringsstrategier, som ellers ville være utilgængelige eller upraktiske, men kan også nødvendiggøre, at der stilles flere oplysninger til rådighed, navnlig for at give mulighed for at sammenligne forskellige sammensatte investeringer.
(7)
For at sikre, at denne forordning kun finder anvendelse på sådanne PRIIP'er, bør forsikringsprodukter, som ikke giver investeringsmuligheder, og indlån, som kun er eksponeret for rentesatser, udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. For så vidt angår livsforsikringsprodukter forstås ved udtrykket »kapital« kapital investeret efter anmodning fra detailinvestoren. Endvidere bør ethvert indlån eller indlånsbevis, som repræsenterer traditionelle indlån, og som ikke er strukturerede indlån som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 43), i direktiv 2014/65/EU, være udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde. Aktiver, som besiddes direkte, f.eks. selskabsaktier eller statsobligationer, er ikke PRIIP'er og bør derfor udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Investeringsfonde forbeholdt institutionelle investorer er udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde, idet de ikke sælges til detailinvestorer. Individuelle pensionsprodukter og arbejdsmarkedspensionsprodukter, der i henhold til national ret er anerkendt som havende til hovedformål at give investorer en pensionsindkomst, bør være udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde i betragtning af deres særlige karakteristika og målsætninger, hvorimod andre individuelle forsikringsakkumulerings- eller opsparingsprodukter, som byder på investeringsmuligheder, bør være omfattet af denne forordning.
(8)
Denne forordning berører ikke medlemsstaternes ret til at regulere leveringen af central information om produkter, der falder uden for dens anvendelsesområde. Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (»EBA«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (6), Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) (»EIOPA«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 (7) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (»ESMA«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (8) (»de europæiske tilsynsmyndigheder«) bør i overensstemmelse med deres mandat vedrørende forbrugerbeskyttelse i artikel 9 i forordning (EU) nr. 1093/2010, i forordning (EU) nr. 1094/2010 og i forordning (EU) nr. 1095/2010 overvåge de produkter, der er udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde, og bør, hvor det er hensigtsmæssigt, udstede retningslinjer med henblik på at tage hånd om eventuelle problemer, der konstateres. Der bør tages hensyn til sådanne retningslinjer i den revision, der skal foretages fire år efter denne forordnings ikrafttræden angående en mulig udvidelse af anvendelsesområdet og ophævelse af visse undtagelser.
(9)
For at skabe klarhed om forholdet mellem forpligtelserne i henhold til denne forordning og forpligtelserne i henhold til andre lovgivningsmæssige retsakter om levering af oplysninger til investorer, herunder, men ikke udelukkende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF (9) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF (10), er det nødvendigt at fastslå, at disse lovgivningsmæssige retsakter fortsat finder anvendelse i tillæg til denne forordning.
(10)
Med henblik på at sikre ordentligt og effektivt tilsyn med opfyldelsen af kravene i denne forordning bør medlemsstaterne udpege de kompetente myndigheder, der skal have ansvaret for dette tilsyn. I mange tilfælde er kompetente myndigheder allerede udpeget til at føre tilsyn med andre forpligtelser, der påhviler PRIIP-producenter, -sælgere eller -rådgivere i medfør af andre bestemmelser i national ret eller EU-retten.
(11)
De kompetente myndigheder bør på anmodning, herunder på forhånd, gives alle de oplysninger, der er nødvendige til at kontrollere indholdet af dokumenter med central information, med henblik på at vurdere overholdelsen af denne forordning og sikre beskyttelsen af kunder og investorer på de finansielle markeder.
(12)
PRIIP-producenter, f.eks. fondsforvaltere, forsikringsselskaber, kreditinstitutter eller investeringsselskaber, bør udarbejde dokumentet med central information for de PRIIP'er, som de producerer, idet de har de bedste forudsætninger for at kende produktet. De bør også være ansvarlige for, at dokumentet med central information er nøjagtigt. PRIIP-producenten bør udarbejde dokumentet med central information, før produktet kan sælges til detailinvestorer. Sælges et givet produkt imidlertid ikke til detailinvestorer, bør der ikke være en forpligtelse til at udarbejde et dokument med central information, og er det upraktisk for PRIIP-producenten at udarbejde dokumentet med central information, bør det fortsat være muligt at delegere denne opgave til andre. Forpligtelserne i henhold til denne forordning, som er fastsat i bestemmelserne om udarbejdelse og reglerne om revision af dokumentet med central information, bør alene finde anvendelse på PRIIP-producenten og bør fortsætte med at finde anvendelse, så længe PRIIP'et handles på sekundære markeder. For at sikre, at dokumenter med central information formidles og stilles til rådighed i bredt omfang, bør denne forordning indeholde bestemmelser om, at PRIIP-producenten skal offentliggøre dokumenter med central information på sit websted.
(13)
For at dække detailinvestorers behov er det nødvendigt at sikre, at oplysninger om PRIIP'er er nøjagtige, redelige og tydelige, og at de ikke vildleder disse detailinvestorer. Denne forordning bør derfor fastlægge fælles standarder for udarbejdelse af dokumentet med central information for at sikre, at det er forståeligt for detailinvestorer. I betragtning af mange detailinvestorers problemer med at forstå finansiel terminologi for specialister bør der lægges særlig vægt på det ordvalg og den skrivemåde, der anvendes i dokumentet. Der bør også fastsættes bestemmelser om det sprog, hvorpå dokumentet med central information bør udarbejdes. Endvidere bør detailinvestorer kunne forstå dokumentet med central information i sig selv uden henvisning til andre oplysninger, der ikke vedrører markedsføringen.
(14)
De europæiske tilsynsmyndigheder bør, når de udvikler tekniske standarder for indholdet af dokumentet med central information, så det nøjagtigt afspejler investeringspolitikkerne for produktet og dets mål i overensstemmelse med denne forordning, sikre, at PRIIP-producenten bruger et klart og forståeligt sprog, som er tilgængeligt for detailinvestorer, og at beskrivelsen af, hvordan investeringsmålene nås, herunder beskrivelsen af de finansielle instrumenter, der anvendes, undgår finansiel sprogbrug og terminologi, som ikke er umiddelbart klar for detailinvestorer.
(15)
Detailinvestorer bør gives de oplysninger, som er nødvendige for, at de kan træffe en informeret investeringsbeslutning og sammenligne forskellige PRIIP'er, men medmindre oplysningerne er kortfattede og præcise, er der risiko for, at investorerne ikke anvender dem. Dokumentet med central information bør derfor kun indeholde centrale oplysninger, navnlig om produktets art og karakteristika, herunder om risikoen for at miste penge, produktets omkostninger og risikoprofil samt relevante oplysninger om resultater, og visse andre specifikke oplysninger, som kan være nødvendige for at forstå karakteristika ved individuelle produkttyper.
(16)
Investeringsproduktberegnere udvikles allerede på nationalt plan. For at sådanne beregnere kan komme forbrugerne til gavn bedst muligt bør de imidlertid omfatte de omkostninger og gebyrer, som de forskellige PRIIP-producenter opkræver, sammen med eventuelle yderligere omkostninger eller gebyrer, som formidlere eller andre led i investeringskæden opkræver, og som PRIIPS-producenterne ikke allerede har medregnet. Kommissionen bør rapportere om, hvorvidt disse værktøjer findes online i hver medlemsstat, og hvorvidt de giver mulighed for pålidelig og nøjagtig beregning af de samlede omkostninger og gebyrer for alle de produkter, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.
(17)
Dokumentet med central information bør udfærdiges i et standardformat, som gør det muligt for detailinvestorer at sammenligne forskellige PRIIP'er, og i betragtning af forbrugernes adfærd og forudsætninger bør oplysningers format, udformning og indhold tilpasses omhyggeligt for at maksimere forståelsen og anvendelsen heraf. Punkterne bør opstilles i samme rækkefølge i dokumenterne og med de samme overskrifter. Endvidere bør de nærmere bestemmelser om de oplysninger, der skal indgå i dokumentet med central information for forskellige PRIIP'er, og udformningen af disse oplysninger harmoniseres yderligere ved hjælp af reguleringsmæssige tekniske standarder, som tager højde for eksisterende og igangværende forskning i forbrugeradfærd, herunder resultaterne af undersøgelser af effektiviteten af forskellige måder at præsentere oplysninger til forbrugere på. Endvidere giver visse PRIIP'er detailinvestoren et valg mellem flere underliggende investeringer, såsom interne fonde, der drives af forsikringsselskaber. Der bør tages hensyn til disse produkter, når formatet udfærdiges.
(18)
Eftersom nogle af investeringsprodukterne, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, ikke er simple og kan være vanskelige for detailinvestorer at forstå, bør dokumentet med central information, hvis det er relevant, indeholde en advarsel til detailinvestoren om dette forhold. Et produkt bør navnlig anses for ikke at være simpelt og vanskeligt at forstå, hvis der investeres i underliggende aktiver, som detailinvestorer almindeligvis ikke investerer i, hvis der anvendes en række forskellige mekanismer til at beregne det endelige afkast af investeringen, hvilket øger risikoen for misforståelser fra detailinvestorens side, eller hvis investeringens afkast udnytter detailinvestorens adfærdsmæssige tilbøjeligheder, f.eks. en lokkesats efterfulgt af en meget højere variabel betinget sats, eller en iterativ formel.
(19)
Detailinvestorer forfølger ud over finansielle afkast af deres investeringer i stigende grad andre mål, såsom sociale og miljømæssige mål. Information om de sociale eller miljømæssige resultater, som PRIIP-producenten søger at opnå, kan imidlertid være vanskelige at sammenligne eller kan mangle. Derfor kan den forventede bæredygtige miljømæssige og sociale udvikling inden for finansielle investeringer samt anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 346/2013 (11) gøre det muligt at indarbejde disse aspekter mere hensigtsmæssigt og fremme dem i EU-retten. Der er dog ingen fastsatte kriterier, og der er ingen formel procedure til objektivt at kontrollere sådanne sociale eller miljømæssige kriterier, sådan som der allerede er det på fødevareområdet. Det er derfor ønskeligt, at Kommissionen i forbindelse med revisionen af nærværende forordning fuldt ud tager hensyn til udviklingen inden for sociale og miljømæssige investeringsprodukter og resultatet af revisionen af forordning (EU) nr. 346/2013.
(20)
Dokumentet med central information bør kunne skelnes tydeligt og holdes adskilt fra markedsføringsmeddelelser.
(21)
For at sikre, at oplysningerne i dokumentet med central information er pålidelige, bør det kræves, at PRIIP-producenterne opdaterer dokumentet med central information. Med henblik herpå er det nødvendigt at fastsætte nærmere bestemmelser om betingelserne for og hyppigheden af gennemgangen af oplysningerne og ændring af dokumentet med central information i en reguleringsmæssig teknisk standard, som Kommissionen skal vedtage.
(22)
Dokumenter med central information danner grundlag for detailinvestorers investeringsbeslutninger. Derfor har PRIIP-producenter et betydeligt ansvar over for detailinvestorer for at sikre, at dokumenterne ikke er vildledende, unøjagtige eller i uoverensstemmelse med de relevante dele af PRIIP'ets kontraktlige dokumenter. Det er derfor vigtigt at sikre, at detailinvestorer har effektiv adgang til retsmidler. Det bør også sikres, at alle detailinvestorer i hele Unionen har samme ret til at søge erstatning for tab som følge af manglende overholdelse af denne forordning. Derfor bør regler om PRIIP-producenters civilretlige ansvar harmoniseres. Detailinvestorer bør kunne stille PRIIP-producenten til ansvar for en overtrædelse af denne forordning, hvis et tab skyldes, at detailinvestoren har sat sin lid til et dokument med central information, som er i uoverensstemmelse med førkontraktlige eller kontraktlige dokumenter under PRIIP-producentens kontrol, eller som er vildledende eller unøjagtigt.
(23)
Spørgsmål, som vedrører PRIIP-producentens civilretlige ansvar, og som ikke er omfattet af denne forordning, bør reguleres i den gældende nationale ret. Det bør afgøres efter de relevante regler om international kompetence, hvilken domstol der har kompetence til at træffe afgørelse om et civilt erstatningskrav, som er rejst af en detailinvestor.
(24)
Denne forordning indfører ikke i sig selv et pas, der giver mulighed for grænseoverskridende salg eller markedsføring af PRIIP'er til detailinvestorer, og ændrer ikke eventuelle eksisterende pasordninger for grænseoverskridende salg eller markedsføring af PRIIP'er. Denne forordning ændrer ikke fordelingen af ansvaret mellem de eksisterende kompetente myndigheder i henhold til de eksisterende pasordninger. De kompetente myndigheder, som medlemsstaterne udpeger med henblik på denne forordning, bør således stemme overens med de myndigheder, der er kompetente for så vidt angår markedsføringen af PRIIP'er efter en eventuel eksisterende pasordning. Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor PRIIP'et markedsføres, bør være ansvarlig for at føre tilsyn med markedsføringen af det pågældende PRIIP. Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor produktet markedsføres, bør altid have ret til at suspendere markedsføringen af et PRIIP på sit område i tilfælde af manglende overholdelse af denne forordning.
(25)
EIOPA's og de relevante kompetente myndigheders beføjelser bør suppleres med en eksplicit mekanisme til at forbyde eller begrænse markedsføring, distribution og salg af forsikringsbaserede investeringsprodukter, der giver anledning til alvorlige bekymringer med hensyn til investorbeskyttelse, de finansielle markeders velordnede funktion og integritet eller stabiliteten i hele eller dele af det finansielle system, sammen med passende koordinerings- og interventionsbeføjelser for EIOPA. Disse beføjelser bør også afspejle de beføjelser, som ESMA og EBA er tillagt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 (12), således at det sikres, at sådanne interventionsmekanismer kan anvendes i forbindelse med alle investeringsprodukter, uanset deres retlige form. De kompetente myndigheders og i særlige tilfælde EIOPA's udøvelse af sådanne beføjelser bør være underlagt et krav om opfyldelse af en række specifikke betingelser. Er disse betingelser opfyldt, bør den kompetente myndighed eller i særlige tilfælde EIOPA kunne udstede et forbud eller pålægge en begrænsning af forsigtighedsgrunde, inden et forsikringsbaseret investeringsprodukt markedsføres, distribueres eller sælges til investorer. Disse beføjelser indebærer ikke et krav om, at den kompetente myndighed eller EIOPA indfører eller anvender produktgodkendelse eller -tilladelse, og fritager ikke producenten af et forsikringsbaseret investeringsprodukt for ansvaret for at overholde alle de relevante krav i nærværende forordning. Endvidere bør disse beføjelser udelukkende anvendes i offentlighedens interesse, og de bør ikke medføre civilretligt ansvar for de kompetente myndigheder.
(26)
For at sætte detailinvestorer i stand til at træffe en informeret investeringsbeslutning bør det pålægges personer, som rådgiver om eller sælger PRIIP'er, at stille dokumentet med central information til rådighed i god tid, inden en transaktion gennemføres. Dette krav bør finde anvendelse, uanset hvor eller hvordan transaktionen gennemføres. Gennemføres transaktionen imidlertid ved brug af fjernkommunikationsmidler, kan dokumentet med central information stilles til rådighed umiddelbart efter transaktionens gennemførelse, forudsat at det ikke er muligt at stille dokumentet med central information til rådighed på forhånd, og at detailinvestoren har samtykket hertil. Personer, som rådgiver om eller sælger PRIIP'er, omfatter både formidlere og PRIIP-producenterne selv, hvis PRIIP-producenterne vælger at rådgive om eller sælge PRIIP'et direkte til detailinvestorer. Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF (13) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/65/EF (14).
(27)
Der bør indføres ensartede bestemmelser for at give personer, som rådgiver om eller sælger PRIIP'et, en vis valgfrihed med hensyn til det medium, der anvendes til at stille dokumentet med central information til rådighed for detailinvestorer, så det gøres muligt at anvende elektronisk kommunikation, hvis det er passende under hensyntagen til de forhold, hvorunder transaktionen gennemføres. Detailinvestorer bør dog gives mulighed for at modtage dokumentet på papir. For at sikre forbrugerne adgang til information bør dokumentet med central information altid stilles til rådighed vederlagsfrit.
(28)
For at sikre, at detailinvestorer har tillid til PRIIP'er og de finansielle markeder generelt, bør der stilles krav om passende interne procedurer, som sikrer, at detailinvestorer modtager et fyldestgørende svar fra PRIIP-producenten på klager.
(29)
Eftersom dokumenterne med central information om PRIIP'er bør udarbejdes af enheder inden for bank-, forsikrings-, værdipapir- og fondssektoren på de finansielle markeder, er det af allerstørste betydning at sikre et problemfrit samarbejde mellem de forskellige myndigheder, der fører tilsyn med PRIIP-producenter, og med personer, der rådgiver om eller sælger PRIIP'er, således at de har en fælles tilgang til anvendelsen af denne forordning.
(30)
I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 8. december 2010 med titlen »Udvidelse af sanktionsordningerne i sektoren for finansielle tjenesteydelser« og for at sikre, at kravene i denne forordning opfyldes, er det vigtigt, at medlemsstaterne tager de nødvendige skridt til at sikre, at overtrædelser af denne forordning er underlagt passende administrative sanktioner og foranstaltninger. For at sikre, at sanktioner har afskrækkende virkning, og for at styrke investorernes beskyttelse ved at advare dem om PRIIP'er, som markedsføres i strid med denne forordning, bør sanktioner og foranstaltninger normalt offentliggøres, undtagen under visse veldefinerede omstændigheder.
(31)
Selv om medlemsstaterne kan fastsætte bestemmelser om administrative og om strafferetlige sanktioner for de samme overtrædelser, bør der ikke stilles krav om, at medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om administrative sanktioner for overtrædelser af denne forordning, der er underlagt national straffelovgivning. I overensstemmelse med national ret er medlemsstaterne ikke forpligtede til at pålægge både administrative og strafferetlige sanktioner for den samme overtrædelse, men de bør have mulighed for at gøre det, hvis deres nationale ret giver mulighed herfor. Opretholdelse af strafferetlige sanktioner i stedet for administrative sanktioner for overtrædelser af denne forordning bør dog ikke begrænse eller på anden måde berøre de kompetente myndigheders mulighed for at samarbejde med og rettidigt få adgang til og udveksle oplysninger med kompetente myndigheder i andre medlemsstater i forbindelse med denne forordning, heller ikke efter at de pågældende overtrædelser måtte være henvist til de kompetente retslige myndigheder med henblik på strafferetlig forfølgning.
(32)
For at nå målene for denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår fastsættelse af de nærmere bestemmelser om de procedurer, der anvendes til at fastlægge, hvorvidt et PRIIP har specifikke miljømæssige eller sociale mål, og vilkårene for EIOPA's og de kompetente myndigheders udøvelse af interventionsbeføjelser. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(33)
Kommissionen bør vedtage reguleringsmæssige tekniske standarder, som udarbejdes af de europæiske tilsynsmyndigheder i Det Fælles Udvalg, for så vidt angår udformningen og indholdet af dokumentet med central information, standardformatet for dokumentet med central information, den metode, der ligger til grund for angivelsen af risiko og afkast og beregning af omkostninger, samt vilkårene for og mindstehyppigheden af gennemgangen af oplysningerne i dokumentet med central information og betingelserne for opfyldelse af kravet om, at dokumentet med central information skal stilles til rådighed for detailinvestorer i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, forordning (EU) nr. 1094/2010 og forordning (EU) nr. 1095/2010. Kommissionen bør supplere de europæiske tilsynsmyndigheders tekniske arbejde ved at foretage forbrugerundersøgelser af udformningen af dokumentet med central information som foreslået af de europæiske tilsynsmyndigheder.
(34)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (15) finder anvendelse på behandling af personoplysninger i medlemsstaterne foretaget i forbindelse med nærværende forordning og under tilsyn af de kompetente myndigheder. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (16) finder anvendelse på behandling af personoplysninger foretaget af de europæiske tilsynsmyndigheder i forbindelse med nærværende forordning og under tilsyn af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Enhver behandling af personoplysninger i medfør af nærværende forordning, f.eks. udveksling eller videregivelse af personoplysninger foretaget af de kompetente myndigheder, bør udføres i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF, og udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af de europæiske tilsynsmyndigheder bør udføres i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.
(35)
Selv om institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) udgør investeringsprodukter som defineret i denne forordning, er det i betragtning af de nylige krav i direktiv 2009/65/EF om central investorinformation proportionalt at fastsætte en overgangsperiode for sådanne investeringsinstitutter på fem år efter denne forordnings ikrafttræden, hvor de ikke vil være underlagt denne forordning. Efter udløbet af denne overgangsperiode og i mangel af en forlængelse heraf bør investeringsinstitutterne underlægges denne forordning. Denne overgangsperiode bør også finde anvendelse på administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, som rådgiver om eller sælger andele i fonde, der ikke er investeringsinstitutter, når en medlemsstat anvender de i artikel 78-81 i direktiv 2009/65/EF fastsatte regler om format og indhold af dokumentet med central information på sådanne fonde.
(36)
Denne forordning bør tages op til revision fire år efter dens ikrafttræden for at tage højde for markedsudviklingen, f.eks. fremkomst af nye PRIIP-typer, samt udviklingen på andre områder af EU-retten og medlemsstaternes erfaringer. Revisionen bør også omfatte en vurdering af gennemførligheden af samt omkostningerne og de mulige fordele ved at indføre et mærke for sociale og miljømæssige investeringer. Endvidere bør revisionen omfatte en vurdering af, om de indførte foranstaltninger har forbedret den gennemsnitlige detailinvestors forståelse af PRIIP'er og sammenligneligheden af PRIIP'er. Det bør i forbindelse med revisionen også overvejes, om overgangsperioden for investeringsinstitutter eller visse ikkeinvesteringsinstitutter bør forlænges, eller om andre muligheder for behandling af sådanne fonde bør tages i betragtning. Det bør endvidere i forbindelse med revisionen vurderes, hvorvidt undtagelsen af produkter fra denne forordnings anvendelsesområde bør opretholdes under hensyntagen til behovet for forsvarlige standarder for forbrugerbeskyttelse, herunder sammenligninger af finansielle produkter. Kommissionen bør i forbindelse med revisionen herudover foretage en markedsundersøgelse for at fastslå, om der findes onlineberegningsværktøjer på markedet, som gør det muligt for detailinvestoren at beregne de samlede omkostninger og gebyrer i forbindelse med PRIIP'er, og om disse værktøjer stilles gratis til rådighed. På grundlag af denne revision bør Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, som, hvis det er relevant, ledsages af lovgivningsforslag.
(37)
Kommissionen bør i betragtning af det igangværende arbejde, der udføres af EIOPA om produktinformationskrav vedrørende personlige pensionsprodukter, og under hensyntagen til disse produkters særlige karakteristika senest fire år efter denne forordnings ikrafttræden vurdere, hvorvidt pensionsprodukter, som i henhold til national lovgivning anses for at have til hovedformål at sikre investorer en pensionsindkomst, og som berettiger investor til visse fordele, fortsat skal udelukkes. Kommissionen bør i forbindelse med sin vurdering overveje, om denne forordning er den bedste lovgivningsmekanisme til sikring af information vedrørende pensionsprodukter, eller om andre informationsmekanismer vil være mere hensigtsmæssige.
(38)
For at give PRIIP-producenter og personer, som rådgiver om eller sælger PRIIP'er, tilstrækkelig tid til at forberede sig til den praktiske anvendelse af kravene i denne forordning bør den først finde anvendelse to år efter sin ikrafttræden.
(39)
I denne forordning respekteres de grundlæggende rettigheder og følges principperne, der er anerkendt i navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
(40)
Målene for denne forordning, nemlig at forbedre detailinvestorers beskyttelse og øge detailinvestorers tillid til PRIIP'er, herunder når disse produkter sælges på tværs af grænser, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(41)
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 og afgav en udtalelse (17) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Denne forordning fastsætter ensartede bestemmelser om format og indhold af det dokument med central information, som PRIIP-producenter skal udarbejde, og om stillen til rådighed af dokumentet med central information for detailinvestorer med henblik på at sætte detailinvestorer i stand til at forstå og sammenligne PRIIP'ers vigtigste aspekter og risici.
Artikel 2
1. Denne forordning finder anvendelse på PRIIP-producenter og personer, som rådgiver om eller sælger PRIIP'er.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på følgende produkter:
a)
skadesforsikringsprodukter som opført på listen i bilag I til direktiv 2009/138/EF
b)
livsforsikringskontrakter, hvor de i kontrakten fastsatte ydelser alene udbetales ved dødsfald eller på grund af uarbejdsdygtighed som følge af ulykke, sygdom eller invaliditet
c)
indlån, der ikke er strukturerede indlån som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 43), i direktiv 2014/65/EU
d)
værdipapirer som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b)-g), i) og j), i direktiv 2003/71/EF
e)
pensionsprodukter, som i henhold til national lovgivning anses for at have til hovedformål at sikre investor en pensionsindkomst, og som berettiger investor til visse ydelser
f)
officielt anerkendte arbejdsmarkedspensionsordninger, der falder ind under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/41/EF (18) eller direktiv 2009/138/EF
g)
individuelle pensionsprodukter, hvortil national lovgivning kræver et økonomisk bidrag fra arbejdsgiveren, og hvor arbejdsgiveren eller arbejdstageren ikke har noget valg for så vidt angår pensionsprodukt eller -udbyder.
Artikel 3
1. Når PRIIP-producenter, som er omfattet af denne forordning, også er omfattet af direktiv 2003/71/EF, finder både denne forordning og direktiv 2003/71/EF anvendelse.
2. Når PRIIP-producenter, som er omfattet af denne forordning, også er omfattet af direktiv 2009/138/EF, finder både denne forordning og direktiv 2009/138/EF anvendelse.
Artikel 4
I denne forordning forstås ved:
1) »sammensat investeringsprodukt til detailinvestorer« eller »PRIP«: en investering, herunder instrumenter, der er udstedt af special purpose vehicles som defineret i artikel 13, nr. 26), i direktiv 2009/138/EF eller securitisationsenheder med særligt formål som defineret i artikel 4, stk. 1, litra an), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (19), hvor det beløb, der skal tilbagebetales til detailinvestor, uanset investeringens juridiske form, er genstand for udsving på grund af eksponering mod referenceværdier eller mod udviklingen af et eller flere aktiver, som detailinvestor ikke direkte har købt
2) »forsikringsbaseret investeringsprodukt«: et forsikringsprodukt, der har en værdi ved udløb eller en tilbagekøbsværdi, og hvor denne værdi ved udløb eller tilbagekøbsværdi direkte eller indirekte er helt eller delvis eksponeret mod markedsudsving
3) »sammensat og forsikringsbaseret investeringsprodukt til detailinvestorer« eller »PRIIP«: et produkt, der er et eller begge af følgende:
a)
et PRIP
b)
et forsikringsbaseret investeringsprodukt
4) »producent af sammensatte og forsikringsbaserede investeringsprodukter til detailinvestorer« eller »PRIIP-producent«:
a)
enhver enhed, der producerer PRIIP'er
b)
enhver enhed, der foretager ændringer af et eksisterende PRIIP, herunder, men ikke udelukkede, ved at ændre dets risiko/afkast-profil eller de omkostninger, der er forbundet med en investering i et PRIIP
5) »person, der sælger et PRIIP«: en person, der tilbyder eller indgår en PRIIP-kontrakt med en detailinvestor
6) »detailinvestor«:
a)
en detailkunde som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 11), i direktiv 2014/65/EU
b)
en kunde som omhandlet i direktiv 2002/92/EF, hvis kunden ikke kan betragtes som en professionel kunde som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 10), i direktiv 2014/65/EU
7) »varigt medium«: et varigt medium som defineret i artikel 2, stk. 1, litra m), i direktiv 2009/65/EF
8) »kompetente myndigheder«: de nationale myndigheder udpeget af en medlemsstat til at føre tilsyn med, at de krav, som denne forordning pålægger PRIIP-producenter og personer, der rådgiver om eller sælger PRIIP'et, opfyldes.
KAPITEL II
DOKUMENT MED CENTRAL INFORMATION
AFDELING I
Udarbejdelse af dokumentet med central information
Artikel 5
1. Inden et PRIIP udbydes til detailinvestorer, udarbejder PRIIP-producenten et dokument med central information for dette produkt i overensstemmelse med kravene i denne forordning og offentliggør dokumentet på sit websted.
2. Enhver medlemsstat kan kræve forudgående meddelelse af dokumentet med central information fra PRIIP-producenten eller den person, der sælger et PRIIP, til den kompetente myndighed for de PRIIP'er, som markedsføres i den pågældende medlemsstat.
AFDELING II
Format og indhold af dokumentet med central information
Artikel 6
1. Dokumentet med central information udgør førkontraktlig information. Det skal være nøjagtigt, redeligt, klart og ikke vildledende. Det skal indeholde central information og være i overensstemmelse med alle bindende kontraktlige dokumenter, med de relevante dele af tilbudsdokumenterne og med vilkårene og betingelserne for PRIIP'et.
2. Dokumentet med central information skal være et selvstændigt dokument, som adskiller sig tydeligt fra reklamemateriale. Det må ikke indeholde krydshenvisninger til reklamemateriale. Det kan indeholde krydshenvisninger til andre dokumenter, herunder eventuelt et prospekt, men kun hvis krydshenvisningen vedrører de oplysninger, som i henhold til denne forordning skal indgå i dokumentet med central information.
3. Giver et PRIIP detailinvestoren en række investeringsmuligheder, således at alle de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 8, stk. 3, om hver underliggende investeringsmulighed, ikke kan gives i et enkelt kortfattet selvstændigt dokument, skal dokumentet med central information uanset nærværende artikels stk. 2 mindst give en generel beskrivelse af de underliggende investeringsmuligheder og anføre, hvor og hvordan der kan findes mere detaljeret førkontraktlig dokumentation om de investeringsprodukter, der understøtter de underliggende investeringsmuligheder.
4. Dokumentet med central information skal udfærdiges som et kort dokument skrevet på en koncis måde og på højst tre A4-sider i trykt udgave, som fremmer sammenligneligheden. Det skal være:
a)
udformet og opstillet således, at det er letlæseligt, med brug af en læsbar skriftstørrelse
b)
koncentreret om den centrale information, som detailinvestorer har behov for
c)
formuleret tydeligt og skrevet i et sprog og en stil, som fremmer forståelsen af informationen, navnlig i et sprog, der er klart, kortfattet og letforståeligt.
5. Bruges farver i dokumentet med central information, må de ikke gøre oplysningerne mindre forståelige, hvis dokumentet med central information printes eller fotokopieres i sort-hvid.
6. Brug af corporate branding eller logo for PRIIP-producenten eller den koncern, som producenten tilhører, må hverken aflede detailinvestorens opmærksomhed fra informationen i dokumentet eller sløre teksten.
Artikel 7
1. Dokumentet med central information skal affattes på de officielle sprog eller på et af de officielle sprog, der anvendes i den del af medlemsstaten, hvor PRIIP'et distribueres, eller på et andet sprog, som de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat har accepteret, eller hvis dokumentet er affattet på et andet sprog, skal det oversættes til et af disse sprog.
Oversættelsen skal på troværdig vis nøje gengive indholdet af det originale dokument med central information.
2. Hvis et PRIIP fremmes i en medlemsstat gennem markedsføringsdokumenter affattet på et eller flere af denne medlemsstats officielle sprog, skal dokumentet med central information i det mindste affattes på de tilsvarende officielle sprog.
Artikel 8
1. Titlen »Dokument med central information« skal være iøjnefaldende og stå øverst på første side af dokumentet med central information.
Dokumentet med central information opstilles i den rækkefølge, der er angivet i stk. 2 og 3.
2. Direkte under titlen på dokumentet med central information skal der stå en forklaring. Den skal lyde således:
»Dette dokument indeholder central information om dette investeringsprodukt. Dokumentet er ikke reklamemateriale. Informationen er lovpligtig og har til formål at gøre det lettere for dig at forstå dette produkts karakteristika, risici, omkostninger og mulige afkast og tab og at gøre det lettere at sammenligne produktet med andre produkter.«
3. Dokumentet med central information skal indeholde følgende oplysninger:
a)
i begyndelsen af dokumentet navnet på PRIIP'et, PRIIP-producentens identitet og kontaktoplysninger, oplysninger om PRIIP-producentens kompetente myndighed og dokumentets dato
b)
hvis det er relevant, en advarsel med ordlyden: »Du er ved at købe et produkt, der ikke er simpelt og kan være vanskeligt at forstå.«
c)
i et afsnit med overskriften »Hvad dette produkt drejer sig om« en angivelse af arten af og de vigtigste karakteristika ved PRIIP'et, herunder:
i)
typen af PRIIP
ii)
dets mål og midlerne til at nå dem, navnlig om målene nås gennem direkte eller indirekte eksponering mod de underliggende investeringsaktiver, herunder en beskrivelse af de underliggende instrumenter eller referenceværdier, herunder en angivelse af de markeder, som PRIIP'et investerer i, herunder, hvor det er relevant, de specifikke miljømæssige eller sociale mål, som produktet har sigte på, samt hvordan afkastet fastsættes
iii)
en beskrivelse af den type detailinvestor, som det tilsigtes at markedsføre PRIIP'et over for, navnlig for så vidt angår evnen til at bære investeringstab og investeringshorisonten
iv)
hvis PRIIP'et omfatter forsikringsydelser, nærmere oplysninger om disse forsikringsydelser, herunder de omstændigheder, der vil udløse dem
v)
PRIIP'ets løbetid, hvis den kendes
d)
i et afsnit med overskriften »Hvilke risici er der, og hvilke afkast kan jeg få?« en kort beskrivelse af risiko/afkast-profilen bestående af følgende elementer:
i)
en sammenfattende risikoindikator suppleret af en forklaring af indikatoren, dens vigtigste begrænsninger og en forklaring af de risici, som i væsentlig grad er relevante for PRIIP'et og ikke i tilstrækkelig grad afspejles i den sammenfattende risikoindikator
ii)
det størst mulige tab af investeret kapital, herunder oplysninger om:
-
hvorvidt detailinvestoren kan tabe hele den investerede kapital, eller
-
hvorvidt detailinvestoren påtager sig en risiko for at pådrage sig yderligere finansielle forpligtelser, herunder eventualforpligtelser, i tillæg til den kapital, der investeres i PRIIP'et, og
-
i givet fald hvorvidt PRIIP'et omfatter en kapitalbeskyttelse mod markedsrisiko, og nærmere oplysninger om beskyttelsens dækning og begrænsninger, navnlig med hensyn til det tidspunkt, hvor den finder anvendelse
iii)
relevante resultatscenarier og de antagelser, som de bygger på
iv)
hvor det er relevant oplysninger om betingelserne for afkast til detailinvestorer eller indbyggede resultatlofter
v)
en erklæring om, at skattelovgivningen i detailinvestorens hjemland kan få indvirkning på den faktiske udbetaling
e)
i et afsnit med overskriften »Hvad sker der, hvis [navnet på PRIIP-producenten] ikke er i stand til at foretage udbetalinger?« en kort beskrivelse af, hvorvidt det hermed forbundne tab er dækket af en investorkompensations- eller investorgarantiordning, og, hvis dette er tilfældet, hvilken ordning der er tale om, garantens navn og oplysninger om, hvilke risici der er dækket af ordningen, og hvilke risici der ikke er dækket
f)
i et afsnit med overskriften »Hvilke omkostninger er der?« de omkostninger, der er forbundet med en investering i PRIIP'et, både de direkte og de indirekte omkostninger, som detailinvestoren skal afholde, herunder engangsomkostninger og løbende omkostninger angivet ved hjælp af sammenfattende indikatorer for disse omkostninger, og for at sikre sammenligneligheden af de samlede omkostninger udtrykt i beløb og i procent for at vise de samlede omkostningers kombinerede indvirkning på investeringen.
Dokumentet med central information skal klart angive, at rådgivere, distributører og enhver anden person, der rådgiver om eller sælger PRIIP'et, vil give oplysninger om enhver distributionsomkostning, der ikke allerede er medtaget i ovennævnte omkostninger, for at sætte detailinvestoren i stand til at forstå den akkumulerede indvirkning, som disse samlede omkostninger har på investeringsafkastet
g)
i et afsnit med overskriften »Hvor længe bør jeg beholde det, og kan jeg tage penge ud undervejs?«:
i)
hvor det er relevant, om der er en fortrydelses- eller opsigelsesperiode i forbindelse med PRIIP'et
ii)
en angivelse af den anbefalede og i givet fald krævede korteste holdeperiode
iii)
muligheden for at foretage eventuel afvikling af investeringen inden udløb og betingelserne herfor, herunder alle gældende gebyrer og sanktioner, under hensyntagen til PRIIP'ets risiko/afkast-profil og den markedsudvikling, som det sigter mod
iv)
oplysninger om de potentielle konsekvenser af at indløse investeringen inden løbetidens eller den anbefalede holdeperiodes ophør, såsom tab af kapitalbeskyttelse eller yderligere eventualgebyrer
h)
i et afsnit med overskriften »Hvordan kan jeg klage?« oplysninger om, hvordan og til hvem en detailinvestor kan indgive en klage over produktet eller PRIIP-producentens adfærd eller en person, som rådgiver om eller sælger produktet
i)
i et afsnit med overskriften »Anden relevant information« en kort angivelse af eventuelle yderligere informationsdokumenter, som skal gives til detailinvestoren før og/eller efter indgåelsen af kontrakten, bortset fra reklamemateriale.
4. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 30 om de nærmere bestemmelser om de procedurer, der anvendes til at fastlægge, hvorvidt et PRIIP har specifikke miljømæssige eller sociale mål.
5. For at sikre konsekvent anvendelse af denne artikel udarbejder de europæiske tilsynsmyndigheder i Det Fælles Udvalg af Europæiske Tilsynsmyndigheder ("Det Fælles Udvalg") udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med nærmere bestemmelser om:
a)
udformningen og indholdet af de enkelte oplysningselementer, der er omhandlet i stk. 3
b)
den metode, der ligger til grund for angivelsen af risiko og afkast, jf. stk. 3, litra d), nr. i) og iii), og
c)
metoden til beregning af omkostninger, herunder angivelsen af sammenfattende indikatorer, jf. stk. 3, litra f).
Når de europæiske tilsynsmyndigheder udarbejder udkastene til reguleringsmæssige tekniske standarder, tager de hensyn til de forskellige typer PRIIP'er, forskellene mellem dem og detailinvestorers forudsætninger samt de karakteristika ved PRIIP'er, som gør det muligt for detailinvestorer at vælge mellem forskellige underliggende investeringer eller andre muligheder i forbindelse med produktet, herunder når dette valg kan træffes på forskellige tidspunkter eller ændres i fremtiden.
De europæiske tilsynsmyndigheder forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2015.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i henholdsvis forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 9
Markedsføringsmeddelelser, der indeholder specifikke oplysninger om PRIIP'et, må ikke indeholde udsagn, som er i modstrid med oplysningerne i dokumentet med central information eller mindsker betydningen af dette. I markedsføringsmeddelelser angives det, at der findes et dokument med central information, og hvordan og hvorfra det kan erhverves, herunder PRIIP-producentens websted.
Artikel 10
1. PRIIP-producenten gennemgår regelmæssigt oplysningerne i dokumentet med central information og ændrer dokumentet, hvis gennemgangen viser, at det er nødvendigt. Den ændrede udgave gøres straks tilgængelig.
2. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder de europæiske tilsynsmyndigheder i Det Fælles Udvalg udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med nærmere bestemmelser om:
a)
betingelserne for gennemgang af de oplysninger, der findes i dokumentet med central information
b)
de forhold, hvorunder dokumentet med central information skal ændres
c)
de særlige forhold, hvorunder oplysningerne i dokumentet med central information skal gennemgås eller dokumentet med central information skal ændres, når detailinvestorer ikke uafbrudt har adgang til et PRIIP
d)
under hvilke omstændigheder detailinvestorer skal orienteres om et ændret dokument med central information for et PRIIP, som de har købt, og hvorledes detailinvestorerne skal orienteres herom.
De europæiske tilsynsmyndigheder forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2015.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, forordning (EU) nr. 1094/2010 og forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 11
1. En PRIIP-producent pådrager sig ikke civilretligt ansvar alene på grundlag af dokumentet med central information, herunder eventuelle oversættelser heraf, medmindre det er vildledende, unøjagtigt eller i uoverensstemmelse med relevante dele af retligt bindende førkontraktlige og kontraktlige dokumenter eller med kravene i artikel 8.
2. En detailinvestor, der påviser et tab efter at have sat sin lid til et dokument med central information under de i stk. 1 omhandlede omstændigheder, da vedkommende foretog en investering i det PRIIP, som dokumentet med central information er udarbejdet til, kan kræve erstatning for dette tab fra PRIIP-producenten i overensstemmelse med national ret.
3. Elementer som »tab« eller »erstatning«, der er omhandlet i stk. 2, og som ikke er defineret, fortolkes og anvendes i overensstemmelse med den nationale ret, som finder anvendelse i henhold til de relevante bestemmelser i den internationale privatret.
4. Denne artikel udelukker ikke yderligere civile erstatningskrav i overensstemmelse med national ret.
5. Forpligtelserne i medfør af denne artikel må ikke begrænses eller gives afkald på ved kontraktlige bestemmelser.
Artikel 12
Vedrører dokumentet med central information en forsikringsaftale, har forsikringsselskabet i medfør af denne forordning kun forpligtelser over for forsikringsaftalens forsikringstager og ikke over for den begunstigede i henhold til forsikringsaftalen.
AFDELING III
Stillen til rådighed af dokumentet med central information
Artikel 13
1. Personer, som rådgiver om eller sælger et PRIIP, skal stille dokumentet med central information til rådighed for detailinvestorer i god tid, inden de pågældende detailinvestorer bliver bundet af en kontrakt eller et tilbud vedrørende PRIIP'et.
2. En person, der rådgiver om eller sælger et PRIIP, kan opfylde kravene i stk. 1 ved at stille dokumentet med central information til rådighed for en person, der har en skriftlig beføjelse til at træffe investeringsbeslutninger på vegne af detailinvestoren i forbindelse med transaktioner, der foretages i medfør af denne skriftlige beføjelse.
3. Uanset stk. 1 og med forbehold af artikel 3, stk. 1, artikel 3, stk. 3, litra a), og artikel 6 i direktiv 2002/65/EF kan en person, der sælger et PRIIP, stille dokumentet med central information til rådighed for detailinvestoren uden unødig forsinkelse efter transaktionens gennemførelse, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
a)
Detailinvestoren vælger på eget initiativ at tage kontakt til personen, der sælger et PRIIP, og gennemføre transaktionen ved brug af et fjernkommunikationsmiddel.
b)
Det er ikke muligt at stille dokumentet med central information til rådighed i overensstemmelse med denne artikels stk. 1.
c)
Den person, der rådgiver om eller sælger PRIIP'et, har orienteret detailinvestoren om, at det ikke er muligt at stille dokumentet med central information til rådighed, og har klart oplyst, at detailinvestoren har mulighed for at forsinke transaktionen for at kunne modtage og læse dokumentet med central information, inden transaktionen gennemføres.
d)
Detailinvestoren samtykker i at modtage dokumentet med central information uden unødig forsinkelse efter transaktionens gennemførelse frem for at forsinke transaktionen for at kunne modtage dokumentet på forhånd.
4. Gennemføres flere på hinanden følgende transaktioner vedrørende det samme PRIIP på vegne af en detailinvestor i overensstemmelse med de instrukser, som detailinvestoren har givet den person, der sælger PRIIP'et, forud for den første transaktion, finder kravet om at stille et dokument med central information til rådighed i henhold til stk. 1 kun anvendelse på den første transaktion og på den første transaktion efter ændringen af dokumentet med central information i henhold til artikel 10.
5. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder de europæiske tilsynsmyndigheder i Det Fælles Udvalg udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med nærmere bestemmelser om betingelserne for at opfylde kravet om at stille dokumentet med central information til rådighed, jf. stk. 1.
De europæiske tilsynsmyndigheder forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2015.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, forordning (EU) nr. 1094/2010 og forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 14
1. Personer, som rådgiver om eller sælger et PRIIP, skal stille dokumentet med central information til rådighed for detailinvestoren vederlagsfrit.
2. Personer, som rådgiver om eller sælger et PRIIP, skal stille dokumentet med central information til rådighed for detailinvestoren ved hjælp af et af følgende medier:
a)
på papir, hvilket bør være standardløsningen, hvis PRIIP'et tilbydes ansigt til ansigt, medmindre detailinvestoren udtrykker andet ønske
b)
på et andet varigt medium end papir, hvis betingelserne i stk. 4 er opfyldt, eller
c)
via et websted, hvis betingelserne i stk. 5 er opfyldt.
3. Hvis dokumentet med central information udleveres på et andet varigt medium end papir eller stilles til rådighed via et websted, skal der efter anmodning vederlagsfrit udleveres et papireksemplar til detailinvestoren. Detailinvestorer orienteres om deres ret til at anmode om vederlagsfrit at få et papireksemplar.
4. Dokumentet med central information kan udleveres på et andet varigt medium end papir, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
anvendelsen af det varige medium er passende i forbindelse med forretningen mellem den person, som rådgiver om eller sælger et PRIIP, og detailinvestoren, og
b)
detailinvestoren har fået valget mellem information på papir eller på det varige medium og har valgt dette andet medium på en måde, som kan dokumenteres.
5. Dokumentet med central information kan stilles til rådighed via et websted, som ikke falder ind under definitionen af et varigt medium, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
a)
Stillen til rådighed af dokumentet med central information via et websted er passende i forbindelse med forretningen mellem den person, som rådgiver om eller sælger et PRIIP, og detailinvestoren.
b)
Detailinvestoren har fået valget mellem information udleveret på papir eller givet via et websted og har valgt sidstnævnte på en måde, som kan dokumenteres.
c)
Detailinvestoren er blevet underrettet elektronisk eller skriftligt om webstedets adresse og om, hvor på webstedet der er adgang til dokumentet med central information.
d)
Der er adgang til dokumentet med central information på webstedet, og at det kan downloades og lagres på et varigt medium, så længe detailinvestoren kan have behov for at konsultere dokumentet.
Hvis dokumentet med central information er ændret i overensstemmelse med artikel 10, stilles de tidligere udgaver efter anmodning fra detailinvestoren også til rådighed for denne.
6. Med henblik på stk. 4 og 5 anses udlevering af oplysninger på et andet varigt medium end papir eller stillen til rådighed via et websted for passende i forbindelse med forretningen mellem den person, som rådgiver om eller sælger et PRIIP, og detailinvestoren, hvis der foreligger dokumentation for, at detailinvestoren regelmæssigt har adgang til internettet. Hvis detailinvestoren opgiver en e-mailadresse med henblik på den pågældende forretning, betragtes dette som en sådan dokumentation.
KAPITEL III
OVERVÅGNING AF MARKEDET OG PRODUKTINTERVENTIONSBEFØJELSER
Artikel 15
1. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1094/2010 overvåger EIOPA markedet for forsikringsbaserede investeringsprodukter, der markedsføres, distribueres eller sælges i Unionen.
2. De kompetente myndigheder overvåger markedet for forsikringsbaserede investeringsprodukter, der markedsføres, distribueres eller sælges i eller fra deres medlemsstat.
Artikel 16
1. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1094/2010 kan EIOPA, hvor betingelserne i nærværende artikels stk. 2 og 3 er opfyldt, i Unionen midlertidigt forbyde eller begrænse:
a)
markedsføring, distribution eller salg af visse forsikringsbaserede investeringsprodukter eller forsikringsbaserede investeringsprodukter med visse specificerede karakteristika eller
b)
en form for finansiel aktivitet eller praksis fra et forsikrings- eller genforsikringsselskabs side.
Et forbud eller en begrænsning kan gælde under omstændigheder eller være underlagt undtagelser, der specificeres af EIOPA.
2. EIOPA kan kun træffe afgørelse efter stk. 1, når alle følgende betingelser er opfyldt:
a)
De foreslåede foranstaltninger imødegår væsentlige problemer med hensyn til investorbeskyttelsen eller en trussel for de finansielle markeders ordnede funktion og integritet eller for stabiliteten af hele eller dele af det finansielle system i Unionen.
b)
De reguleringsmæssige krav i EU-retten, der gælder for det relevante forsikringsbaserede investeringsprodukt eller den relevante aktivitet, imødegår ikke denne trussel.
c)
En eller flere kompetente myndigheder har ikke truffet foranstaltninger til at imødegå truslen, eller de foranstaltninger, der er truffet, imødegår ikke truslen i tilstrækkelig grad.
Er betingelserne i første afsnit opfyldt, kan EIOPA af forsigtighedsgrunde udstede det forbud eller pålægge den begrænsning, der er omhandlet i stk. 1, før et forsikringsbaseret investeringsprodukt markedsføres eller sælges til investorer.
3. Træffer EIOPA foranstaltninger i henhold til denne artikel, sikrer EIOPA, at foranstaltningen ikke:
a)
har en skadelig virkning på de finansielle markeders effektivitet eller på investorer, der ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele, eller
b)
medfører en risiko for regelarbitrage.
Når en eller flere kompetente myndigheder har truffet en foranstaltning i henhold til artikel 17, kan EIOPA træffe enhver af de i nærværende artikels stk. 1 nævnte foranstaltninger uden at afgive den i artikel 18 fastsatte udtalelse.
4. Inden der træffes afgørelse om en foranstaltning i henhold til denne artikel, underretter EIOPA de kompetente myndigheder om den foranstaltning, EIOPA foreslår.
5. EIOPA offentliggør på sit websted en meddelelse om enhver afgørelse om at træffe foranstaltninger i henhold til denne artikel. Meddelelsen skal indeholde nærmere oplysninger om det pågældende forbud eller den pågældende begrænsning og angive det tidspunkt efter meddelelsens offentliggørelse, hvor foranstaltningerne får virkning. Et forbud eller en begrænsning gælder kun for handlinger, der udføres, efter at foranstaltningerne har fået virkning.
6. EIOPA tager et forbud eller en begrænsning, der er udstedt eller pålagt i henhold til stk. 1, op til fornyet overvejelse med passende mellemrum og mindst hver tredje måned. Forlænges et forbud eller en begrænsning ikke efter denne tremåneders periode, ophører virkningen heraf.
7. Foranstaltninger, der vedtages af EIOPA i henhold til denne artikel, har forrang i forhold til andre tidligere foranstaltninger, der er truffet af en kompetent myndighed.
8. Kommissionen vedtager delegerede retsakter, jf. artikel 30, for at præcisere de kriterier og faktorer, der skal tages i betragtning af EIOPA ved vurderingen af, om der er opstået væsentlige problemer med hensyn til investorbeskyttelsen eller en trussel mod de finansielle markeders ordnede funktion og integritet eller stabiliteten af hele eller dele af det finansielle system i Unionen, jf. nærværende artikels stk. 2, første afsnit, litra a).
Disse kriterier og faktorer omfatter:
a)
kompleksiteten af det forsikringsbaserede investeringsprodukt og forholdet til den type investor, som det markedsføres over for og sælges til
b)
størrelsen eller den nominelle værdi af det forsikringsbaserede investeringsprodukt
c)
graden af innovation i forbindelse med det forsikringsbaserede investeringsprodukt, aktiviteten eller praksissen og
d)
den gearing, som et produkt eller en praksis giver.
Artikel 17
1. En kompetent myndighed kan udstede forbud eller pålægge begrænsninger mod følgende, der udføres i eller fra dens medlemsstat:
a)
markedsføring, distribution eller salg af forsikringsbaserede investeringsprodukter eller forsikringsbaserede investeringsprodukter med visse specificerede karakteristika eller
b)
en form for finansiel aktivitet eller praksis fra et forsikrings- eller genforsikringsselskabs side.
2. En kompetent myndighed kan træffe de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, såfremt den med rimelighed finder det godtgjort, at:
a)
et forsikringsbaseret investeringsprodukt eller en aktivitet eller praksis giver anledning til væsentlige problemer med hensyn til investorbeskyttelsen eller udgør en trussel mod de finansielle markeders ordnede funktion og integritet eller mod stabiliteten i hele eller dele af det finansielle system i mindst én medlemsstat
b)
de gældende krav i henhold til EU-retten, der finder anvendelse på det forsikringsbaserede investeringsprodukt eller aktiviteten eller praksissen, ikke i tilstrækkelig grad imødegår de i litra a) omhandlede risici, og at problemet ikke kan håndteres på en bedre måde ved at styrket tilsynet med eller håndhævelsen af de eksisterende krav
c)
foranstaltningen er forholdsmæssig under hensyntagen til arten af de risici, der er identificeret, hvor avancerede de berørte investorer eller markedsdeltagere er, og den sandsynlige virkning af foranstaltningen for investorer og markedsdeltagere, der kan besidde, anvende eller udnytte det forsikringsbaserede investeringsprodukt eller aktiviteten eller praksissen
d)
de kompetente myndigheder grundigt har hørt de kompetente myndigheder i andre medlemsstater, som i betydelig grad kan blive berørt af foranstaltningen, og
e)
foranstaltningen ikke har en diskriminerende virkning på tjenesteydelser eller aktiviteter, der udbydes fra en anden medlemsstat.
Er betingelserne i første afsnit opfyldt, kan den kompetente myndighed af forsigtighedsgrunde udstede det forbud eller pålægge den begrænsning, der er omhandlet i stk. 1, før et forsikringsbaseret investeringsprodukt markedsføres eller sælges til investorer. Et forbud eller en begrænsning kan gælde under omstændigheder eller være underlagt undtagelser, der specificeres af den kompetente myndighed.
3. Den kompetente myndighed må ikke udstede et forbud eller pålægge en begrænsning i henhold til denne artikel, medmindre den mindst en måned, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning, har givet alle de andre involverede kompetente myndigheder og EIOPA meddelelse enten skriftligt eller via et andet medium, som myndighederne har aftalt, om detaljerne om:
a)
det forsikringsbaserede investeringsprodukt eller den aktivitet eller praksis, som den foreslåede foranstaltning vedrører
b)
den nøjagtige karakter af det foreslåede forbud eller den foreslåede begrænsning, og hvornår det eller den påtænkes at få virkning, og
c)
den dokumentation, der ligger til grund for afgørelsen, og hvormed det er godtgjort, at hver af betingelserne i stk. 2 er opfyldt.
4. I særlige tilfælde, hvor den kompetente myndighed finder det nødvendigt omgående at træffe foranstaltninger i henhold til denne artikel for at forhindre skader som følge af de i stk. 1 omhandlede forsikringsbaserede investeringsprodukter, aktiviteter eller praksisser, kan den kompetente myndighed med mindst 24 timers skriftligt varsel til alle de øvrige kompetente myndigheder og EIOPA gribe ind på et foreløbigt grundlag, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning, såfremt alle kriterierne i nærværende artikel er opfyldt, og det desuden klart er fastslået, at en meddelelsesfrist på en måned ikke i tilstrækkelig grad vil kunne imødegå det specifikke problem eller den specifikke trussel. Den kompetente myndighed må ikke træffe foranstaltninger på et foreløbigt grundlag i en periode på over tre måneder.
5. Den kompetente myndighed skal på sit websted offentliggøre en meddelelse om eventuelle afgørelser om at udstede et forbud eller pålægge en begrænsning som omhandlet i stk. 1. Denne meddelelse skal indeholde nærmere oplysninger om forbuddet eller begrænsningen, et tidspunkt efter meddelelsens offentliggørelse, hvorfra foranstaltningerne får virkning, og den dokumentation, hvormed det godtgøres, at alle betingelserne i stk. 2 er opfyldt. Forbuddet eller begrænsningen finder kun anvendelse i forhold til foranstaltninger, der træffes efter meddelelsens offentliggørelse.
6. Den kompetente myndighed tilbagekalder et forbud eller en begrænsning, hvis betingelserne i stk. 2 ikke længere er opfyldt.
7. Kommissionen vedtager delegerede retsakter, jf. artikel 30, for at præcisere de kriterier og faktorer, der skal tages i betragtning af de kompetente myndigheder ved vurderingen af, om der er væsentlige problemer med hensyn til investorbeskyttelsen eller en trussel mod de finansielle markeders ordnede funktion eller stabiliteten af det finansielle system i mindst en medlemsstat, jf. stk. 2, første afsnit, litra a).
Disse kriterier og faktorer omfatter:
a)
kompleksitetsgraden af et forsikringsbaseret investeringsprodukt og forholdet til den type investor, som det markedsføres over for eller sælges til
b)
graden af innovation i forbindelse med et forsikringsbaseret investeringsprodukt eller en aktivitet eller praksis
c)
den gearing, som et produkt eller en praksis giver
d)
i forbindelse med de finansielle markeders ordnede funktion og integritet, størrelsen eller den nominelle værdi af et forsikringsbaseret investeringsprodukt.
Artikel 18
1. EIOPA har en støttende og koordinerende rolle med hensyn til foranstaltninger, der træffes af kompetente myndigheder i henhold til artikel 17. EIOPA sikrer navnlig, at foranstaltninger truffet af en kompetent myndighed er berettigede og proportionale, og at de kompetente myndigheder i givet fald anvender en konsekvent tilgang.
2. Efter modtagelsen af en meddelelse i henhold til artikel 17 om enhver foranstaltning, der indføres i henhold til nævnte artikel, vedtager EIOPA en udtalelse om, hvorvidt det pågældende forbud eller den pågældende begrænsning er berettiget og proportional. Finder EIOPA, at det er nødvendigt, at andre kompetente myndigheder træffer en foranstaltning for at imødegå risikoen, skal EIOPA angive dette i sin udtalelse. Udtalelsen offentliggøres på EIOPA's websted.
3. Foreslår en kompetent myndighed at træffe foranstaltninger i strid med, eller træffer den foranstaltninger i strid med, en udtalelse, der er vedtaget af EIOPA i henhold til stk. 2, eller afviser den at træffe foranstaltninger i strid med en sådan udtalelse, skal denne myndighed straks offentliggøre en meddelelse med en fyldestgørende begrundelse herfor på sit websted.
KAPITEL IV
KLAGEADGANG, RETSMIDLER, SAMARBEJDE OG TILSYN
Artikel 19
PRIIP-producenten og den person, der rådgiver om eller sælger PRIIP'et, indfører passende procedurer og ordninger for at sikre, at
a)
detailinvestorer har en effektiv måde at indgive en klage over PRIIP-producenten på
b)
detailinvestorer, som har indgivet en klage vedrørende dokumentet med central information, rettidigt og på korrekt vis modtager et fyldestgørende svar, og
c)
detailinvestorer også har effektive retsmidler i tilfælde af grænseoverskridende tvister, navnlig hvis PRIIP-producenten er hjemmehørende i en anden medlemsstat eller i et tredjeland.
Artikel 20
1. Med henblik på denne forordnings anvendelse samarbejder de kompetente myndigheder med hinanden og meddeler uden unødig forsinkelse hinanden oplysninger, som er relevante for udførelsen af deres opgaver i henhold til denne forordning og for udøvelsen af deres beføjelser.
2. De kompetente myndigheder skal i overensstemmelse med national ret have alle de tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at de kan udøve deres funktioner i henhold til denne forordning.
Artikel 21
1. Medlemsstaterne anvender direktiv 95/46/EF på behandling af personoplysninger, der foretages i den pågældende medlemsstat i medfør af denne forordning.
2. Forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på behandling af personoplysninger foretaget af de europæiske tilsynsmyndigheder.
KAPITEL V
ADMINISTRATIVE SANKTIONER OG ANDRE FORANSTALTNINGER
Artikel 22
1. Med forbehold af de kompetente myndigheders tilsynsbeføjelser og medlemsstaternes ret til at fastsætte bestemmelser om og pålægge strafferetlige sanktioner, fastsætter medlemsstaterne bestemmelser om passende administrative sanktioner og foranstaltninger, som finder anvendelse i situationer, der udgør en overtrædelse af denne forordning, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Disse sanktioner og foranstaltninger skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.
Medlemsstaterne kan beslutte ikke at fastsætte bestemmelser om administrative sanktioner som omhandlet i første afsnit for overtrædelser, der er underlagt strafferetlige sanktioner i henhold til deres nationale lovgivning.
Medlemsstaterne giver senest den 31. december 2016 Kommissionen og Det Fælles Udvalg meddelelse om de bestemmelser, der er omhandlet i første afsnit. De giver omgående Kommissionen og Det Fælles Udvalg meddelelse om eventuelle senere ændringer heraf.
2. Når de kompetente myndigheder udøver deres beføjelser i henhold til artikel 24, indgår de i et tæt samarbejde for at sikre, at de administrative sanktioner og foranstaltninger får de virkninger, der tilstræbes med denne forordning, og koordinerer deres indsats for at undgå eventuelt dobbeltarbejde og overlapning, når de anvender administrative sanktioner og foranstaltninger på grænseoverskridende sager.
Artikel 23
De kompetente myndigheder udøver deres beføjelser til at pålægge sanktioner i overensstemmelse med denne forordning og med national lovgivning på én af følgende måder:
a)
direkte
b)
i samarbejde med andre myndigheder
c)
under eget ansvar ved delegation til sådanne myndigheder
d)
ved begæring til de kompetente retslige myndigheder.
Artikel 24
1. Denne artikel finder anvendelse på overtrædelser af artikel 5, stk. 1, artikel 6 og 7, artikel 8, stk. 1-3, artikel 9, artikel 10, stk. 1, artikel 13, stk. 1, 3 og 4, og artikel 14 og 19.
2. De kompetente myndigheder skal i overensstemmelse med national lovgivning have beføjelse til som minimum at pålægge følgende administrative sanktioner og foranstaltninger:
a)
et forbud mod markedsføring af et PRIIP
b)
et påbud om suspension af markedsføringen af et PRIIP
c)
en offentlig advarsel, som angiver den ansvarlige persons identitet og overtrædelsens art
d)
et forbud mod stillen til rådighed af et dokument med central information, som ikke er i overensstemmelse med kravet i artikel 6, 7, 8 eller 10, og et påbud om offentliggørelse af en ny udgave af dokumentet med central information
e)
administrative bøder på mindst:
i)
for juridiske enheder:
-
op til 5 000 000 EUR eller, i medlemsstater, der ikke har euroen som valuta, en tilsvarende værdi i den nationale valuta, den 30. december 2014 eller op til 3 % af den pågældende juridiske persons samlede årsomsætning ifølge de seneste tilgængelige regnskaber, som ledelsesorganet har godkendt
-
op til det dobbelte af den fortjeneste, der er opnået, eller af det tab, der er undgået som følge af overtrædelsen, såfremt fortjenesten eller tabet kan beregnes
ii)
for fysiske personer:
-
op til 700 000 EUR eller, i medlemsstater, der ikke har euroen som valuta, en tilsvarende værdi i den nationale valuta, den 30. december 2014
-
op til det dobbelte af den fortjeneste, der er opnået, eller af det tab, der er undgået som følge af overtrædelsen, såfremt fortjenesten eller tabet kan beregnes.
Hvis den juridiske enhed omhandlet i første afsnit, litra e), nr. i), er et moderselskab eller et datterselskab af et moderselskab, som skal udarbejde konsoliderede regnskaber i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (20), er den relevante samlede omsætning den samlede årsomsætning eller den tilsvarende indkomsttype i overensstemmelse med de relevante EU-retlige regler på regnskabsområdet ifølge det seneste tilgængelige konsoliderede regnskab, som det endelige moderselskabs ledelsesorgan har godkendt.
3. Medlemsstaterne kan fastsætte yderligere sanktioner eller foranstaltninger og højere administrative bøder end dem, der er fastsat i denne forordning.
4. Har de kompetente myndigheder anvendt en eller flere administrative sanktioner eller foranstaltninger i overensstemmelse med stk. 2, har de kompetente myndigheder beføjelse til at udsende eller til at kræve, at PRIIP-producenten eller den person, som rådgiver om eller sælger PRIIP'et, udsender en meddelelse direkte til den pågældende detailinvestor med oplysning om den administrative sanktion eller foranstaltning og om, hvor der kan indgives klage eller fremsættes civilretlige krav.
Artikel 25
De kompetente myndigheder anvender de administrative sanktioner og foranstaltninger, som er omhandlet i artikel 24, stk. 2, under hensyntagen til alle relevante forhold, herunder, hvis det er relevant:
a)
overtrædelsens grovhed og varighed
b)
den for overtrædelsen ansvarlige persons grad af ansvar
c)
overtrædelsens indvirkning på detailinvestorers interesser
d)
viljen til samarbejde hos den person, som er ansvarlig for overtrædelsen
e)
den for overtrædelsen ansvarlige persons eventuelle tidligere overtrædelser
f)
foranstaltninger truffet af den for overtrædelsen ansvarlige person efter overtrædelsen for at hindre gentagelse af overtrædelsen.
Artikel 26
Afgørelser om at pålægge sanktioner og foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, skal kunne prøves ved domstolene.
Artikel 27
1. Har den kompetente myndighed offentliggjort administrative sanktioner eller foranstaltninger, underretter den samtidig den kompetente europæiske tilsynsmyndighed om disse administrative sanktioner eller foranstaltninger.
2. Den kompetente myndighed giver årligt den kompetente europæiske tilsynsmyndighed sammenfattede oplysninger om alle administrative sanktioner og foranstaltninger, der er pålagt i overensstemmelse med artikel 22 og artikel 24, stk. 2.
3. De europæiske tilsynsmyndigheder offentliggør de i nærværende artikel omhandlede oplysninger i deres årsberetninger.
Artikel 28
1. De kompetente myndigheder indfører effektive mekanismer, som muliggør indberetning af faktiske eller mulige overtrædelser af denne forordning til dem.
2. De mekanismer, der er omhandlet i stk. 1, skal som minimum omfatte:
a)
særlige procedurer for modtagelse af indberetninger om faktiske eller mulige overtrædelser og opfølgning heraf
b)
passende beskyttelse af ansatte, som indberetter overtrædelser begået inden for deres arbejdsgivers virksomhed, i det mindste mod gengældelse, forskelsbehandling og andre former for unfair behandling
c)
beskyttelse af identiteten af både den person, som indberetter overtrædelserne, og den fysiske person, som påstås at være ansvarlig for en overtrædelse, i alle procedurens faser, medmindre offentliggørelse heraf er påkrævet i henhold til national lovgivning i forbindelse med videre efterforskning eller efterfølgende retsforfølgning.
3. Medlemsstaterne kan fastsætte, at de kompetente myndigheder i henhold til national lovgivning indfører yderligere mekanismer.
4. Medlemsstaterne kan stille krav om, at arbejdsgivere, der udøver aktiviteter, som er reguleret som finansielle tjenesteydelser, har passende procedurer for, at deres ansatte kan indberette faktiske eller mulige overtrædelser internt gennem en særlig uafhængig og selvstændig kanal.
Artikel 29
1. En afgørelse, der ikke kan påklages, og hvorved der pålægges en administrativ sanktion eller foranstaltning for overtrædelser som omhandlet i artikel 24, stk. 1, offentliggøres af de kompetente myndigheder på deres officielle websted, uden unødig forsinkelse, efter at den person, der pålægges sanktionen eller foranstaltningen, er blevet underrettet om den pågældende afgørelse.
Offentliggørelsen skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a)
overtrædelsens type og art
b)
identiteten af de personer, der er ansvarlige.
Denne forpligtelse gælder ikke for afgørelser om pålæg af foranstaltninger af efterforskningsmæssig karakter.
Når offentliggørelse af juridiske personers identitet eller af fysiske personers identitet eller personoplysninger af den kompetente myndighed anses for at være disproportional efter en individuel vurdering af proportionaliteten af offentliggørelsen af sådanne oplysninger, eller når sådan offentliggørelse ville udgøre en trussel mod de finansielle markeders stabilitet eller en igangværende efterforskning, skal de kompetente myndigheder:
a)
udsætte offentliggørelsen af afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning, indtil grunden til at undlade offentliggørelse er ophørt med at eksistere, eller
b)
offentliggøre afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning anonymt på en måde, der er i overensstemmelse med national lovgivning, hvis en sådan anonym offentliggørelse sikrer en effektiv beskyttelse af de pågældende personoplysninger, eller
c)
undlade at offentliggøre afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning, hvis mulighederne i litra a) og b) anses for at være utilstrækkelige til at sikre:
i)
at de finansielle markeders stabilitet ikke bringes i fare
ii)
proportionaliteten af offentliggørelsen af sådanne afgørelser vedrørende foranstaltninger, der vurderes at være af mindre betydning.
2. De kompetente myndigheder informerer de europæiske tilsynsmyndigheder om alle de administrative sanktioner eller foranstaltninger, der pålægges, men ikke offentliggøres i henhold til stk. 1,tredje afsnit, litra c), herunder eventuelle klager i denne forbindelse og resultatet af disse.
Besluttes det at offentliggøre en sanktion eller foranstaltning anonymt, kan offentliggørelsen af de relevante oplysninger udsættes i et rimeligt tidsrum, hvis det forventes, at grundene til anonym offentliggørelse i det nævnte tidsrum vil ophøre med at eksistere.
3. Hvis den nationale lovgivning fastsætter, at afgørelsen om at pålægge en sanktion eller foranstaltning, som er genstand for prøvelse ved de relevante retslige eller andre myndigheder, skal offentliggøres, offentliggør de kompetente myndigheder uden unødig forsinkelse på deres officielle websted disse oplysninger og eventuelle senere oplysninger om prøvelsens udfald. Endvidere offentliggøres også enhver afgørelse om annullering af en tidligere afgørelse om at pålægge en sanktion eller foranstaltning, som er blevet offentliggjort.
4. De kompetente myndigheder sikrer, at enhver offentliggørelse i henhold til denne artikel forbliver på deres officielle websted i mindst fem år. Personoplysninger indeholdt i offentliggørelsen forbliver kun på den kompetente myndigheds officielle websted i det tidsrum, hvor det er nødvendigt, i overensstemmelse med de gældende databeskyttelsesregler.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 30
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8, stk. 4, artikel 16, stk. 8, og artikel 17, stk. 7, tillægges Kommissionen for en periode på tre år fra den 30. december 2014. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 8, stk. 4, artikel 16, stk. 8, og artikel 17, stk. 7, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 4, artikel 16, stk. 8, eller artikel 17, stk. 7, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 31
Vedtager Kommissionen i henhold til artikel 8, stk. 5, artikel 10, stk. 2 eller artikel 13, stk. 5, reguleringsmæssige tekniske standarder, der er de samme som de udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som de europæiske tilsynsmyndigheder har forelagt, er den frist, inden for hvilken Europa-Parlamentet og Rådet kan gøre indsigelse mod disse reguleringsmæssige tekniske standarder, uanset artikel 13, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1093/2010, forordning (EU) nr. 1094/2010 og forordning (EU) nr. 1095/2010 og for at tage hensyn til kompleksiteten og omfanget af de deri berørte emner, to måneder fra meddelelsesdatoen. Fristen kan forlænges én gang med én måned på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 32
1. Administrationsselskaber som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i direktiv 2009/65/EF og investeringsselskaber som omhandlet i artikel 27 i nævnte direktiv samt personer, der rådgiver om eller sælger andele i investeringsinstitutter som omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte direktiv, er fritaget for forpligtelserne i denne forordning indtil den 31. december 2019.
2. Når en medlemsstat anvender reglerne om format for og indhold af dokumentet med central information som fastsat i artikel 78-81 i direktiv 2009/65/EF på fonde, der ikke er investeringsinstitutter, og som tilbydes til detailinvestorer, gælder fritagelsen i nærværende artikels stk. 1 for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, som rådgiver om eller sælger andele af sådanne fonde til detailinvestorer.
Artikel 33
1. Kommissionen tager senest den 31. december 2018 denne forordning op til revision. På grundlag af de oplysninger, der er modtaget af de europæiske tilsynsmyndigheder, omfatter revisionen en generel gennemgang af funktionsmåden af advarslen vedrørende forståelighed under hensyntagen til eventuelle vejledninger udarbejdet af de kompetente myndigheder i den henseende. Den omfatter også en gennemgang af den praktiske anvendelse af bestemmelserne i denne forordning under behørig hensyntagen til udviklingen på markedet for investeringsprodukter til detailinvestorer, og en vurdering af gennemførligheden af samt omkostningerne og de mulige fordele ved at indføre et mærke for sociale og miljømæssige investeringer. Som led i denne revision foretager Kommissionen forbrugerundersøgelser og en gennemgang af de ikkelovgivningsmæssige valgmuligheder samt af resultaterne af revisionen af forordning (EU) nr. 346/2013 for så vidt angår dennes artikel 27, stk. 1, litra c), e) og g).
For så vidt angår investeringsinstitutter som defineret i artikel 1, stk. 2, i direktiv 2009/65/EF omfatter revisionen en vurdering af, om overgangsforanstaltningerne i denne forordnings artikel 32 skal forlænges, eller om bestemmelserne om central investorinformation i direktiv 2009/65/EF efter identifikation af eventuelle nødvendige justeringer kan erstattes af eller anses for svarende til dokumentet med central investorinformation i denne forordning. Revisionen omfatter også overvejelser om en eventuel udvidelse af denne forordnings anvendelsesområde til at omfatte andre finansielle produkter og en vurdering af, om produkters undtagelse fra denne forordnings anvendelsesområde bør opretholdes, under hensyntagen til forsvarlige forbrugerbeskyttelsesstandarder, herunder sammenligninger af finansielle produkter. Revisionen omfatter desuden en vurdering af, om det er hensigtsmæssigt at indføre fælles regler om, at alle medlemsstater skal fastsætte administrative sanktioner for overtrædelser af denne forordning.
2. Kommissionen vurderer senest den 31. december 2018 på grundlag af det arbejde, der er udført af EIOPA om produktinformationskrav, hvorvidt der skal foreslås en ny lovgivningsmæssig retsakt, der sikrer passende produktinformationskrav for disse produkter, eller hvorvidt pensionsprodukter som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra e), skal være omfattet af anvendelsesområdet for denne forordning.
I forbindelse med vurderingen sikrer Kommissionen, at sådanne foranstaltninger ikke sænker informationsstandarderne i de medlemsstater, der allerede har informationsordninger for sådanne pensionsprodukter.
3. Efter høring af Det Fælles Udvalg forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende stk. 1 og 2, som, hvis det er relevant, ledsages af et lovgivningsforslag.
4. Kommissionen foretager senest den 31. december 2018 en markedsundersøgelse for at finde frem til, om der er onlineberegningsværktøjer til rådighed, som gør det muligt for detailinvestoren at beregne de samlede omkostninger og gebyrer i forbindelse med PRIIP'er, og om disse er gratis. Kommissionen aflægger rapport om, hvorvidt disse værktøjer resulterer i pålidelige og præcise beregninger for alle de produkter, der er omfattet af denne forordning.
Konkluderes det i undersøgelsen, at der ikke findes sådanne værktøjer, eller at de eksisterende værktøjer ikke gør det muligt for detailinvestorer at forstå de samlede omkostninger og gebyrer i forbindelse med PRIIP'er, vurderer Kommissionen mulighederne for, at de europæiske tilsynsmyndigheder i Det Fælles Udvalg udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter specifikationerne for sådanne værktøjer på EU-plan.
Artikel 34
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 31. december 2016.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 26. november 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1286/2014/EU RENDELETE
(2014. november 26.)
a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A befektetési lehetőséget kereső lakossági befektetők számára a lakossági befektetési csomagtermékek és a biztosítási alapú befektetési termékek egyre szélesebb választéka áll rendelkezésre. E termékek közül egyesek egyedi, a lakossági befektetők igényeire szabott befektetési megoldásokat kínálnak, gyakran biztosítással kombináltak, vagy bonyolultak és nehezen érthetők lehetnek. Az ilyen PRIIP-ek kapcsolatos, hatályban levő tájékoztatás koordinálatlan és jellemzően nem nyújt segítséget a lakossági befektetőknek ahhoz, hogy össze tudják hasonlítani a különböző termékeket és megértsék azok jellemzőit. A lakossági befektetők emiatt gyakran olyan befektetéseket eszközölnek, amelyeknek a kapcsolódó kockázatait és költségeit nem látják át, és ennek következtében esetenként váratlan veszteségeket szenvednek el.
(2)
A lakossági befektetőknek kínált lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó információk átláthatóságának javítása fontos befektetővédelmi intézkedés, és egyben a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalma helyreállításának is az egyik előfeltétele, különösen a pénzügyi válságot követően. A kiemelt befektetői információk 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) létrehozott rendszerének kidolgozásán keresztül uniós szinten már megtörténtek az első lépések ebben az irányban.
(3)
A lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve a biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó különböző, az azokat kínáló ágazattól függően változó szabályok megléte, illetve az e területre vonatkozó tagállami szabályozások közötti eltérések miatt a különböző termékek és forgalmazási csatornák nem egyenlő versenyfeltételek között működnek, ez pedig további akadályokat emel a pénzügyi szolgáltatások és termékek belső piacán. A befektetővédelmi intézkedések területén mutatkozó hiányosságok orvoslása érdekében a tagállamok eddig eltérő és összehangolatlan lépéseket hoztak, és ez a tendencia valószínűsíthetően folytatódna. A lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó megközelítés eltérései miatt nem alakulhatnak ki egyenlő versenyfeltételek e termékek különböző előállítói, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek és az ilyen termékeket értékesítő személyek között, és ezek az eltérések ezáltal torzítják a versenyt és az Unión belül a befektetővédelem eltérő szintjeihez vezetnek. Az ilyen eltérések akadályt jelentenek a belső piac megteremtése és zökkenőmentes működése szempontjából.
(4)
Az eltérések megelőzése érdekében uniós szinten egységes átláthatósági szabályokat kell alkotni, amelyek a lakossági befektetési csomagtermékek és biztosítási alapú befektetési termékek piacának valamennyi résztvevőjére alkalmazandóak lesznek, és ezáltal fokozni fogják a befektetővédelmet. Rendeletre van szükség ahhoz, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokra vonatkozó közös standard olyan egységes módon kerüljön megállapításra, amely alkalmas e dokumentumok formájának és tartalmának harmonizálására. A rendelet közvetlenül alkalmazandó szabályai révén biztosítható, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre és az ilyen termékeket értékesítő személyekre egységes követelmények vonatkozzanak a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátása tekintetében. Ez a rendelet nem érinti a reklámanyagokra vonatkozó felügyeletet. E rendelet nem érinti továbbá a termékszintű intervenciós intézkedéseket, amennyiben azok nem biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatosak.
(5)
Miközben a lakossági befektetési csomagtermékekkel és biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatás javítása létfontosságú a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalmának helyreállítása szempontjából, ugyanennyire fontos, hogy e termékek értékesítési folyamatai is hatékonyan szabályozva legyenek. Ez a rendelet kiegészíti a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) a forgalmazásra vonatkozó rendelkezéseit. Ez a rendelet kiegészíti továbbá a 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) a biztosítási termékek forgalmazására vonatkozó intézkedéseit.
(6)
Ez a rendelet formájától és szerkezetétől függetlenül minden olyan termékre alkalmazandó, amelyet a pénzügyi szolgáltatási ágazat abból a célból állít elő, hogy olyan befektetési lehetőségeket kínáljon a lakossági befektetők részére, amelyek esetében a lakossági befektetőnek visszafizetendő összeg ingadozik a referenciaértékeknek való kitettsége miatt vagy a lakossági befektető által nem közvetlenül megvett egy vagy több eszköz teljesítményétől függ. Az említett termékek e rendelet alkalmazásában lakossági befektetési csomagterméknek, illetve biztosítási alapú befektetési terméknek tekintendők, és közéjük tartoznak többek között az olyan befektetési termékek, mint a befektetési alapok, a befektetéssel kombinált életbiztosítások, a strukturált termékek és a strukturált betétek. Az olyan, különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott pénzügyi eszközöknek, amelyek megfelelnek a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek fogalommeghatározásának, szintén e rendelet hatálya alá kell tartozniuk. Ezen termékek esetében a befektetés nem olyan közvetlen jellegű, mint amikor a lakossági befektető magát az eszközt veszi meg és birtokolja azt. Ezek a termékek ugyanis - azáltal, hogy a közvetlen birtokláshoz képest eltérő kitettségek létrehozása, eltérő termékjellemzők kínálása vagy eltérő költségstruktúrák kialakítása céljából több eszközt egybecsomagolnak vagy kombinálnak („packaging” vagy „wrapping”) - érintkezési felületet képeznek a lakossági befektetők és a piacok között. Az ilyen egybecsomagolás révén a lakossági befektetők olyan befektetési stratégiákat is követhetnek, amelyek egyébként nem lennének elérhetők vagy nem lennének célszerűek számukra, de ezekhez adott esetben további információkat is rendelkezésükre kell bocsátani, különösen ahhoz, hogy lehetővé váljon a befektetések egybecsomagolási módjainak összehasonlítása.
(7)
Annak biztosítása érdekében, hogy ez a rendelet kizárólag az említett lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozzon, a befektetési elemet nem tartalmazó biztosítási termékeket, valamint a kizárólag kamatláb-kockázatnak kitett betéteket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Az életbiztosítási termékek esetében a „tőke” a lakossági befektető kérésére befektetett tőkét jelenti. Ezenfelül a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontjában meghatározott strukturált betétektől eltérő betéteket vagy hagyományos betétet megtestesítő betéti okiratokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A közvetlenül birtokolt eszközök - mint például a vállalati részvények vagy az államkötvények - nem befektetési csomagtermékek vagy biztosítási alapú befektetési termékek, ezért ezeket is ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Nem tartoznak e rendelet hatálya alá az intézményi befektetőkre szakosodott befektetési alapok, mivel ezeket lakossági befektetők nem vehetik meg. Sajátosságaikat és céljaikat figyelembe véve ki kell zárni e rendelet hatálya alól a magán- és foglalkoztatói nyugdíjbiztosítási termékeket, amelyek nemzeti jog által elismert elsődleges célja, hogy a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosítsanak; ugyanakkor azoknak az egyéb egyéni tőkefelhalmozási vagy megtakarítási célú biztosítási termékeknek, amelyek befektetési lehetőséget kínálnak, a rendelet hatálya alá kell tartozniuk.
(8)
Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy szabályozzák az e rendelet hatálya alá nem tartozó termékekkel kapcsolatos kiemelt információk rendelkezésre bocsátását. Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikke szerinti fogyasztóvédelmi feladatukkal összhangban az e rendeletekkel létrehozott európai felügyeleti hatóságoknak (Európai Bankhatóság, „EBH”; Európai Biztosítási- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, „EIOPA”; Európai Értékpapír-piaci Hatóság, „ESMA”) (a továbbiakban: az európai felügyeleti hatóságok) nyomon kell követniük az e rendelet hatálya alól kizárt termékeket, és adott esetben iránymutatásokat kell kiadniuk bármely azonosított probléma kezelése érdekében. Az említett iránymutatásokat figyelembe kell venni az e rendelet hatályának esetleges kiterjesztésére és bizonyos kizárások megszüntetésére irányuló, négy évvel e rendelet hatálybalépését követően elvégzendő felülvizsgálat során.
(9)
Az egyrészről az e rendeletben megállapított kötelezettségek, másrészről az információk befektetők részére való rendelkezésre bocsátását előíró egyéb jogalkotási aktusokban - többek között, de nem kizárólag a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) és a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) - megállapított kötelezettségek közötti kapcsolat tisztázása érdekében rendelkezni kell arról, hogy az említett jogalkotási aktusokat e rendelet mellett továbbra is alkalmazni kell.
(10)
Az e rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelés rendszeres és hatékony felügyelete érdekében a tagállamoknak ki kell jelölniük az e felügyeletért felelős illetékes hatóságokat. Sok esetben már eleve ki vannak jelölve illetékes hatóságok az olyan egyéb kötelezettségeknek a felügyeletére, amelyek a nemzeti és az uniós jog más rendelkezései alapján a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóira, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre és az ilyen termékeket értékesítő személyekre hárulnak.
(11)
Kérésre - akár előzetesen is - az illetékes hatóságok részére kell bocsátani minden olyan információt, amely szükséges a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmának ellenőrzéséhez, az e rendeletnek való megfelelés értékeléséhez, valamint az ügyfelek és a pénzpiaci befektetők védelmének biztosításához.
(12)
A lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot e termékek előállítóinak - például az alapkezelőknek, a biztosítóknak, a hitelintézeteknek és a befektetési vállalkozásoknak - kell elkészíteniük, mivel helyzetükből adódóan ők ismerik a legjobban a terméket. Nekik kell felelősséget vállalniuk a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum pontosságáért is. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának azt megelőzően kell elkészítenie, hogy a termék értékesíthető lenne a lakossági befektetők részére. Azokban az esetekben viszont, amikor a terméket nem lakossági befektetőknek értékesítik, nem lehet előírni a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítését, és továbbra is lehetővé kell tenni azt, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésének feladatát másra ruházza át abban az esetben, ha számára gyakorlati szempontból nem célszerű, hogy azt maga készítse el. Az e rendelet szerinti, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésére vonatkozó rendelkezésekben és az e dokumentum módosítására vonatkozó szabályokban lefektetett kötelezettségeknek kizárólag a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójára kell alkalmazandónak lenniük, és azokat mindaddig alkalmazni kell, amíg a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket a másodlagos piacokon forgalmazzák. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok széles körű terjesztésének és elérhetőségének biztosítása érdekében e rendeletben elő kell írni a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója számára, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokat a honlapján tegye közzé.
(13)
A lakossági befektetők igényeinek kielégítése érdekében biztosítani kell, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó információk pontosak, helytállóak és egyértelműek legyenek, továbbá ne tévesszék meg a lakossági befektetőket. Annak érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum érthető legyen a lakossági befektetők számára, ez a rendelet közös standardokat állapít meg a dokumentum elkészítésére vonatkozóan. Tekintettel arra, hogy a lakossági befektetők jelentős részének nehézséget okoz a pénzügyi szakkifejezések megértése, különös figyelmet kell fordítani a dokumentum szövegének szókészletére és stílusára. Szabályokat kell megállapítani a dokumentum elkészítéséhez használt nyelvre vonatkozóan is. Továbbá a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önmagában, egyéb, nem marketingjellegű információkra való hivatkozások nélkül is érthetőnek kell lennie a lakossági befektetők számára.
(14)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmára vonatkozó technikai standardok kidolgozásakor - annak érdekében, hogy a dokumentum pontosan tükrözze a termék befektetési politikáját és e befektetési politika e rendelet szerinti céljait - az európai felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója köteles legyen világos, érthető, a lakossági befektetők számára könnyen értelmezhető nyelvezetet használni, és hogy annak leírásában, hogy hogyan kerül sor a kitűzött befektetési célok elérésére - ideértve a felhasznált pénzügyi eszközök leírását is -, elkerüljék a lakossági befektetők számára nem könnyen érthető pénzügyi szakzsargont és szakkifejezéseket.
(15)
A lakossági befektetők részére olyan információkat kell rendelkezésre bocsátani, amelyekre szükségük van ahhoz, hogy megalapozott befektetési döntést tudjanak hozni, és össze tudják hasonlítani a különböző lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket. Ha azonban ez az információ nem rövid és tömör, fennáll a kockázata, hogy nem fogják felhasználni. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum ezért kizárólag lényeges információkat tartalmazhat, konkrétan a termék jellegére és jellemzőire vonatkozóan, ideértve például azt, hogy a termék esetében fennáll-e a tőkevesztés kockázata, továbbá a termék költségeire és kockázati profiljára vonatkozó információkat, valamint a termék hozamával kapcsolatos információkat, illetve bizonyos olyan egyéb konkrét információkat, amelyek az adott típusú termék jellemzőinek megértéséhez szükségesek.
(16)
Nemzeti szinten már kialakítás alatt állnak különféle befektetésitermék-kalkulátorok. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a lehető leghasznosabbak legyenek a fogyasztók számára, e kalkulátoroknak tartalmazniuk kell a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek különböző előállítói által felszámított költségeket és díjakat, valamint a közvetítők vagy a befektetési lánc egyéb szereplői által felszámított egyéb költségeket és díjakat is, amelyeket a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói nem szerepeltetnek az áraikban. A Bizottságnak be kell számolnia arról, hogy az említett eszközök online rendelkezésre állnak-e az egyes tagállamokban, és lehetővé teszik-e az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi termék összesített költségeinek és díjainak megbízható és pontos kiszámítását.
(17)
Tekintettel arra, hogy a fogyasztói magatartások és kompetenciák miatt a tájékoztatás formáját, megjelenítését és tartalmát a közölt információ legoptimálisabb megértésének és felhasználásának érdekében kellő körültekintéssel kell megválasztani, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot olyan egységes formában kell elkészíteni, amely lehetővé teszi a lakossági befektetők számára, hogy összehasonlítsák a különböző lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket. A tételek sorrendjének és a fejezetcímeknek minden egyes dokumentumban azonosnak kell lenniük. Ezenfelül az egyes lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szerepeltetendő részletes információknak, illetve az információk megjelenítésének további harmonizációját olyan szabályozástechnikai standardokon keresztül kell megvalósítani, amelyek figyelembe veszik a fogyasztói magatartással kapcsolatban rendelkezésre álló kutatási eredményeket és a folyamatban lévő kutatásokat, ideértve a fogyasztók felé irányuló információközlés különböző módjainak hatékonyságával kapcsolatos tesztelés eredményeit is. Emellett egyes lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek esetében a lakossági befektetőnek lehetősége van választani a különböző alapul szolgáló befektetések - mint például a biztosítók által működtetett belső alapok - közül. A forma kidolgozásánál ezeket a termékeket is figyelembe kell venni.
(18)
Mivel az e rendelet hatálya alá tartozó egyes befektetési termékek nem egyszerűek, és a lakossági befektetők számára esetleg nehezen érthetőek, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak adott esetben összetettségre utaló figyelmeztetést kell tartalmaznia. Különösen akkor kell úgy tekinteni, hogy egy termék nem egyszerű, hanem nehezen érthető, ha olyan mögöttes eszközökbe történő befektetéseket tartalmaz, amelyekbe lakossági befektetők általában nem fektetnek be, ha a befektetés végső hozamának kiszámítása több különböző mechanizmussal történik, ami a félreértés nagyobb kockázatát hordozza a lakossági befektetők számára, vagy a befektetési hozamot a lakossági befektetők viselkedését befolyásoló kognitív torzítások kihasználásával határozzák meg, például kezdeti „csalogató” kamat felkínálásával, amelyet sokkal magasabb feltételes, változó kamatozás követ, vagy pedig iterációs képlettel.
(19)
A lakossági befektetők a befektetési hozam mellett egyre inkább figyelembe vesznek egyéb - például társadalmi vagy környezetvédelmi - megfontolásokat is a befektetési döntéseik meghozatalakor. A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója által elérni kívánt társadalmi vagy környezetvédelmi eredményekre vonatkozó információk összehasonlítása azonban nehézségekbe ütközhet, vagy az is előfordulhat, hogy ezek az információk egyáltalán nem állnak rendelkezésre. Ezért a pénzügyi befektetések területén jelentkező, a fenntartható környezettel és társadalommal kapcsolatos várható fejlemények, valamint a 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) alkalmazása hozzájárulhat ahhoz, hogy ezek a szempontok jobban beépüljenek az uniós jogba, és az uniós jog még inkább segítse e szempontok előmozdítását. Jelenleg azonban nincsenek megállapítva olyan kritériumok és nincs olyan formális eljárás, amelyek már rendelkezésre állnak az élelmiszer-ágazatban, és az ilyen társadalmi és környezeti kritériumok objektív ellenőrzését célozzák. Ezért kívánatos, hogy e rendelet felülvizsgálata során a Bizottság mérlegelje a környezet- és társadalomtudatos befektetési termékekkel kapcsolatos fejleményeket, valamint a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálatának eredményeit is.
(20)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak egyértelműen megkülönböztethetőnek és különállónak kell lennie bármely marketingkommunikációs anyagtól.
(21)
Annak biztosítása érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban található információk megbízhatók legyenek, a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói számára elő kell írni, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot tartsák naprakészen. Ennek érdekében az információk felülvizsgálatának feltételeire és gyakoriságára, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosítására vonatkozó részletes szabályokat a Bizottság által elfogadandó szabályozástechnikai standardokban kell megállapítani.
(22)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a lakossági befektetők befektetési döntéseinek alapjául szolgál. A lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak éppen ezért jelentős felelőssége van a lakossági befektetőkkel szemben annak biztosításában, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum ne legyen megtévesztő, pontatlan, továbbá összhangban álljon az adott lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos szerződéses dokumentumok vonatkozó részeivel. Emiatt fontos gondoskodni arról, hogy a lakossági befektetetők hatékony jogorvoslati lehetőségekkel rendelkezzenek. Biztosítani kell továbbá, hogy a lakossági befektetőket Unió-szerte az e rendeletnek való megfelelés elmulasztásából eredően elszenvedett károk megtérítésére vonatkozóan azonos jogok illessék meg. Ennek érdekében harmonizálni kell a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak polgári jogi felelősségére vonatkozó szabályokat. Biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a lakossági befektetők felelősségre vonhassák a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítóját e rendelet megsértéséért, ha kárt szenvedtek el amiatt, hogy olyan kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban bíztak, amely megtévesztő, pontatlan vagy nem áll összhangban a szerződéskötést megelőző, illetve a szerződéses dokumentumokkal, és amely a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának felelősségi körébe tartozik.
(23)
A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának polgári jogi felelősségével kapcsolatos azon kérdésekre, amelyeket ez a rendelet nem szabályoz, az alkalmazandó nemzeti jognak kell irányadónak lennie. A lakossági befektető által benyújtott, polgári jogi felelősség megállapítására irányuló kereset elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróságot a joghatóságra vonatkozó nemzetközi szabályok alapján kell megállapítani.
(24)
E rendelet nem vezet be olyan engedélyt, amely lehetővé tenné a lakossági befektetési csomagtermékeknek, illetve biztosítási alapú befektetési termékeknek a lakossági befektetők részére történő, határokon átnyúló értékesítését vagy forgalomba hozatalát, illetve nem módosítja a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek határokon átnyúló értékesítésére vagy forgalomba hozatalára vonatkozó, adott esetben már meglévő engedélyezési szabályokat. E rendelet nem módosíthatja a már említett meglévő illetékes hatóságok közötti, a meglévő engedélyezési szabályok értelmében fennálló hatáskörmegosztást. A tagállamok által e rendelet céljaira kijelölt illetékes hatóságoknak ezért összhangban kell működniük a tagállamok által kijelölt, a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek már meglévő engedély szerinti forgalomba hozataláért felelős illetékes hatóságokkal. A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának kell felelnie az említett lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalának felügyeletéért. A termék forgalomba hozatalának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának minden esetben jogosultnak kell lennie arra, hogy az e rendeletnek való megfelelés hiánya esetén felfüggessze területén a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát.
(25)
Az EIOPA és az érintett illetékes nemzeti hatóságok hatásköreit ki kell egészíteni egy egyértelmű mechanizmussal az olyan biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatalának, forgalmazásának és értékesítésének tiltása vagy korlátozása céljából, amelyek komoly aggályokat vetnek fel a befektetővédelem, a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, illetve a pénzügyi rendszer egészének vagy részének stabilitása szempontjából, és ehhez az EIOPA számára megfelelő koordinációs és beavatkozási hatásköröket kell biztosítani. E hatásköröknek hasonlóaknak kell lenniük az ESMA és az EBH részére a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) biztosított hatáskörökhöz is, ezáltal biztosítva, hogy az ilyen beavatkozási mechanizmusok minden befektetési termékre alkalmazhatók legyenek, függetlenül azok jogi formájától. Az illetékes hatóságok - illetve kivételes esetekben az EIOPA - meghatározott feltételekhez kötve gyakorolhatják az említett hatásköröket. E feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság - illetve kivételes esetekben az EIOPA - számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy megelőző jelleggel, még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy befektetők számára történő értékesítését megelőzően bevezesse tilalmat vagy korlátozást vezessen be. Ezek a hatáskörök nem foglalhatnak magukban olyan kötelezettséget, hogy az illetékes hatóságnak vagy az EIOPA-nak kellene termékjóváhagyást vagy -engedélyezést bevezetnie vagy alkalmaznia, valamint nem mentesítik a biztosítási alapú befektetési termék előállítóját azon felelőssége alól, hogy megfeleljen e rendelet minden vonatkozó követelményének. Továbbá, az illetékes hatóságok kizárólag a közérdeket szem előtt tartva gyakorolhatják e hatásköreiket, és e hatáskörök gyakorlásával kapcsolatban nem tartoznak polgári jogi felelősséggel.
(26)
Annak érdekében, hogy a lakossági befektető megalapozott befektetési döntést hozhasson, a lakossági befektetési termékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek vagy az e termékeket értékesítő személyek számára elő kell írni, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az esetleges ügylet megkötését megelőzően kellő időben rendelkezésre bocsássa. E követelménynek az ügylet lebonyolítási helyétől és módjától függetlenül eleget kell tenni. Amennyiben azonban az ügylet lebonyolítására távközlési eszköz révén kerül sor, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum közvetlenül az ügylet megkötését követően is rendelkezésre bocsátható, feltéve, hogy nincs mód a dokumentum előzetesen történő rendelkezésre bocsátására, és hogy a lakossági befektető hozzájárul ehhez. A lakossági befektetési termékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek és az e termékeket értékesítő személyek fogalma magában foglalja mind a közvetítőket, mind pedig magukat a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóit abban az esetben, ha a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói úgy döntenek, hogy a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket közvetlenül értékesítik vagy azzal kapcsolatban közvetlen tanácsadást nyújtanak a lakossági befektetőknek. Ez a rendelet nem érintheti a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13), valamint a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14).
(27)
Egységes szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek bizonyos mértékig lehetősége legyen megválasztani, hogy milyen közvetítő csatornát vesz igénybe a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetőkhöz való eljuttatására, ideértve az elektronikus kommunikációs eszközök használatát is azokban az esetekben, amikor az ügylet körülményeire való tekintettel ez helyénvaló. A lakossági befektető számára ugyanakkor biztosítani kell azt a lehetőséget is, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot papíron kapja meg. A fogyasztók tájékoztatáshoz való jogát figyelembe véve a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot minden esetben térítésmentesen kell rendelkezésre bocsátani.
(28)
A lakossági befektetőknek a lakossági befektetési csomagtermékekbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékekbe, valamint általánosságban a pénzügyi piacokba vetett bizalmának biztosítása érdekében követelményeket kell meghatározni az egyes belső eljárásokra vonatkozóan, amelyek garantálják, hogy a lakossági befektetők a panaszaikra érdemi választ kapjanak a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójától.
(29)
Tekintettel arra, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokat a pénzügyi piacok banki, biztosítási, értékpapír- és alapkezelői ágazataiban tevékenykedő szervezetek kötelesek elkészíteni, létfontosságú a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak, valamint a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyeknek vagy az ilyen termékeket értékesítő személyeknek a felügyeletét ellátó különböző hatóságok közötti zökkenőmentes együttműködés biztosítása annak érdekében, hogy egységes megközelítést kövessenek e rendelet alkalmazása tekintetében.
(30)
A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleménnyel összhangban, valamint e rendelet követelményei teljesítésének biztosítása érdekében fontos, hogy a tagállamok a szükséges intézkedések megtételével gondoskodjanak arról, hogy e rendelet megsértése megfelelő közigazgatási szankciókat és intézkedéseket vonjon maga után. A szankciók visszatartó erejének biztosítása érdekében, valamint annak érdekében, hogy a befektetők védelmét az e rendelet szabályait sértően forgalomba hozott lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre való figyelemfelhívással megerősítsék, a szankciókat és az intézkedéseket - bizonyos egyértelműen meghatározott körülmények fennállásának kivételével - mindig közzé kell tenni.
(31)
Jóllehet a tagállamok szabadon állapíthatnak meg közigazgatási és büntetőjogi szankciókat előíró szabályokat ugyanazon jogsértésekre vonatkozóan, nem írható elő a számukra, hogy közigazgatási szankciókat előíró szabályokat állapítsanak meg e rendelet megsértésének azon eseteire, amelyek nemzeti büntetőjoguk hatálya alá tartoznak. A tagállamok a nemzeti jogukkal összhangban nem kötelesek ugyanarra a jogsértésre vonatkozóan közigazgatási és büntetőjogi szankciót is kiszabni, de amennyiben nemzeti joguk lehetővé teszi, erre lehetőséget kell biztosítani számukra. Ha azonban a tagállamok e rendelet megsértésének esetére közigazgatási szankciók helyett büntetőjogi szankciókat tartanak fenn, az nem csökkentheti, illetve egyéb módon sem befolyásolhatja az illetékes hatóságok lehetőségét arra, hogy e rendelet alkalmazásában kellő időben együttműködjenek más tagállamok illetékes hatóságaival, illetve tőlük kellő időben információkhoz jussanak vagy velük kellő időben információcserét folytassanak, akár azt követően is, hogy az adott jogsértést büntetőeljárás lefolytatása céljából az illetékes igazságügyi hatósághoz utalták.
(32)
E rendelet célkitűzéseinek teljesítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az annak megállapítására szolgáló eljárások részletes meghatározására vonatkozóan, hogy valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék meghatározott környezeti vagy társadalmi célokat szolgál-e, valamint az EIOPA és illetékes hatóságok beavatkozási hatáskörei gyakorlása feltételeinek részletes meghatározására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(33)
A Bizottságnak az európai felügyeleti hatóságok által kidolgozott szabályozástechnikai standardtervezeteket kell elfogadnia a vegyes bizottságon keresztül a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum megjelenítésére és tartalmára, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum egységesített formájára, a kockázat és nyereség és a költségek kiszámítását bemutatását alátámasztó módszertanra, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szereplő információk felülvizsgálatának feltételeire és minimális gyakoriságára vonatkozóan, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum lakossági befektetők részére való rendelkezésre bocsátására vonatkozó követelménynek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő teljesítésének feltételeire vonatkozóan. A Bizottságnak ki kell egészítenie az európai felügyeleti hatóságok technikai munkáját a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum európai felügyeleti hatóságok által javasolt megjelenítésére vonatkozó fogyasztói tesztek végzésével.
(34)
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szabályozza a személyes adatoknak a tagállamokban és az illetékes hatóságok felügyelete alatt e rendelet alkalmazásában történő feldolgozását. A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) szabályozza a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozását, amelyet az európai felügyeleti hatóságok az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt végeznek. A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő bármely feldolgozásának, így például a személyes adatok illetékes hatóságok közötti cseréjének vagy továbbításának összhangban kell lennie a 95/45/EK irányelvvel, az információk európai felügyeleti hatóságok közötti bármely cseréjének vagy továbbításának pedig összhangban kell lennie a 45/2001/EK rendelettel.
(35)
Jóllehet az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV-k) e rendelet értelmében befektetési terméknek minősülnek, a kiemelt befektetői információkra vonatkozó követelményeknek a 2009/65/EK irányelv szerinti közelmúltbeli megállapítása miatt az említett ÁÉKBV-k tekintetében az arányosság elve alapján célszerű az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakról rendelkezni, amelynek során e rendelet hatálya az ÁÉKBV-kre nem terjedne ki. Ezen átmeneti időszak lejártát követően - ha az nem kerül meghosszabbításra - az ÁÉKBV-k bekerülnek e rendelet hatálya alá. Ezen átmeneti időszakot vonatkoztatni kell az alapkezelő társaságokra, a befektetési társaságokra, valamint a nem ÁÉKBV-alapok befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyekre is abban az esetben, ha a tagállamok a 2009/65/EK irányelv 78-81. cikkében meghatározott, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formájára és tartalmára vonatkozó szabályokat az említett alapokra alkalmazzák.
(36)
A piaci fejlemények, például új típusú lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek megjelenése, valamint az uniós jog egyéb területeinek fejleményei és a tagállami tapasztalatok figyelembevétele érdekében négy évvel e rendelet hatálybalépését követően el kell végezni e rendelet felülvizsgálatát. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni a „környezet- és társadalomtudatos befektetés” megjelölés bevezetésének kivitelezhetőségét, költségeit és lehetséges előnyeit is. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni azt is, hogy a bevezetett intézkedéseknek köszönhetően az átlagos lakossági befektető jobban átlátja-e a lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket, és javult-e a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összehasonlíthatósága. A felülvizsgálatnak arra is ki kell terjednie, hogy indokolt-e az ÁÉKBV-k vagy bizonyos nem ÁÉKBV-alapok esetében alkalmazott átmeneti időszak meghosszabbítása, illetve felmerülhet-e másfajta megoldás az említett alapok kezelésére. Továbbá arra is ki kell terjednie, hogy figyelemmel a gondos fogyasztóvédelmi - többek között a pénzügyi termékek összehasonlítására vonatkozó - előírások szükségességére, fenn kell-e tartani bizonyos termékeknek az e rendelet hatálya alóli mentességét. A Bizottságnak piacfelmérést kell végeznie arra vonatkozóan is, hogy rendelkezésre állnak-e - és ha igen, térítésmentesen használhatók-e - e termékek piacán olyan online kalkulátorok, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektető számára, hogy kiszámítsa a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait. E felülvizsgálat részeként a Bizottságnak - szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatok kíséretében - jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(37)
Tekintettel arra a munkára, amelyet az EIOPA jelenleg végez az egyéni nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatban, valamint figyelembe véve az említett termékek sajátosságait, a Bizottságnak négy évvel e rendelet hatálybalépését követően meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló-e, hogy továbbra se tartozzanak e rendelet hatálya alá azok a nyugdíjbiztosítási termékek, amelyek a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a befektetőt bizonyos ellátásokra feljogosító termékként elismert termékek. A Bizottságnak a vizsgálata során azt kell mérlegelnie, hogy e rendelet-e a legjobb jogalkotási eszköz a nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség szabályozására, vagy inkább más tájékoztatási mechanizmus lenne helyénvaló.
(38)
Annak érdekében, hogy a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak és az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyeknek vagy az ilyen termékeket értékesítő személyeknek elegendő idő álljon rendelkezésére ahhoz, hogy felkészüljenek e rendelet követelményeinek gyakorlati alkalmazására, e követelmények leghamarabb a rendelet hatálybalépését követő két év elteltével válhatnak alkalmazandóvá.
(39)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket.
(40)
Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a lakossági befektetők védelmének fokozását és a lakossági befektetési csomagtermékekbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékekbe vetett bizalmuk erősítését - többek között e termékek határokon átnyúló értékesítése esetén is - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél az intézkedés hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(41)
Az európai adatvédelmi biztossal való konzultációra a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésével összhangban sor került, a biztos véleményt nyilvánított (17),
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Ez a rendelet a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói által elkészítendő, kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formájára és tartalmára, illetve a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátására vonatkozó egységes szabályokat állapítja meg annak érdekében, hogy lehetővé tegye a lakossági befektetők számára a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek fő jellemzőinek és kockázatainak megértését és összehasonlítását.
2. cikk
(1) Ezt a rendeletet a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóira, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre vagy az ilyen termékeket értékesítő személyekre kell alkalmazni.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó a következő termékekre:
a)
a 2009/138/EK irányelv I. mellékletében felsorolt nem-életbiztosítási termékek;
b)
életbiztosítási szerződések, ha a szerződés alapján járó szolgáltatás kizárólag halál esetén, vagy sérülésből, betegségből vagy fogyatékosságból eredő rokkantságra tekintettel fizethető ki;
c)
betétek a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontjában meghatározott strukturált betétek kivételével;
d)
a 2003/71/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b)-g), i) és j) pontjában említett értékpapírok;
e)
olyan nyugdíjbiztosítási termékek, amelyek a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a befektetőt bizonyos ellátásokra feljogosító termékként elismert termékek;
f)
a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) vagy a 2009/138/EK irányelv hatálya alá tartozó hivatalosan elismert foglalkoztatói nyugdíjrendszerek;
g)
olyan egyéni nyugdíjbiztosítási termékek, amelyekre vonatkozóan a munkáltató a nemzeti jog alapján pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, és amelyek esetében a munkáltatónak vagy a munkavállalónak nincs választási lehetősége a nyugdíjbiztosítási termék vagy szolgáltatója tekintetében.
3. cikk
(1) Amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék e rendelet hatálya alá tartozó előállítója egyben a 2003/71/EK irányelv hatálya alá is tartozik, e rendelet és a 2003/71/EK irányelv egyaránt alkalmazandó.
(2) Amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék e rendelet hatálya alá tartozó előállítója egyben a 2009/138/EK irányelv hatálya alá is tartozik, e rendelet és a 2009/138/EK irányelv egyaránt alkalmazandó.
4. cikk
E rendelet alkalmazásában:
1. „lakossági befektetési csomagtermék”: olyan befektetés, ideértve a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 26. pontjában meghatározott különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott eszközöket vagy a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 4. cikke (1) bekezdésének an) pontjában meghatározott értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy értékpapírosítás célját szolgáló speciális jogalanyok által kibocsátott eszközöket is, amely esetében a lakossági befektető részére visszafizetendő összeg - függetlenül a befektetés jogi formájától - ingadozhat a bizonyos referenciaértékeknek vagy a lakossági befektető által nem közvetlenül megvett egy vagy több eszköz teljesítményének való kitettsége miatt;
2. „biztosítási alapú befektetési termék”: olyan biztosítási termék, amely lejárati értékkel vagy visszaváltási értékkel rendelkezik, és amelynek lejárati vagy visszaváltási értéke részben vagy egészben, közvetlenül vagy közvetve, ki van téve a piaci ingadozásoknak;
3. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék”: olyan termék, amely a következők közül az egyik vagy mindkettő;
a)
lakossági befektetési csomagtermék;
b)
biztosítási alapú befektetési termék;
4. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója”:
a)
lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket előállító bármely szervezet;
b)
bármely olyan szervezet, amely meglévő lakossági befektetési csomagterméken, illetve biztosítási alapú befektetési terméken változtatást hajt végre; e változtatások magukban foglalják többek között, de nem kizárólag a termék kockázati és nyereségprofiljának vagy a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe történő befektetéshez kapcsolódó költségeknek a módosítását;
5. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék értékesítője”: olyan személy, aki vagy amely lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó szerződést kínál vagy köt meg egy lakossági befektetővel;
6. „lakossági befektető”:
a)
a 2014/65/EU irányelv 4.cikke (1) bekezdésének 11. pontjában meghatározott lakossági ügyfél;
b)
a 2002/92/EK irányelv értelmében vett ügyfél, amennyiben ezen ügyfél nem minősül a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 10. pontjában meghatározott szakmai ügyfélnek;
7. „tartós adathordozó”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének m) pontjában meghatározott tartós adathordozó;
8. „illetékes hatóságok”: a tagállamok által arra a célra kijelölt nemzeti hatóságok, hogy felügyeljék az e rendelet által a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóival, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekkel és az ilyen termékeket értékesítő személyekkel szemben előírt követelmények betartását;
II. FEJEZET
A KIEMELT INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM
I. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítése
5. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának - azt megelőzően, hogy a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket a lakossági befektetők részére elérhetővé tenné - az e rendeletben meghatározott követelményekkel összhangban el kell készítenie az adott termékre vonatkozó, kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot, és közzé kell tennie azt a honlapján.
(2) Bármely tagállam előírhatja, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója vagy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személy előzetesen megküldje az illetékes hatóságnak az adott tagállamban forgalomba hozott lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó, kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.
II. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formája és tartalma
6. cikk
(1) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum szerződéskötést megelőző tájékoztatást jelent. A dokumentumnak pontosnak, helytállónak és egyértelműnek kell lennie, és nem lehet megtévesztő. Tartalmaznia kell a kiemelt információkat, és összhangban kell állnia valamennyi kötelező erejű szerződéses dokumentummal, az ajánlati dokumentumok vonatkozó részeivel és a lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó feltételekkel.
(2) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önálló, a marketinganyagoktól egyértelműen elkülöníthető dokumentumnak kell lennie. Nem tartalmazhat marketinganyagokra való kereszthivatkozásokat. Tartalmazhat kereszthivatkozásokat más dokumentumokra, például adott esetben a tájékoztatóra, de csak akkor, ha a hivatkozás olyan információkra vonatkozik, amelyeknek e rendelet értelmében szerepelniük kell a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban.
(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha egy lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék többféle befektetési lehetőséget kínál a lakossági befektető számára, és ezért a 8. cikk (3) bekezdésében előírt összes információ minden egyes mögöttes befektetési lehetőségre vonatkozóan nem foglalható bele egyetlen, tömör, önálló dokumentumba, akkor a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak legalább általános leírást kell tartalmaznia a mögöttes befektetési lehetőségekről, és ismertetnie kell, hogy hol és hogyan lehet megtalálni a mögöttes befektetési lehetőségek alapjául szolgáló befektetési termékekre vonatkozó részletesebb, szerződéskötést megelőző tájékoztatást.
(4) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak rövid, tömören megírt, kinyomtatva legfeljebb három A4-es oldal terjedelmű dokumentumnak kell lennie, amely elősegíti az összehasonlíthatóságot. A dokumentum:
a)
könnyen olvasható megjelenítéssel és elrendezéssel, olvasható méretű karakterek használatával készül;
b)
a befektetők számára szükséges kiemelt információkra összpontosít;
c)
egyértelmű megfogalmazással, valamint olyan nyelvezettel és stílusban készül, amelynek közlésmódja megkönnyíti a közölt információk megértését; ez mindenekelőtt világos, tömör és érthető nyelvezetet jelent.
(5) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum csak akkor készülhet színesben, ha az információk érthetősége fekete-fehér nyomtatásban vagy fénymásolva sem csökken.
(6) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának vagy csoportjának vállalati márkajelzése vagy logója csak akkor szerepelhet a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban, ha nem vonja el a lakossági befektető figyelmét a dokumentumban foglalt információktól, és nem takarja el a szöveget.
7. cikk
(1) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a tagállamnak a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalmazásának helye szerinti részében használt hivatalos nyelveken vagy azok egyikén vagy pedig az e tagállam illetékes hatóságai által elfogadott egyéb nyelven kell megfogalmazni, illetve - amennyiben ettől eltérő nyelven készült - le kell fordítani ezen nyelvek egyikére.
A fordításnak hűen és pontosan kell visszaadnia a kiemelt információkat tartalmazó eredeti dokumentum tartalmát.
(2) Ha valamely tagállamban a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék reklámozása az említett tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén megfogalmazott marketinganyagok révén történik, akkor a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot legalább az említett hivatalos nyelveken el kell készíteni.
8. cikk
(1) A „Kiemelt információkat tartalmazó dokumentum” címet szembetűnően, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum első oldalának tetején kell feltüntetni.
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a (2) és (3) bekezdésben meghatározott sorrendben kell összeállítani.
(2) Magyarázó nyilatkozatot kell megjeleníteni közvetlenül a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum címe alatt. A nyilatkozat szövege a következő:
„Ez a dokumentum tájékoztatja Önt az erre a befektetési termékre vonatkozó kiemelt információkról. Ez a dokumentum nem marketinganyag. Az információközlést jogszabály írja elő azzal a céllal, hogy az Ön segítségére legyen e termék jellegének, kockázatainak, költségeinek és az azzal elérhető lehetséges nyereségnek és veszteségnek a megértésében, valamint a termék más termékekkel való összehasonlításában.”
(3) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az alábbi információkat kell tartalmaznia:
a)
a dokumentum elején a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék elnevezése, a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának megjelölése és elérhetősége, a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának illetékes hatóságával kapcsolatos információk, valamint a dokumentum kelte;
b)
esettől függően az összetettségre utaló figyelmeztetés: „Ön olyan terméket készül megvenni, amely összetett és megértése nehéz lehet.”;
c)
a „Milyen termékről van szó?” című szakaszban a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék jellege és fő jellemzői, ideértve a következőket:
i.
a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék típusa;
ii.
a termék céljai és a célok eléréséhez használt eszközök, különösen az, hogy a célokat az alapul szolgáló befektetési eszközöknek való közvetlen vagy közvetett kitettség révén éri-e el, beleértve az alapul szolgáló eszközök vagy referenciaértékek leírását, azoknak a piacoknak a részletes leírását, amelyeken a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék befektetéseket eszközöl, adott esetben a termékkel elérni kívánt konkrét környezeti vagy társadalmi célok meghatározását, továbbá a hozam meghatározási módjának ismertetését;
iii.
azon lakosságibefektető-típus ismertetése, amelynek a részére a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket forgalomba kívánják hozni, különös tekintettel a veszteségviselési képességre és a befektetési horizontra;
iv.
amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék biztosítási szolgáltatást is kínál, e biztosítási szolgáltatás részletei, ideértve azt is, hogy milyen feltételek esetén jár a biztosítási szolgáltatás;
v.
a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék futamideje, ha ismert;
d)
a „Milyen kockázatai vannak a terméknek, és mit kaphatok cserébe?” című szakaszban a kockázat/nyereség profil rövid leírása, beleértve a következő elemeket:
i.
összesített kockázati mutató, kiegészítve e mutató magyarázó leírásával, annak főbb korlátai, valamint azoknak a kockázatoknak a magyarázó leírása, amelyek lényegesek a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék szempontjából, de amelyeket az összesített kockázati mutató nem vesz kellően figyelembe;
ii.
a befektetett tőkén elszenvedhető maximális veszteség, többek között az alábbiakra vonatkozó információk:
-
elveszítheti-e a lakossági befektető a teljes befektetett tőkét, vagy
-
a lakossági befektető viseli-e a további pénzügyi kötelezettségvállalások vagy kötelezettségek, többek között függő kötelezettségek felmerülésének kockázatát a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe befektetett tőkén túl, és
-
esettől függően az, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék tartalmaz-e a piaci kockázattal szembeni tőkevédelmet, és a tőkevédelem fedezetének és korlátozásainak részletei, különös tekintettel az igénybe vehetőségének idejére;
iii.
a megfelelő, teljesítménnyel kapcsolatos forgatókönyvek, és hogy azok milyen feltevéseken alapulnak;
iv.
adott esetben a lakossági befektetők által elérhető hozam feltételeire, illetve a kifizetés szerződésbe foglalt korlátjaira vonatkozó információk;
v.
arra vonatkozó nyilatkozat, hogy a lakossági befektető lakóhelye szerinti tagállam adózási jogszabályai befolyásolhatják a tényleges kifizetést;
e)
a „Mi történik, ha a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának neve nem tud fizetni?” című szakaszban rövid tájékoztatás arról, hogy az ebből eredő veszteséget fedezi-e valamilyen befektetőkártalanítási vagy garanciarendszer, és ha igen, akkor melyik ez a rendszer, mi a garanciavállaló neve, és mely kockázatok tekintetében nyújt garanciát a rendszer, és mely kockázatok tekintetében nem;
f)
a „Milyen költségek merülnek fel?” című szakaszban tájékoztatás a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe történő befektetéshez kapcsolódó költségekről, azaz a lakossági befektetőnél felmerülő közvetlen és közvetett, egyszeri és ismétlődő költségekről, ezen költségek összesített mutatóin keresztül bemutatva, továbbá, az összehasonlíthatóság érdekében, az összegszerű példákkal és százalékosan is kifejezett összes költség, ismertetve ezzel az összes költségnek a befektetésre gyakorolt összesített hatását.
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban egyértelműen jelezni kell, hogy a tanácsadók, forgalmazók vagy bármely más, a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek, vagy az azt értékesítő személyek részletes tájékoztatást fognak adni minden olyan forgalmazási költségről, amelyet az előbbiek szerint részletezett költségek még nem tartalmaznak, hogy a lakossági befektető átláthassa ezen összesített költségeknek a befektetés hozamára gyakorolt kumulatív hatását.
g)
a „Meddig tartsam meg a terméket, és hogyan juthatok korábban a pénzemhez?” című szakaszban:
i.
esettől függően az, hogy fennáll-e gondolkodási vagy elállási időszak egy lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatban;
ii.
az ajánlott, valamint adott esetben a kötelező minimális tartási időre vonatkozó tájékoztatás;
iii.
a befektetés lejárat előtti megszüntetésének lehetősége és ennek feltételei, ideértve minden alkalmazandó díjat és szankciót, figyelembe véve a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék kockázat/nyereség profilját és a termék által elérni kívánt piaci fejleményt;
iv.
tájékoztatás a termék lejárat előtti vagy adott esetben az ajánlott tartási idő vége előtti visszaváltásának lehetséges következményeiről, például a tőkevédelem elveszítéséről vagy a további függő költségekről;
h)
a „Hogyan tehetek panaszt?” című szakaszban tájékoztatás arról, hogy a lakossági befektető hogyan és kinél tehet panaszt a termékkel vagy a termék előállítójának, a termékkel kapcsolatos tanácsadást nyújtó személynek vagy a terméket értékesítő személynek a magatartásával kapcsolatban;
i)
a „További fontos információk” című szakaszban rövid ismertető bármely további tájékoztató dokumentumról (a marketinganyagok kivételével), amelyet a szerződéskötést megelőző és a szerződéskötést követő szakaszban a lakossági befektető rendelkezésére kell bocsátani.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza az annak megállapítására szolgáló eljárások részleteit, hogy egy lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék meghatározott környezeti vagy társadalmi célokat szolgál-e.
(5) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságán (a továbbiakban: a vegyes bizottság) keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a következőket:
a)
a (3) bekezdésben említett egyes információk megjelenítésének és tartalmának részletei;
b)
a (3) bekezdés d) pontjának i. és iii. alpontjában említett, kockázat és nyereség bemutatását alátámasztó módszertan; valamint
c)
a (3) bekezdés f) pontjában említett költségek kiszámítására vonatkozó módszertan, ideértve az összesített mutatók meghatározását is.
A szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozásakor az európai felügyeleti hatóságoknak figyelembe kell venniük a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek különböző típusait és a közöttük lévő különbségeket, a lakossági befektetői kompetenciákat, továbbá a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek azon jellemzőit, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektetők részére a különböző alapul szolgáló befektetések vagy a termék által kínált egyéb választási lehetőségek közüli választást, ideértve azokat az eseteket is, amikor ezt a választást különböző időpontokban is meg lehet tenni, vagy a választás a későbbiekben módosítható.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. március 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10-14. cikkével, az 1094/2010/EU rendelet 10-14. cikkével és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
9. cikk
A lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó egyedi információt tartalmazó marketingkommunikációs anyag nem tartalmazhat olyan állítást, amely ellentmond a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban közölt információknak, vagy csökkenti a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum jelentőségét. A marketingkommunikációs anyagban jelezni kell, hogy rendelkezésre áll a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum, és meg kell adni, hogy az miként és hol szerezhető be, ideértve a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának honlapját is.
10. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának rendszeresen felül kell vizsgálnia a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban közölt információkat, és a felülvizsgálat alapján szükségesnek mutatkozó pontokon módosítania kell a dokumentumot. A módosított változatot haladéktalanul közzé kell tenni.
(2) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a következőket:
a)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatának feltételei;
b)
azok a feltételek, amelyek esetén a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információkat kötelező módosítani;
c)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatát vagy annak módosítását szükségessé tevő egyedi feltételek azokban az esetekben, amikor a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék a lakossági befektetők részére nem érhető el folyamatosan;
d)
azok a körülmények, amelyek között a lakossági befektetőket tájékoztatni kell a lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosításáról, továbbá azon eszközök, amelyeken keresztül a lakossági befektetőket tájékoztatni kell.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. december 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet, illetve az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
11. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója pusztán a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum alapján - ideértve annak esetleges fordításait is - nem tartozik polgári jogi felelősséggel, kivéve, ha az megtévesztő, nem pontos, vagy nem áll összhangban a kötelező erejű, szerződéskötést megelőző és szerződéses dokumentumok vonatkozó részeivel vagy a 8. cikkben meghatározott követelményekkel.
(2) Amennyiben egy lakossági befektető bizonyítja, hogy abból fakadóan, hogy az (1) bekezdésben említett körülmények között valamely kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban bízott, veszteséget szenvedett el, amikor olyan lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe fektetett be, amelyhez az említett kiemelt információkat tartalmazó dokumentum készült, akkor a nemzeti joggal összhangban kártérítést követelhet az elszenvedett veszteségre vonatkozóan a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójától.
(3) A (2) bekezdésben említett, de meg nem határozott fogalmakat - mint például a „veszteség” vagy a „kártérítés” fogalmát - a nemzetközi magánjog vonatkozó szabályai által megállapított alkalmazandó nemzeti joggal összhangban kell értelmezni és alkalmazni.
(4) Ez a cikk nem zárja ki további polgári jogi kártérítési igényeknek a nemzeti joggal összhangban történő érvényesítését.
(5) Az e cikk szerinti kötelezettségek nem korlátozhatók és nem szüntethetők meg szerződéses kikötésekkel.
12. cikk
Amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum biztosítási szerződésre vonatkozik, a biztosító e rendelet szerinti kötelezettségei kizárólag a biztosításikötvény-tulajdonossal, és nem a biztosítási szerződés kedvezményezettjével szemben állnak fenn.
III. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátása
13. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek kellő időben a lakossági befektetők rendelkezésére kell bocsátania a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot azt megelőzően, hogy az adott lakossági befektetőt az e lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó bármely szerződés vagy ajánlat kötelezné.
(2) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy úgy is eleget tehet az (1) bekezdésben meghatározott követelményeknek, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot olyan személy rendelkezésére bocsátja, aki vagy amely írásbeli felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a lakossági befektető nevében befektetési döntéseket hozzon az adott írásbeli felhatalmazás értelmében megkötött ügyletekre vonatkozóan.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve és a 2002/65/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésére, a 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és a 6. cikkére is figyelemmel, egy lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személynek lehetősége van arra, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az ügylet megkötését követően - indokolatlan késedelem nélkül - bocsássa a lakossági befektető rendelkezésére, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a lakossági befektető saját elhatározásából úgy dönt, hogy távközlési eszköz útján veszi fel a kapcsolatot a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személlyel és köti meg az ügyletet;
b)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az e cikk (1) bekezdése szerinti rendelkezésre bocsátása nem lehetséges;
c)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy arról tájékoztatta a lakossági befektetőt, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátása nem lehetséges, és egyértelműen a tudomására hozta, hogy a lakossági befektető késleltetheti az ügyletet annak érdekében, hogy még az ügylet megkötése előtt kézhez kaphassa és elolvashassa a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot;
d)
a lakossági befektető hozzájárul, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az ügylet megkötését követően indokolatlan késedelem nélkül kapja meg, ahelyett, hogy késleltetné az ügyletet annak érdekében, hogy a dokumentumot előbb megkaphassa.
(4) Amikor ugyanazon lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozóan egymást követő ügyleteket hajtanak végre a lakossági befektető nevében az általa a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személynek az első ügyletet megelőzően adott utasítások alapján, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum (1) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség csak az első ügyletre és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a 10. cikkel összhangban történt módosítását követő első ügyletre vonatkozik.
(5) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésére bocsátására vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott követelménynek való megfelelés feltételeit.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. december 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
14. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot térítésmentesen kell a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátania.
(2) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az alábbi adathordozók valamelyikén kell a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátania:
a)
papíron: alapesetben ezt a módot kell alkalmazni, amennyiben a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket személyesen kínálják, és amennyiben a lakossági befektető nem ettől eltérően kéri;
b)
a papírtól eltérő tartós adathordozón, amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek; vagy
c)
egy honlapon keresztül, amennyiben az (5) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek.
(3) Ha a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy honlapon keresztül bocsátják rendelkezésre, akkor a lakossági befektető kérésére a dokumentumot térítésmentesen papíron is rendelkezésre kell bocsátani. A lakossági befektetőket tájékoztatni kell arról, hogy kérésre térítésmentesen jogosultak papíralapú példányra.
(4) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a papírtól eltérő tartós adathordozón az alábbi feltételek teljesülése esetén bocsátható rendelkezésre:
a)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából a tartós adathordozó alkalmazása megfelelő; és
b)
a lakossági befektetőnek lehetősége volt választani a papíron és a tartós adathordozón történő információközlés között, és a befektető bizonyíthatóan ez utóbbit választotta.
(5) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum - a tartós adathordozó fogalommeghatározásának meg nem felelő - honlapon keresztül abban az esetben bocsátható rendelkezésre, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum honlapon keresztüli rendelkezésre bocsátása megfelelő;
b)
a lakossági befektetőnek lehetősége volt választani a papíron és a honlapon keresztül történő információközlés között, és a lakossági befektető bizonyíthatóan ez utóbbit választotta;
c)
a lakossági befektetőt elektronikus úton vagy írásban értesítették a honlap címéről és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a honlapon keresztüli elérhetőségéről;
d)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a honlapon elérhető, onnan letölthető és tartós adathordozón tárolható marad mindaddig, amíg a lakossági befektetőnek szüksége lehet rá.
Amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a 10. cikknek megfelelően módosították, a lakossági befektető kérésére a korábbi változatokat is a rendelkezésére kell bocsátani.
(6) A (4) és (5) bekezdés alkalmazásában az információknak a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy honlapon keresztül történő rendelkezésre bocsátása akkor tekinthető megfelelőnek egy lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy, illetve egy lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából, ha bizonyítható, hogy a lakossági befektető rendszeres internethozzáféréssel rendelkezik. Erre vonatkozó bizonyítéknak tekinthető, ha a lakossági befektető e-mail címet ad meg az ügyletek bonyolítása céljára.
III. FEJEZET
A PIAC NYOMON KÖVETÉSÉVEL ÉS A TERMÉKSZINTŰ BEAVATKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖRÖK
15. cikk
(1) Az 1094/2010/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EIOPA nyomon követi az Unióban forgalomba hozott, forgalmazott vagy értékesített biztosítási alapú befektetési termékek piacát.
(2) Az illetékes hatóságok nyomon követik a tagállamukban forgalomba hozott, forgalmazott vagy értékesített biztosítási alapú befektetési termékek piacát.
16. cikk
(1) Az 1094/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EIOPA az e cikk (2) és a (3) bekezdésében foglalt feltételek teljesülése esetén ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja az Unióban:
a)
bizonyos biztosítási alapú befektetési termékek vagy bizonyos jellemzőkkel bíró biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy értékesítését; vagy
b)
valamely biztosító vagy viszontbiztosító bizonyos típusú pénzügyi tevékenységét vagy gyakorlatát.
Előfordulhat, hogy az EIOPA a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.
(2) Az EIOPA csak akkor hozhat az (1) bekezdés alapján határozatot, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a javasolt lépésre jelentős befektetővédelmi aggályok vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély miatt van szükség;
b)
az adott biztosítási alapú befektetési termékre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jog szabályozási követelményei nem elégségesek a veszély elhárítására;
c)
az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem tettek lépéseket a veszély elhárítása érdekében, vagy a megtett lépések nem megfelelőek a veszély elhárítására.
Az első albekezdésben meghatározott feltételek teljesülése esetén az EIOPA megelőző jelleggel még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát vagy a befektetők számára történő értékesítését megelőzően is előírhatja az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást.
(3) Amikor az EIOPA e cikk alapján lépéseket tesz, gondoskodnia kell arról, hogy a lépés:
a)
ne járjon olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre nézve, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; vagy
b)
ne teremtse meg a szabályozási arbitrázs kockázatát.
Ha az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok a 17. cikk szerinti intézkedést hoztak, az EIOPA az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket anélkül is meghozhatja, hogy kiadná a 18. cikkben előírt véleményt.
(4) Mielőtt az EIOPA úgy dönt, hogy e cikk alapján lépéseket tesz, értesítenie kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt lépésről.
(5) Az EIOPA a honlapján értesítést tesz közzé az e cikk alapján tett minden lépéséről. Az értesítésben részletesen ismertetni kell a tilalmat vagy korlátozást, és meg kell határozni, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba. A tilalom vagy korlátozás csak olyan lépésre vonatkozhat, amelyre az intézkedések hatálybalépése után került sor.
(6) Az EIOPA megfelelő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés szerint előírt tilalmat vagy korlátozást. Amennyiben a tilalmat vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az hatályát veszti.
(7) Az EIOPA által e cikk alapján tett lépés az illetékes hatóságok által előzőleg tett bármely lépést felülír.
(8) A Bizottság a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azon kritériumok és tényezők meghatározása céljából, amelyeket az EIOPA-nak figyelembe kell vennie annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel a (2) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett jelentős befektetővédelmi aggály vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
az adott biztosítási alapú befektetési termék összetettségének mértéke és kapcsolata azzal a befektetőtípussal, aki vagy amely számára a terméket forgalomba hozzák és értékesítik;
b)
a biztosítási alapú befektetési termék nagyságrendje vagy nominális értéke;
c)
a biztosítási alapú befektetési termék, valamely tevékenység vagy gyakorlat innovativitásának mértéke; és
d)
a termék vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel.
17. cikk
(1) Az illetékes hatóság megtilthatja vagy korlátozhatja a következőket a tagállamában vagy a tagállamából:
a)
bizonyos biztosítási alapú befektetési termékek vagy bizonyos jellemzőkkel bíró biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatala, forgalmazása vagy értékesítése; vagy
b)
valamely biztosító vagy viszontbiztosító bizonyos típusú pénzügyi tevékenysége vagy gyakorlata.
(2) Az illetékes hatóság akkor teheti meg az (1) bekezdésben említett lépést, ha alaposan meggyőződött a következőkről:
a)
a biztosítási alapú befektetési termék, tevékenység vagy gyakorlat jelentős befektetővédelmi aggályokat vet fel vagy veszélyt jelent a pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására, illetve legalább egy tagállam pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitására nézve;
b)
a biztosítási alapú befektetési termékre, tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jog meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, amit a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne elérni;
c)
a lépés arányos, figyelembe véve az azonosított kockázatok jellegét, azt, hogy az érintett befektetők vagy piaci szereplők kifinomultságának szintjét, és a lépés által a biztosítási alapú befektetési terméket, tevékenységet vagy gyakorlatot birtokló, használó vagy abból hasznot húzó befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást;
d)
az illetékes hatóság megfelelően egyeztetett más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival; és
e)
a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból nyújtott szolgáltatásokra vagy tevékenységekre.
Az első albekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság megelőző jelleggel, még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát vagy a befektetők számára történő értékesítését megelőzően is előírhatja az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást. Az illetékes hatóság meghatározott körülmények esetén tilalmat vagy korlátozást állapíthat meg, vagy e tilalom vagy korlátozás alól kivételeket engedélyezhet.
(3) Az illetékes hatóság az e cikk szerinti tilalmat vagy korlátozást csak akkor írhatja elő, ha legalább egy hónappal az intézkedés hatálybalépésének tervezett időpontja előtt írásban vagy a hatóságok között elfogadott egyéb módon részletesen értesítette az összes többi érintett illetékes hatóságot és az EIOPA-t a következőkről:
a)
a biztosítási alapú befektetési termék, tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik;
b)
a javasolt tilalom vagy korlátozás pontos jellege, és hatálybalépésének tervezett időpontja; valamint
c)
azon bizonyíték, amelyre határozatát alapította, és amely alapján meggyőződött arról, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül.
(4) Azon kivételes esetekben, amikor az illetékes hatóság szerint e cikk alapján sürgős lépésre van szükség az (1) bekezdésben említett biztosítási alapú befektetési termékek, tevékenységek vagy gyakorlatok káros hatásainak megelőzése érdekében, az illetékes hatóság - az összes többi illetékes hatóságnak és az EIOPA-nak az intézkedés hatálybalépésének tervezett időpontját megelőzően legalább 24 órával megküldött írásbeli értesítés mellett - ideiglenes alapon lépéseket tehet, amennyiben az e cikkben meghatározott valamennyi kritérium teljesül, továbbá egyértelműen megállapítható, hogy az egy hónapos értesítési időszak mellett nem lehet megfelelően kezelni az adott aggályt vagy veszélyt. Az illetékes hatóság ideiglenes alapon nem tehet lépéseket három hónapot meghaladó időszakra.
(5) Az illetékes hatóságnak a honlapján értesítést kell közzétennie az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást előíró minden határozatáról. Ezen értesítésben részletesen ismertetni kell a tilalmat vagy korlátozást, és meg kell határozni, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba, továbbá meg kell határozni azt a bizonyítékot, amely alapján az illetékes hatóság meggyőződött a (2) bekezdésben foglalt összes feltétel teljesüléséről. A tilalom vagy korlátozás csak olyan lépésekre vonatkozhat, amelyeket ennek az értesítésnek a közzététele után hoztak.
(6) Az illetékes hatóság köteles a tilalmat vagy korlátozást visszavonni, ha a (2) bekezdésben foglalt feltételek már nem állnak fenn.
(7) A Bizottság a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel a (2) bekezdés első albekezdése a) pontjában említett jelentős befektetővédelmi aggály vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve a legalább egy tagállam pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
az adott biztosítási alapú befektetési termék összetettségének mértéke és kapcsolata azzal a befektetőtípussal, aki vagy amely számára a terméket forgalomba hozzák és értékesítik;
b)
a biztosítási alapú befektetési termék, valamely tevékenység vagy gyakorlat innovativitásának mértéke;
c)
a termék vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel;
d)
a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása tekintetében a biztosítási alapú befektetési termék nagyságrendje vagy nominális értéke.
18. cikk
(1) Az illetékes hatóságok által a 17. cikk alapján tett lépések tekintetében az EIOPA-nak közvetítői és koordinátori szerepe van. Ezen belül az EIOPA-nak gondoskodnia kell arról, hogy az illetékes hatóság által tett lépés indokolt és arányos legyen, és hogy adott esetben az illetékes hatóságok következetes megközelítési módot alkalmazzanak.
(2) Miután az EIOPA a 17. cikkel összhangban értesítést kapott arról, hogy az említett cikk alapján bizonyos lépést fognak tenni, véleményt kell elfogadnia arról, hogy a tilalom vagy korlátozás indokolt és arányos-e. Ha az EIOPA úgy véli, hogy más illetékes hatóságoknak is intézkedést kell hozniuk a kockázat kezelésére, akkor ezt ki kell nyilvánítania a véleményében. A véleményt az EIOPA honlapján közzé kell tenni.
(3) Ha az illetékes hatóság olyan lépést javasol vagy tesz, amely ellentétes az EIOPA valamely, a (2) bekezdés alapján elfogadott véleményével, vagy az ilyen vélemény ellenére megtagadja valamely lépés megtételét, honlapján azonnal közzé kell tennie egy értesítést, amelyben részletesen kifejti döntése okait.
IV. FEJEZET
PANASZTÉTEL, JOGORVOSLAT, EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS FELÜGYELET
19. cikk
A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója, az e termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy olyan megfelelő eljárásokat és szabályokat alakít ki, amelyek biztosítják, hogy:
a)
a lakossági befektetők hatékony módon nyújthatnak be panaszt a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójával szemben;
b)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentummal kapcsolatban panaszt benyújtó lakossági befektetők kellő időben és megfelelő módon érdemi választ kapjanak; és
c)
hatékony jogorvoslati eljárások álljanak a lakossági befektetők rendelkezésére a határokon átnyúló viták esetében is, különösen amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója egy másik tagállamban vagy harmadik országban található.
20. cikk
(1) E rendelet alkalmazása céljából az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük egymással és indokolatlan késedelem nélkül egymás rendelkezésére kell bocsátaniuk az ebben a rendeletben meghatározott feladataik ellátásához és a hatáskörük gyakorlásához szükséges információkat.
(2) Az illetékes hatóságoknak a nemzeti joggal összhangban rendelkezniük kell az e rendelet szerinti feladataik ellátásához szükséges valamennyi felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel.
21. cikk
(1) A tagállamoknak a személyes adatok e rendelet szerinti, területükön végzett feldolgozása során a 95/46/EK irányelvet kell alkalmazniuk.
(2) A személyes adatoknak az európai felügyeleti hatóságok általi feldolgozására a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.
V. FEJEZET
KÖZIGAZGATÁSI SZANKCIÓK ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK
22. cikk
(1) Az illetékes hatóságok felügyeleti hatáskörének,valamint a büntetőjogi szankciókról való rendelkezés és e szankciók kiszabása tagállami jogának a sérelme nélkül, a tagállamok megállapítják az e rendelet megsértésének minősülő esetekben alkalmazandó megfelelő közigazgatási szankciókra és intézkedésekre vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az említett szankcióknak és intézkedéseknek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy nem állapítanak meg az első albekezdésben említett közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályokat azon jogsértések tekintetében, amelyekre nemzeti joguk alapján büntetőjogi szankciók vonatkoznak.
A tagállamok az első albekezdésben említett szabályokról 2016. december 31-ig értesítik a Bizottságot és a vegyes bizottságot. A szabályok esetleges módosításáról a tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot és a vegyes bizottságot.
(2) A 24. cikk szerinti hatáskörük gyakorlása során az illetékes hatóságoknak szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy a közigazgatási szankciók és intézkedések az e rendelettel elérni kívánt eredményekkel járjanak, továbbá a határokon átnyúló esetekben a közigazgatási intézkedések és szankciók alkalmazásakor összehangoltan kell fellépniük a párhuzamos és egymást átfedő lépések elkerülése érdekében.
23. cikk
Az illetékes hatóságok e rendelettel és a nemzeti joggal összhangban bármely alábbi módon gyakorolhatják szankciókiszabási hatáskörüket:
a)
közvetlenül;
b)
más hatóságokkal együttműködésben;
c)
saját felelősségüket megtartva az ilyen hatóságokra való hatáskör-átruházással;
d)
az illetékes igazságügyi hatóságok megkeresése útján.
24. cikk
(1) Ezt a cikket az 5. cikk (1) bekezdése, a 6. és a 7. cikk, a 8. cikk (1)-(3) bekezdése, a 9. cikk, a 10. cikk (1) bekezdése, a 13. cikk (1), (3) és (4) bekezdése, valamint a 14. és 19. cikk megsértése esetén kell alkalmazni.
(2) Az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell legalább a következő közigazgatási intézkedések és szankciók nemzeti joggal összhangban történő kiszabására vonatkozó hatáskörrel:
a)
valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát megtiltó végzés;
b)
valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát felfüggesztő végzés;
c)
nyilvános figyelmeztetés, amely megnevezi a jogsértésért felelős személyt és a jogsértés jellegét;
d)
a 6., 7., 8. vagy 10. cikkben előírt követelményt nem teljesítő, kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátását megtiltó, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum új változatának közzétételét előíró végzés;
e)
közigazgatási bírság, amelynek összege legalább:
i.
bejegyzett szervezet esetében:
-
legfeljebb 5 000 000 EUR vagy azon tagállamokban, amelyek pénzneme nem az euro, 2014. december 30. napján az említett összegnek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett érték, vagy az adott bejegyzett szervezet legutolsó rendelkezésre álló, az ügyvezető szerv által jóváhagyott beszámolója szerinti teljes éves árbevételének legfeljebb 3 %-a, vagy
-
a jogsértésből származó nyereség vagy a jogsértés révén elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszerese, ha az meghatározható;
ii.
természetes személy esetében:
-
legfeljebb 700 000 EUR, azon tagállamokban, amelyek pénzneme nem az euro, 2014. december 30. napján az említett összegnek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett érték, vagy
-
a jogsértésből származó nyereség vagy a jogsértés révén elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszerese, ha az meghatározható.
Amennyiben az első bekezdés e pontjának i) alpontjában említett jogi személy anyavállalat vagy anyavállalat leányvállalata, amelynek a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) értelmében összevont pénzügyi beszámolót kell készítenie, a figyelembe veendő teljes árbevétel a legutolsó rendelkezésre álló, a legfelsőbb szintű anyavállalat ügyvezető szerve által jóváhagyott összevont beszámoló szerinti teljes éves árbevétel vagy az alkalmazandó, a számvitelre vonatkozó uniós jog szerinti, annak megfelelő típusú bevétel.
(3) A tagállamok további szankciókat és intézkedéseket, valamint az e rendeletben előírtnál magasabb szintű közigazgatási bírságokat is előírhatnak.
(4) Amennyiben az illetékes hatóságok egy vagy több, a (2) bekezdés szerinti közigazgatási szankciót és egyéb intézkedést szabtak ki, az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell olyan hatáskörrel, amelynek értelmében kiadhatnak olyan közleményt, vagy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója, az e termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy részére előírhatják az érintett lakossági befektetőnek címzett olyan közlemény kiadását, amelyben tájékoztatják a lakossági befektetőt a közigazgatási szankcióról és egyéb intézkedésről, illetve arról, hogy hol tehet panaszt, vagy hol nyújthat be jogorvoslati kérelmet.
25. cikk
Az illetékes hatóságoknak a 24. cikk (2) bekezdésében említett közigazgatási intézkedések és szankciók alkalmazásakor minden releváns körülményt figyelembe kell venniük, ideértve adott esetben az alábbiakat:
a)
a jogsértés súlyossága és időtartama;
b)
a jogsértésért felelős személy felelősségének mértéke;
c)
a jogsértésnek a lakossági befektető érdekeire gyakorolt hatása;
d)
a jogsértésért felelős személy együttműködő magatartása;
e)
a jogsértésért felelős személy általi esetleges korábbi jogsértések;
f)
a jogsértést követően a jogsértésért felelős személy által a jogsértés megismétlődésének elkerülése érdekében hozott intézkedések.
26. cikk
Az e rendelet értelmében hozott, szankciókat és intézkedéseket kiszabó határozatokkal szemben jogorvoslattal lehet élni.
27. cikk
(1) Az illetékes hatóságnak a közigazgatási intézkedések és szankciók nyilvános közzétételével egyidejűleg az adott közigazgatási intézkedésről és közigazgatási szankcióról értesítenie kell az illetékes európai felügyeleti hatóságot.
(2) Az illetékes hatóságnak a 22. cikk és a 24. cikk (2) bekezdése alapján kiszabott valamennyi közigazgatási intézkedésről és közigazgatási szankcióról évente összefoglaló tájékoztatást kell nyújtania értelemszerűen az illetékes európai felügyeleti hatóság részére.
(3) Az európai felügyeleti hatóságok az e cikkben említett információkat az éves jelentésükben teszik közzé.
28. cikk
(1) Az illetékes hatóságoknak hatékony mechanizmusokat kell létrehozniuk annak érdekében, hogy az e rendelet tényleges vagy esetleges megsértése esetén bejelentéssel lehessen fordulni hozzájuk.
(2) Az (1) bekezdésben említett mechanizmusok közé tartoznak legalább a következők:
a)
a tényleges vagy esetleges jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;
b)
a munkáltatójuknál elkövetett jogsértést bejelentő munkavállalók megfelelő védelme legalább a megtorlással, a diszkriminációval és más tisztességtelen bánásmóddal szemben;
c)
az eljárás teljes időtartama alatt védelem biztosítása mind a jogsértést bejelentő személy, mind a jogsértésért állítólagosan felelős természetes személy személyazonosságára vonatkozóan, kivéve, ha a nemzeti jog a további vizsgálattal vagy a bejelentést követően indított bírósági eljárással összefüggésben előírja e személyek kilétének a felfedését.
(3) A tagállamok előírhatják az illetékes hatóságok számára, hogy azok a nemzeti jog alapján további mechanizmusokat hozzanak létre.
(4) A tagállamok a pénzügyi szolgáltatások szempontjából szabályozott tevékenységet folytató munkáltatóktól megkövetelhetik, hogy olyan megfelelő eljárásokat alakítsanak ki, amelyekkel a munkavállalóik a jogsértéseket - egy meghatározott, független és önálló csatornán keresztül - belsőleg jelenthetik.
29. cikk
(1) Azon, a 24. cikk (1) bekezdésében említett jogsértésekért közigazgatási szankciót vagy intézkedést kiszabó határozatot, amellyel szemben jogorvoslattal nem lehet élni, az illetékes hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenniük hivatalos honlapjukon azt követően, hogy a szankcióval vagy intézkedéssel sújtott személy értesítést kapott az említett határozatról.
A közzétételnek legalább a következő információkat tartalmaznia kell:
a)
a jogsértés típusa és jellege;
b)
a felelős személyek személyazonossága.
Ez a kötelezettség nem vonatkozik a vizsgálati jellegű intézkedést előíró határozatokra.
Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a jogi személyek kilétének vagy a természetes személyek személyazonosságának vagy személyes adatainak a közzététele - az említett adatok közzétételének arányosságát vizsgáló eseti értékelés alapján - aránytalan, vagy ha a közzététel veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását, illetőleg egy folyamatban lévő büntetőeljárást, az illetékes hatóságok kötelesek:
a)
elhalasztani a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozat közzétételét mindaddig, amíg a közzététel ellen szóló okok meg nem szűnnek;
b)
név megjelölése nélkül, a nemzeti joggal összhangban közzétenni a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozatot, amennyiben a név nélküli közzététel biztosítja az érintett személyes adatok hatékony védelmét; vagy
c)
eltekinteni a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozat közzétételétől, amennyiben az a) és b) pontban meghatározott opciókat nem tekintik elégségesnek annak biztosításához, hogy:
i.
a pénzügyi piacok stabilitása ne kerüljön veszélybe;
ii.
a kisebb jelentőségűnek tartott intézkedésekről szóló határozatok közzététele arányos legyen.
(2) Az illetékes hatóságok tájékoztatják az európai felügyeleti hatóságokat az összes kivetett, de az (1) bekezdés harmadik albekezdésének c) pontja alapján közzé nem tett közigazgatási szankcióról és intézkedésről, beleértve a kapcsolódó jogorvoslatokat és azok eredményét is.
A szankció vagy intézkedés név nélküli közzétételéről szóló döntés esetében az érintett adatok közzététele ésszerű ideig elhalasztható, amennyiben az említett időszak során a név nélküli közzététel indokai előreláthatólag meg fognak szűnni.
(3) Amennyiben a nemzeti jog előírja, hogy a szankciót vagy intézkedést kiszabó határozatot, amellyel szemben a megfelelő igazságügyi vagy más hatóságnál jogorvoslattal éltek, közzé kell tenni, akkor az illetékes hatóságoknak a hivatalos honlapjukon haladéktalanul közzé kell tenniük ezt az információt, valamint a jogorvoslat eredményére vonatkozó további információkat is. Közzé kell tenni továbbá a szankciót vagy intézkedést kiszabó, korábbi közzétett határozatot semmisnek nyilvánító határozatot is.
(4) Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az e cikkel összhangban nyilvánosságra hozott információk a közzétételt követően legalább öt évig fenn maradjanak a hivatalos honlapjukon. A nyilvánosságra hozott személyes adatokat csak annyi ideig lehet az illetékes hatóság honlapján tartani, ameddig ez az alkalmazandó adatvédelmi szabályok alapján szükséges.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
30. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 8. cikk (4) bekezdésében, a 16. cikk (8) bekezdésében, valamint a 17. cikk (7) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása hároméves időtartamra szól 2014. december 30-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az említett hároméves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikk (4) bekezdésében, a 16. cikk (8) bekezdésében, valamint a 17. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 8. cikk (4) bekezdésének, a 16. cikk (8) bekezdésének vagy a 17. cikk (7) bekezdésének megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.
31. cikk
Ha a Bizottság a 8. cikk (5) bekezdése, a 10. cikk (2) bekezdése vagy a 13. cikk (5) bekezdése alapján az európai felügyeleti hatóságok által benyújtott szabályozástechnikai standardtervezettel megegyező szabályozástechnikai standardokat fogad el, akkor az az időszak, amelynek során az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet e szabályozástechnikai standardokkal szemben, - eltérve az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől és a szabályozott kérdések összetettségének és terjedelmének figyelembevétele érdekében - az értesítés időpontjától számított két hónap. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy hónappal meghosszabbítható.
32. cikk
(1) A 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott alapkezelő társaságok és a 27. cikkében említett befektetési társaságok, valamint az említett irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében említett, ÁÉKBV-k befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyek 2019. december 31-ig mentesülnek az e rendelet szerinti kötelezettségek alól.
(2) Amennyiben valamely tagállam a lakossági befektetőknek kínált, ÁÉKBV-nek nem minősülő alapok kiemelt információkat tartalmazó dokumentumainak formájára és tartalmára alkalmazza a 2009/65/EK irányelv 78-81. cikkében meghatározott szabályokat, az alapkezelő társaságokra, a befektetési társaságokra és az ilyen alapok befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyekre alkalmazandó az e cikk (1) bekezdésében meghatározott mentesség.
33. cikk
(1) 2018. december 31-ig a Bizottság felülvizsgálja ezt a rendeletet. A felülvizsgálat keretében - az európai felügyeleti hatóságoktól kapott információk alapján - általános felmérést kell végezni az összetettségre utaló figyelmeztetés működésére vonatkozóan, figyelembe véve az illetékes hatóságok által ezzel kapcsolatban kialakított esetleges iránymutatásokat. A felülvizsgálat keretében fel kell mérni továbbá, hogy az e rendeletben megállapított szabályokat a gyakorlatban hogyan alkalmazzák - kellőképpen figyelembe véve a lakossági befektetési termékek piacának fejleményeit -, valamint meg kell vizsgálni a „környezet- és társadalomtudatos befektetés” megjelölés bevezetésének kivitelezhetőségét, költségeit és lehetséges előnyeit. A felülvizsgálat részeként a Bizottság fogyasztói tesztelést végez, valamint megvizsgálja egyrészt azt, hogy a jogalkotáson kívül milyen eszközök állnak rendelkezésre, másrészt azt, hogy a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálata milyen eredménnyel járt annak 27. cikke (1) bekezdése c), e) és g) pontja vonatkozásában.
A 2009/65/EK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerinti ÁÉKBV-k tekintetében a felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni, hogy az e rendelet 32. cikke szerinti átmeneti rendelkezéseket meg kell-e hosszabbítani, vagy - az adott esetben szükséges módosítások meghatározását követően - a 2009/65/EK irányelv kiemelt befektetői információkra vonatkozó rendelkezései felválthatók-e vagy egyénértékűnek tekinthetők-e e rendeletnek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumra vonatkozó rendelkezéseivel. A felülvizsgálat keretében ki kell térni arra a lehetőségre is, hogy e rendelet hatályát kiterjesszék-e egyéb pénzügyi termékekre, továbbá meg kell vizsgálni, hogy figyelemmel a gondos fogyasztóvédelmi - többek között a pénzügyi termékek összehasonlítására vonatkozó - előírásokra, fenn kell-e tartani bizonyos termékeknek a rendelet hatálya alóli mentességét. A felülvizsgálatnak arra is ki kell térnie, hogy helyénvaló-e közös szabályokat bevezetni arra vonatkozóan, hogy valamennyi tagállamnak közigazgatási szankciókat kell előírnia e rendelet megsértésének eseteire.
(2) A Bizottság - azon munka alapján, amelyet az EIOPA végzett a nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatban - 2018. december 31-ig megvizsgálja, hogy célszerű-e javaslatot tenni egy olyan új jogalkotási aktusra, amely az említett termékekre vonatkozó megfelelő tájékoztatási kötelezettségeket ír elő, vagy pedig e rendelet hatálya alá célszerű-e bevonni a 2. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett nyugdíjbiztosítási termékeket.
E vizsgálat során a Bizottság gondoskodik arról, hogy az ilyen intézkedések ne eredményezzék a tájékoztatási kötelezettségek alacsonyabb szintjét azokban a tagállamokban, amelyekben már működnek az ilyen nyugdíjtermékekre vonatkozó tájékoztatási rendszerek.
(3) A Bizottság a vegyes bizottsággal folytatott konzultációt követően - adott esetben a vonatkozó jogalkotási javaslattal együtt - az (1) és (2) bekezdésre vonatkozó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(4) 2018. december 31-ig a Bizottság piacfelmérést végez arra vonatkozóan, hogy rendelkezésre állnak-e - és ha igen, térítésmentesen használhatók-e - e termékek piacán olyan online kalkulátorok, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektető számára, hogy kiszámítsa a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait. A Bizottság beszámol arról, hogy ezek az eszközök megbízható és pontos számításokat végeznek-e valamennyi, e rendelet hatálya alá tartozó termék tekintetében.
Ha a piacfelmérés azt mutatja ki, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen eszközök, illetve a rendelkezésre álló eszközök segítségével a lakossági befektetők nem képesek felmérni a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait, a Bizottság megvizsgálja annak kivitelezhetőségét, hogy az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül olyan szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzanak ki, amelyek meghatározzák az ilyen, európai uniós szinten alkalmazott eszközökre vonatkozó specifikációkat.
34. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2016. december 31-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. november 26-án.