RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 430/2013
af 13. maj 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og om afslutning af proceduren for Indonesien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte den 15.november 2012 ved forordning (EU) nr. 1071/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Thailand.
(2)
Proceduren blev indledt ved en indledningsmeddelelse (3), der blev offentliggjort den 16. februar 2012 som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind (»deformerbare fittings med gevind«).
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (herefter »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for skadesvurderingen dækkede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og analysere alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(6)
En interesseret part hævdede, at den vare, de importerer, ikke burde være omfattet af den pågældende vare, da denne vare besad særlige tekniske egenskaber. Disse deformerbare fittings har konisk gevind i modsætning til det lige gevind i de andre importerede deformerbare fittings.
(7)
Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at bortset fra disse tekniske egenskaber har rørfittings med konisk gevind de samme fysiske og tekniske egenskaber som de andre importerede deformerbare fittings. Desuden viste undersøgelsen for så vidt angår anvendelsesformål, at rørfittings med konisk gevind anvendes på samme måde som de andre importerede deformerbare fittings. Faktisk blev det konstateret i en medlemsstat, hvor begge typer anvendes, at de var indbyrdes udskiftelige. Denne påstand blev derfor afvist.
(8)
En interesseret part hævdede, at deformerbare fittings med gevind og hvid kerne kan sælges over hele Unionen, mens deformerbare fittings med gevind og sort kerne kun kan sælges i Det Forenede Kongerige, Republikken Irland, Malta og Cypern. Derfor konkurrerer deformerbare fittings med gevind og sort og hvid kerne angiveligt ikke fuldt ud på EU-markedet.
(9)
Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at størstedelen af importen af deformerbare fittings med gevind og sort kerne med oprindelse i de pågældende lande går til lande på det europæiske kontinent, f.eks. Tyskland, Italien, Polen og Spanien. Det konkluderes således, at deformerbare fittings med gevind og sort og hvid kerne konkurrerer fuldt ud på EU-markedet og ikke kun i et begrænset antal medlemsstater.
(10)
En importør gentog sin påstand om, at samlinger af kompressionsfittings ikke burde høre under definitionen af den pågældende vare. Denne importør gjorde gældende, at samlinger af kompressionsfittings har et andet anvendelsesformål og fremlagde dokumentation for, at gevindet på samlingen af kompressionsfittings let kan skelnes fra gevindet på en standardfitting, da det er fremstillet efter en anden ISO-standard (4). Efter at have overvejet den fremsendte dokumentation blev det konkluderet, at varedækningen burde begrænses i overensstemmelse hermed.
(11)
To andre interesserede parter fremførte, at fittings af deformerbart støbejern til elektriske installationsrør og særlig runde forgreningsdåser med gevind af deformerbart støbejern, som er en væsentlig del i alle kabelkanaler og installationsrør, burde udelukkes fra varedækningen. De hævdede, at sådanne forgreningsdåser har forskellige formål (dvs. samle og beskytte elektriske ledningssystemer i modsætning til sikre mod et begrænset udslip af gas eller vand som i tilfælde af standardfittings, der blev undersøgt i denne procedure). De kan også nemt skelnes fra andre fittings (i stedet for at skulle være absolut gas- eller væsketætte, har de et let aftageligt låg, der sikrer nem adgang til ledningerne, når de er samlet i et system efter import. Efter nøje overvejelse af disse argumenter, blev det konkluderet, at runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern bør udelukkes fra varedækningen.
(12)
Ud fra ovenstående blev det fundet hensigtsmæssigt at revidere definitionen af varedækningen som fastlagt ved forordningen om midlertidig told. Derfor er den pågældende vare definitivt fastlagt som rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 19 10, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 17-21 og betragtning 23-28 i forordningen om midlertidig told hermed.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
(14)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner indkom der ingen bemærkninger til stikprøveudtagningen af EU-producenter, eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Konklusionerne i betragtning 29-31 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
D. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(15)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om markedsøkonomisk behandling og individuel behandling, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 32-46 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.2. Referenceland
(16)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om referencelandet, bekræftes konklusionerne i betragtning 47-53 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.3. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(17)
En kinesisk eksporterende producent hævdede, at den normale værdi burde beregnes ud fra det hjemmemarkedssalg, som den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet havde, selv om det ikke har fundet sted i repræsentativ mængde som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 2. Dette krav kan godkendes i forbindelse med et referenceland. I overensstemmelse hermed blev det hjemmemarkedssalg, som den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet havde haft i normal handel, anvendt til at fastsætte den normale værdi.
(18)
Den samme kinesiske eksporterende producent hævdede, at dumpingmargenen burde fastsættes ud fra det samlede eksportsalg og ikke kun for de varetyper, der var direkte sammenlignelige med de typer, der var blevet solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet. Denne påstand blev godkendt. Med hensyn til disse ikke direkte sammenlignelige varetyper var den normale værdi baseret på den matematiske gennemsnitlige normale værdi for de tilsvarende varetyper, og der blev foretaget en justering ved hjælp af markedsværdien for forskellene i de fysiske egenskaber i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a).
(19)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger om normal værdi, eksportpris og sammenligning, bekræftes konklusionerne i betragtning 54, 59-61 og 64-67 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.4. Dumpingmargener
(20)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(21)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev i overensstemmelse hermed beregnet på grundlag af de margener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(23)
På dette grundlag blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 41,1 %.
(24)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med mængden af den kinesiske eksport som fastsat i betragtning 51.
(25)
Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Derfor blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen.
(26)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Andre samarbejdsvillige virksomheder
41,1
Alle andre virksomheder
57,8
2. Indonesien
2.1. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(27)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende normal værdi, eksportpris og sammenligning, bekræftes konklusionerne i betragtning 75-87 og 91 i forordningen om midlertidig told vedrørende Indonesien hermed.
2.2. Dumpingmargener
(28)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed tegnede sig for mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed.
(29)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener for de indonesiske virksomheder, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Alle andre virksomheder
11,0
3. Thailand
3.1. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(30)
Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne føre til en ændring i den anvendte metode for den aktuelle dumpingberegning i forbindelse med Thailand.
(31)
Følgelig bekræftes konklusionerne i betragtning 75-88 i forordningen om midlertidig told vedrørende normal værdi, eksportpris og sammenligning, for så vidt angår Thailand.
3.2. Dumpingmargener
(32)
En fornyet undersøgelse og en tilpasning af dumpingberegningen førte til en lidt lavere dumpingmargen på 15,5 % for en af de thailandske eksporterende producenter. Dumpingmargenen for den anden samarbejdsvillige eksporterende producent bekræftes endeligt på samme niveau som på det foreløbige stadie.
(33)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder tegnede sig for mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder.
(34)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener for de thailandske virksomheder, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
Alle andre virksomheder
50,7
E. SKADE
1. EU-produktionen
(35)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om EU-produktionen, bekræftes betragtning 94 i forordningen om midlertidig told hermed. Det skal tilføjes, at i den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af yderligere tre producenter i Unionen, som ophørte med deres produktion mellem 2008 og 2009 og en anden producent, som ophørte med produktionen hen mod slutningen af den betragtede periode.
2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(36)
Interesserede parter hævdede, at begge de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter importerer den pågældende vare og derfor ikke bør anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen jf. artikel 4, stk. 1, litra a).
(37)
I den forbindelse blev det fastslået, at begge de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter faktisk importerer den pågældende vare. For det første bør det bemærkes, at konklusionen om, at en EU-producent også er en importør af den pågældende vare, ikke automatisk fører til udelukkelsen af denne EU-producent fra EU-erhvervsgrenen, og for det andet at for hver af EU-producenterne var denne import af mindre betydning sammenlignet med virksomhedsgruppernes samlede produktion og salg. Det bekræftes derfor, at begge virksomhedsgrupper anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen.
(38)
Desuden hævdede en interesseret part, at en EU-producent ikke burde anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen, da EU-producenten angiveligt er forretningsmæssigt forbundet med en importør af den pågældende vare. Imidlertid bør det først bemærkes, at konklusionen om en forretningsmæssig forbindelse mellem en EU-producent og en eksportør ikke automatisk fører til udelukkelsen af denne EU-producent fra EU-erhvervsgrenen, og for det andet var der ikke nogen dokumentation for, at den eventuelle forretningsmæssige forbindelse mellem EU-producenten og importøren ville opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 4, stk. 2. Desuden er den mængde, der importeres af den angiveligt forretningsmæssigt forbundne importør, kun en mindre del af den mængde, der produceres og sælges af den angiveligt forretningsmæssigt forbundne EU-producent. Af den grund ville EU-producenten stadig blive anset for at være en del af EU-erhvervsgrenen, selv hvis det blev konstateret, at EU-producenten og importøren var forretningsmæssigt forbundet.
(39)
Med hensyn til definitionen af EU-erhvervsgrenen i forbindelse med vurderingen af skade anses alle EU-producenter, som fremstillede samme vare i den betragtede periode, derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, og vil således blive omtalt som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
3. EU-forbruget
(40)
En interesseret part fremsatte bemærkninger til det forhold, at EU-erhvervsgrenens produktion i den betragtede periode overstiger dens salg. Samtidig blev der rapporteret en nedgang i lagerbeholdningerne, som var usandsynlig, da en produktion, som overstiger salget, burde føre til en forøgelse af lagerbeholdningerne.
(41)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der faktisk opstod en fejl i rapporteringen af EU-erhvervsgrenens salg i Unionen, således at en vis salgsmængde fra de EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, ikke blev helt medregnet, hvorimod rapporteringen på det foreløbige stadie af produktion og lagerbeholdninger blev anset for at være korrekt. Denne fejl blev rettet, og følgelig skulle EU-forbruget og markedsandelen på EU-markedet også revideres i overensstemmelse hermed. Som følge af lukningen af tre EU-producenter i den betragtede periode som omhandlet i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told har ændringen af EU-forbruget haft en større virkning i begyndelsen af den betragtede periode.
(42)
EU-forbruget faldt markant med 28 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 7 procentpoint til et niveau, der lå 21 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.
EU-forbrug (ton)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
84 270
60 807
60 640
66 493
Indeks
100
72
72
79
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4. Import fra de pågældende lande
4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(43)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det endeligt bekræftet, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelserne i WTO's antidumpingaftale.
(44)
I lyset af ovenstående konkluderes det endeligt, at denne import ikke skal kumuleres med dumpingimporten fra Kina og Thailand.
(45)
Med hensyn til den kumulative vurdering af importen fra Kina og Thailand i forbindelse med analysen af skade og årsagssammenhæng hævdede interesserede parter, at importen fra Thailand ikke burde vurderes kumulativt med importen fra Kina af flere årsager.
(46)
For det første blev det fremført, at salgsmængden af importen fra Thailand er meget lavere end importen fra Kina, og at salgsmængden for importen fra Thailand er for nedadgående i absolutte tal. Imidlertid er mængden af importen fra Thailand ikke ubetydelig og derfor tilstrækkelig til, at der kan foretages kumulation. Desuden øgede den thailandske import sin markedsandel i den betragtede periode med 19 % (jf. tabellen i betragtning 51), selv om den faldt i absolutte tal (jf. tabellen i betragtning 52).
(47)
Med hensyn til priserne blev det fremført, at importen fra Thailand gennemsnitligt sælges til højere priser end importen fra Kina. Det er korrekt, men den thailandske import underbyder ikke desto mindre i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser. Endvidere var prisforskellen mellem importen fra Thailand og importen fra Kina konstant faldende i den betragtede periode fra 698 EUR/ton i 2008 til 472 EUR/ton i UP, jf. tabellen i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told.
(48)
Da der ikke er fremsat andre specifikke påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 98-105 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.2. Importmængde, markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud.
(49)
Nogle interesserede parter hævdede, at importmængden for Kina som anført i betragtning 106 i forordningen om midlertidig told er for høj, da den relevante KN-kode omfatter alle former for fittings af deformerbart støbejern og ikke kun fittings med gevind.
(50)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at ikke hele den indberettede mængde under KN-koden blev anset for at være fittings med gevind. Den mængde, der blev indberettet i forordningen om midlertidig told, var allerede justeret i nedadgående retning ud fra oplysninger fra de nationale toldmyndigheder. Denne mængde var i tråd med oplysningerne i klagen. Interesserede parter havde tilstrækkelig tid til at indsende bemærkninger hertil. Imidlertid indkom der ingen oplysninger i den forbindelse af nogen af de interesserede parter hverken før offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told eller inden for den frist, der var givet for indsendelse af bemærkninger til forordningen om midlertidig told. Det kinesiske handelskammer indsendte nogle kvantificerbare oplysninger vedrørende det angiveligt korrekte omfang af kinesisk import meget sent i proceduren, næsten to måneder efter fristen for indsendelse af bemærkninger til forordningen om midlertidig told, med andre ord næsten et år efter undersøgelsens indledning, da importtallene blev oplyst for første gang i den ikke fortrolige udgave af klagen. Indsendelsen af disse oplysninger efter fristen betyder, at det ikke er muligt at verificere disse gennem en objektiv undersøgelsesproces uden at forlænge undersøgelsesperioden urimeligt ud over den frist på 15 måneder, der er fastlagt i grundforordningens artikel 6, stk. 9. Under alle omstændigheder synes disse oplysninger at undervurdere importmængden fra Kina væsentligt, da de kun er baseret på skøn vedrørende eksporten fra de samarbejdsvillige virksomheder og derfor ikke kan anses for nøjagtige. Påstanden blev derfor afvist.
(51)
Imidlertid indsendte en række importører oplysninger om deres import af varer ud over den pågældende vare, der blev importeret under samme KN-kode i den betragtede periode. Der kunne tages hensyn til disse oplysninger, og importmængden fra de pågældende lande blev i overensstemmelse hermed justeret i nedadgående retning.
Importmængde til Unionen (ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
24 180
20 876
20 416
28 894
Indeks
100
86
84
119
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
De to pågældende lande
27 903
23 558
23 747
32 379
Indeks
100
84
85
116
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(52)
Som følge af problematikken vedrørende EU-erhvervsgrenens salg i Unionen som anført i betragtning 41 måtte også markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande justeres. Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 15,6 procentpoint fra 33,1 % til 48,7 % i den betragtede periode. Denne vækst i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2008
2009
2010
UP
Kina
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indeks
100
120
117
151
Thailand
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indeks
100
100
124
119
De to pågældende lande
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indeks
100
117
118
147
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(53)
En interesseret part anmodede om, at de samlede oplysninger om salgsprisen pr. varetype for EU-erhvervsgrenen skulle fremlægges. Da stikprøven imidlertid kun bestod af to grupper af producenter, som anført i betragtning 111 i forordningen om midlertidig told, kunne de faktiske samlede oplysninger ikke fremlægges af fortrolighedshensyn. Dette hensyn gælder også for fremlæggelsen af de samlede oplysninger om salgsprisen pr. varetype.
(54)
Interesserede parter hævdede, at importen fra de pågældende lande kommer ind i Unionen i et andet handelsled end de varer, der sælges af EU-producenterne. Det blev faktisk bekræftet, at det er tilfældet, og EU-erhvervsgrenen og importørerne er normalt fælles om en væsentlig del af kunderne. Påstanden kunne derfor godkendes, og der blev givet en indrømmelse i form af en justering for handelsled.
(55)
Følgelig blev underbudsmargenerne i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told justeret i nedadgående retning. Ikke desto mindre var de underbudsmargener, der blev konstateret, ret betydelige på mellem 25 % til 45 %, med undtagelse af en thailandsk eksportør, hvor underbudsmargenen blev konstateret til ca. 10 %.
(56)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 108-109 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(57)
I mangel af andre påstande eller bemærkninger bekræftes betragtning 111 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes betragtning 112-114 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. Lagerbeholdninger
(59)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til lagerbeholdninger, bekræftes betragtning 115 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Salgsmængde og markedsandel
(60)
Som følge af den problematik, der er omhandlet i betragtning 41, måtte salgsmængderne og markedsandelen for EU-erhvervsgrenen også justeres. EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 36 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog igen i Unionen med ca. 6 000 ton, jf. betragtning 42, men EU-erhvervsgrenens salg faldt yderligere med endnu 5 procentpoint eller 2 440 ton indtil udgangen af den betragtede periode.
EU-salgsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
48 823
31 069
30 466
28 629
Indeks
100
64
62
59
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven, klagen
(61)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 26 % eller med 14,8 procentpoint i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 15,6 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 52.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Markedsandel
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indeks
100
88
87
74
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(62)
En interesseret part hævdede, at markedsandelen i det markedssegment, der ikke er hjemmemarkedet i Det Forenede Kongerige, viste andre markedsandele, og at EU-erhvervsgrenen havde en større markedsandel, mens markedsandelen for kinesisk import var mindre i dette specifikke segment af EU-markedet.
(63)
Det er meget muligt, at EU-erhvervsgrenen har en højere markedsandel i et specifikt markedssegment i en enkelt medlemsstat. Det er faktisk normalt, at de forskellige erhvervsdrivende ikke har de samme markedsandele i alle markedssegmenter i alle medlemsstater. Imidlertid omfatter denne skadesanalyse EU-markedet som en helhed. I den forbindelse blev det bekræftet, at EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt betydeligt som forklaret ovenfor.
6. Konklusion om skade
(64)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 118-133 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, hermed.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Andre faktorers indvirkning
1.1. Import fra andre tredjelande
(65)
Som følge af problematikken vedrørende EU-erhvervsgrenens salg i Unionen som anført i betragtning 41 måtte også markedsandelen for andre tredjelande justeres. Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt i den betragtede periode med 0,8 procentpoint fra 9,0 % til 8,2 %.
(66)
De næststørste importkilder i UP var Brasilien, Indonesien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem henholdsvis 1,3 % og 1,5 %, og alle disse lande havde stabile eller faldende markedsandele i den betragtede periode.
Markedsandel for importen
2008
2009
2010
UP
Brasilien
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonesien
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Tyrkiet
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Andre lande
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
I alt
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indeks
100
114
118
92
Kilde:
Eurostat
(67)
Som følge af begrænsede mængder og den stabile tendens kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
1.2. Udviklingen i EU-forbruget
(68)
Interesserede parter gør gældende, at EU-forbruget udviklede sig negativt, da der dukkede alternative varer op, som var fremstillet af andre materialer end deformerbart støbejern, som f.eks. plastik, rustfrit stål, kulstofstål og kobber samt ny forbindelsesteknologi. Som et resultat heraf har nogle EU-producenter udvidet deres varesortiment, som nu også omfatter nogle af disse alternative varer.
(69)
I den forbindelse skal det bemærkes, at virkningerne af alternative varer blev behandlet i betragtning 146 i forordningen om midlertidig told. Virkningerne af alternative varer var negative på EU-forbruget, hvilket følgelig påvirkede EU-producenternes produktion og salgsmængde.
(70)
Som allerede anført i forordningen om midlertidig told blev den skadevoldende virkning af det faldende EU-forbrug imidlertid forværret af den stadige stigning af dumpingimporten, som steg med 15,6 procentpoint af markedsandelen i et faldende marked. Efterspørgslen i Unionen steg med ca. 6 000 ton mellem 2009 og UP som anført i betragtning 60, men EU-erhvervsgrenens salg faldt yderligere med 2 440 ton indtil udgangen af den betragtede periode i et marked, der var på vej op.
(71)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den negative udvikling af EU-forbruget ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som blev påført EU-erhvervsgrenen.
1.3. Faldet i produktionskapaciteten skyldes ikke dumpingimporten
(72)
Interesserede parter hævdede, at faldet i EU-produktionskapaciteten som omhandlet i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told skyldes det forhold, at tre EU-producenter lukkede mellem 2008 og 2009 som følge af den økonomiske krise. Denne nedgang kan derfor angiveligt ikke tillægges importen fra de pågældende lande.
(73)
I den forbindelse påpeges det, at det allerede blev anført i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told, at den væsentligste årsag til nedgangen i produktionskapaciteten var lukningen af de tre EU-producenter.
(74)
Imidlertid kan lukningen af de tre EU-producenter ikke kun ses som et resultat af den faldende efterspørgsel. I den betragtede periode har det faldende EU-marked som anført i betragtning 42 været udsat for en stadig stigende import fra de pågældende lande, som øgede markedsandelen med 15,6 procentpoint, jf. betragtning 52. Det er derfor klart, at ikke kun den faldende efterspørgsel har bidraget til lukningen af de tre EU-producenter og dermed til faldet i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet. Der er også en klar forbindelse mellem faldet i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet og dumpingimportens stigende markedsandel.
1.4. EU-producenternes import af den pågældende vare
(75)
Interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-producenterne led, var selvforskyldt, da de angiveligt importerede betydelige mængder af den pågældende vare. Denne påstand blev ikke underbygget af undersøgelsesresultaterne. Oplysninger fra både EU-producenterne og fra de samarbejdsvillige eksportører viste, at for hver af de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter var denne import af mindre betydning sammenlignet med deres samlede produktion og salg af varer, som de selv havde fremstillet, som allerede anført i betragtning 37. I betragtning af den ringe betydning af EU-erhvervsgrenens importmængde af den pågældende vare blev det konkluderet, at denne import ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. Denne påstand blev derfor afvist.
1.5. Anvendelsen af 2008 som begyndelsesår
(76)
Interesserede parter hævdede, at den nedadgående tendens i forbindelse med EU-erhvervsgrenen stort set er baseret på anvendelsen af 2008 som referenceår for den betragtede periode. Angiveligt var 2008 et usædvanligt godt år for EU-erhvervsgrenen. Imidlertid tyder oplysningerne i klagen på, at EU-erhvervsgrenens situation i 2007 var lig med eller bedre end situationen i 2008. Det konkluderes derfor, at konstateringen af skade ikke afhænger af, om 2008 blev anvendt som begyndelsesår.
2. Konklusion om årsagssammenhæng
(77)
Under hensyntagen til ovennævnte og da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 134-153 i forordningen om midlertidig told hermed.
(78)
Alt i alt kan det bekræftes, at den væsentlige skade, som blev påført EU-erhvervsgrenen i form af faldende rentabilitet, produktionsmængder, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder og markedsandele, blev forvoldt af den pågældende dumpingimport. Virkningen af den faldende efterspørgsel på EU-erhvervsgrenens negative udvikling i form af produktionskapacitet, produktion og salg var faktisk begrænset.
(79)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for og skelnet mellem virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, bekræftes det hermed, at disse andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.
G. UNIONENS INTERESSE
(80)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 154-164 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for dumpingimporten fra de pågældende lande, hermed.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(81)
Skadestærsklerne blev justeret for at tage højde for omfanget af handelsjusteringen i beregningen af underbud, som anført i betragtning 54 og 55 ovenfor. Da der ikke er fremsat andre specifikke bemærkninger, bekræftes betragtning 165-170 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Endelige foranstaltninger
(82)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesse og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 fastslås det, at der bør indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Thailand ved den laveste fundne dumpingmargen og skadestærskel, i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde på nær ét er dumpingmargenen.
(83)
(83) I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt de kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det respektive land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for »alle andre virksomheder« vil finde anvendelse på de virksomheder, som ikke havde samarbejdet i undersøgelsen, og på de virksomheder, som ikke havde eksport af den pågældende vare til Unionen i UP.
(84)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget til denne forordning fastsættes den endelige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(85)
Satserne for den endelige antidumpingtold er, som følger:
Folkerepublikken Kina
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Skadesmargen (%)
Toldsats (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Andre samarbejdsvillige virksomheder
41,1
86,3
41,1
Alle andre virksomheder
57,8
Thailand
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Skadesmargin (%)
Toldsats (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
14,9
14,9
Alle andre virksomheder
15,5
(86)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Den importerede pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(87)
Anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (5) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(88)
Med hensyn til Kina og for at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
(89)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Kina og Thailand, og at der skulle foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»den endelige fremlæggelse«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til denne fremlæggelse af oplysninger.
(90)
Da der efter den endelige fremlæggelse ikke blev fremført nye argumenter, der kunne påvirke udfaldet af vurderingen af sagen, er en ændring af konklusionerne, som beskrevet ovenfor, ikke berettiget.
I. TILSAGN
(91)
En samarbejdsvillig thailandsk eksporterende producent tilbød at afgive et pristilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1. Imidlertid findes den pågældende vare i en lang række forskellige varetyper (den eksporterende producent meddelte mere end 900 varetyper, der blev solgt til Unionen), for hvilke priserne varierer betydeligt (med op til 200 % for de hyppigst solgte typer, men nogle mindre hyppigt solgte varetyper kan være 10 gange så dyre som andre), hvilket således udgør en meget høj risiko for krydskompensation. Desuden kan varetyperne udvikle sig med hensyn til design og finish. Det var derfor opfattelsen, at varen ikke egner sig til pristilsagn. Ligeledes har det været Kommissionens faste praksis i de seneste år ikke at godtage tilsagn i sager, hvor varen findes i en sådan mangfoldighed af varetyper. Følgelig blev tilbuddet om pristilsagn afvist.
J. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(92)
På grund af størrelsen af den konstaterede dumpingmargen og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af en midlertidig antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt. Såfremt den endelige told er højere end den midlertidige told, bør der kun opkræves de beløb endeligt, der er sikret ved den midlertidige told, mens de beløb, der er sikret ud over den endelige antidumpingtold, bør frigives.
(93)
Da samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern nu er udelukket fra varedækningen (jf. betragtning 8 og 11 ovenfor), bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told vedrørende importen af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, frigives.
K. AFSLUTNING AF PROCEDUREN VEDRØRENDE INDONESIEN
(94)
Som forklaret i betragtning 43 kan mængderne af dumpingimport fra Indonesien ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen. Følgelig er det opfattelsen, at det ikke er nødvendigt med beskyttelsesforanstaltninger, og at proceduren med hensyn til Indonesien bør afsluttes.
(95)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at undersøgelsen afsluttes, og der blev ikke gjort indsigelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Thailand.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats (%)
Taric-tillægskode
Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Alle andre virksomheder
57,8
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Alle andre virksomheder
15,5
B999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2012 på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Kina og Thailand, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
2. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2012 på importen af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern med oprindelse i Kina og Thailand, frigives.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. januar 2011 til 31. december 2011)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger, og
-
faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan artikel 1, stk. 2, ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven og dermed er underlagt den vejede gennemsnitlige told på 41,1 %.
Artikel 4
Antidumpingproceduren for importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10, med oprindelse i Indonesien, afsluttes hermed.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2013.
A TANÁCS 430/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 13.)
a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint Indonézia tekintetében az eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
2012. november 15-én az 1071/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára.
(2)
Az eljárás alapját a 2012. február 16-án közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítés (3) képezte, amely azt a 2012. január 3-án benyújtott panaszt követte, amelyet az Európai Unió temperöntvény csőszerelvények és -illesztések iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszos) nyújtott be azon gyártók nevében, amelyek gyártása a temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: menetelt temperöntvény csőszerelvények) teljes uniós gyártásának több mint 50%-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és elemzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(6)
Az egyik érdekelt fél kérelmezte, hogy az általa importált termék, annak bizonyos technikai sajátosságai miatt, ne képezze az érintett termék részét. Ezek ugyanis kúpos menetű temperöntvény szerelvények, míg a többi importált temperöntvény szerelvény hengeres menetű.
(7)
A vizsgálat során ugyanakkor megállapítást nyert, hogy e technikai sajátosságokon kívül a szóban forgó kúpos menetű szerelvények fizikai és technikai jellemzői megegyeznek a többi importált temperöntvény szerelvény jellemzőivel. Felhasználásukat tekintetve a vizsgálat továbbá bebizonyította, hogy a kúpos menetű szerelvényeket és a többi importált temperöntvény szerelvényt hasonló módon használják fel. Megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, ahol mindkét típust alkalmazzák, e típusok helyettesíthetők egymással. A kérelmet ezért elutasították.
(8)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy míg a menetes fehér temperöntvény szerelvények az Unió egész területén értékesíthetők, addig a menetes fekete temperöntvény szerelvényeket kizárólag az Egyesült Királyságban, az Ír Köztársaságban, Máltán és Cipruson lehet értékesíteni. Ezen álláspont szerint ebből az következik, hogy a menetes fekete, illetve fehér temperöntvény szerelvények az uniós piacon nem teljes mértékben versenyeznek.
(9)
A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a menetes fekete temperöntvény szerelvények érintett országokból származó behozatalának nagyobb része a kontinentális európai országokba, így Németországba, Olaszországba, Lengyelországba és Spanyolországba irányul. Ebből az a következtetés vonható le, hogy a fekete és a fehér menetes temperöntvény szerelvények az uniós piacon, és nem csupán néhány tagállamban versenyeznek teljes mértékben.
(10)
Az egyik importőr megismételte arra vonatkozó kérelmét, hogy a vágógyűrűs szerelvénytestek ne tartozzanak az érintett termék fogalommeghatározása alá. A szóban forgó importőr állítása szerint a vágógyűrűs szerelvénytesteket eltérő módon használják, és bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a vágógyűrűs szerelvénytestek menete könnyen megkülönböztethető a szabványos szerelvények menetétől, minthogy azok más ISO szabvány (4) szerint készülnek. A benyújtott bizonyítékok áttekintését követően megállapítást nyert, hogy a termékkört ennek megfelelően szűkíteni kell.
(11)
Két másik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a termékkörből ki kell zárni a temperöntvényből készült vezetékhálózati szerelvényeket, különösképpen a kerek, menetes, temperöntvény elágazó dobozokat, amelyek valamennyi elektromos szigetelőcső-, és vezetékhálózati szerelvényrendszer szerves részét képezik. Az érvek szerint a szóban forgó elágazó dobozok más célt szolgálnak (vagyis az eljárás során vizsgált szabványos szerelvényektől eltérően nem a gáz vagy a víz szivárgásmentes áramlását biztosítják, hanem elektromosvezeték-rendszerek védőburkolataként szolgálnak). Ezek a termékek továbbá könnyen megkülönböztethetők a többi szerelvénytől (mivel nem teljes mértékben gáz- és folyadékzáró, hanem könnyű fedéllel rendelkeznek, így az importot követő hálózatba építésük során könnyen hozzá lehet férni a vezetékekhez). A felsorakoztatott érvek alapos megfontolását követően megállapítást nyert, hogy a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozokat ki kell zárni a termékkörből.
(12)
A fentieket figyelembe véve indokolt módosítani a termékkörnek az ideiglenes rendeletben szereplő meghatározását. Tehát a végleges fogalommeghatározás szerint az érintett termék a következő: a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá sorolt menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések, kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok.
(13)
Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17)-(21) és (23)-(28) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
C. MINTAVÉTEL
(14)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem érkezett észrevétel az uniós gyártókra, a KNK-beli exportáló gyártókra és a független importőrökre vonatkozó mintavétellel kapcsolatban. Következésképpen az ideiglenes rendelet (29)-(31) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.
D. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás
(15)
A piacgazdasági elbánásra és az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)-(46) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
1.2. Analóg ország
(16)
Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47)-(53) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
1.3. Rendes érték, exportár és összehasonlítás
(17)
Az egyik kínai exportáló gyártó a rendes értékre vonatkozóan azt kérte, hogy annak kiszámításához az analóg országbeli egyetlen együttműködő gyártó belföldi értékesítése szolgáljon alapul, még akkor is, ha az nem képvisel az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti reprezentatív mennyiséget. Analóg ország esetében a kérést el lehet fogadni. A rendes érték meghatározásához ennek megfelelően az analóg országbeli egyetlen együttműködő gyártónak a szokásos kereskedelemi forgalomban megvalósított belföldi értékesítését vették alapul.
(18)
Ugyanez a kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a dömpingkülönbözet meghatározásakor az összes exportértékesítést figyelembe kell venni, és nem csupán az analóg országbeli gyártó belföldi piacon értékesített terméktípusaival közvetlenül összehasonlítható típusok értékesítését. Ezt a kérelmet elfogadták. A közvetlenül nem összehasonlítható terméktípusok esetében a rendes érték alapjául a megfeleltethető terméktípusokra vonatkozó rendes érték számtani átlaga szolgált, amelyet az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése a) pontjának megfelelően kiigazítottak a fizikai jellemzők között megmutatkozó különbségek piaci értékével.
(19)
A rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (54), (59)-(61), valamint (64)-(67) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
1.4. Dömpingkülönbözetek
(20)
A mintába felvett vállalatok esetében az analóg ország minden egyes hasonló termékére megállapított rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(21)
Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
A mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számították ki. Ennek megfelelően ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg.
(23)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében 41,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg.
(24)
Az összes többi KNK-beli exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig az alábbi (51) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve a kínai export volumenének összehasonlításával.
(25)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 50 %-át, és a gazdasági ágazat a KNK-beli exportáló gyártók nagy száma miatt tagoltnak tekinthető, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. A maradvány dömpingkülönbözetet ezért a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező mintába felvett vállalatéval azonos szintben állapították meg.
(26)
Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Egyéb együttműködő vállalatok
41,1
Összes többi vállalat
57,8
2. Indonézia
2.1. Rendes érték, exportár és összehasonlítás
(27)
A rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75)-(87) és (91) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások Indonézia tekintetében megerősítést nyertek.
2.2. Dömpingkülönbözetek
(28)
Mivel az együttműködés szintje magasnak minősült (az egyetlen együttműködő indonéz vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes indonéz export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében az együttműködő vállalat vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet szintjén határozták meg.
(29)
Ennek alapján az indonéz vállalatok esetében a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Összes többi vállalat
11,0
3. Thaiföld
3.1. Rendes érték, exportár és összehasonlítás
(30)
Nem érkezett észrevétel, amely a Thaiföld esetében alkalmazott módszertan, illetve a tényleges dömpingre vonatkozóan végzett számítások bármilyen jellegű módosítását szükségessé tennék.
(31)
Thaiföld tekintetében tehát az ideiglenes rendelet (75)-(88) preambulumbekezdésének a rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó megállapításai megerősítést nyernek.
3.2. Dömpingkülönbözetek
(32)
A dömpingszámítás felülvizsgálata, illetve finomítása következtében az egyik thaiföldi exportáló gyártóra vonatkozóan némileg alacsonyabb, 15,5 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A többi együttműködő exportáló gyártó esetében végleges megerősítést nyert az ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözet.
(33)
Mivel az együttműködés szintje magasnak minősült (a két együttműködő thaiföldi vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes thaiföldi export 80%-át), az összes többi thaiföldi exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a két együttműködő vállalat dömpingkülönbözete közül a magasabbik szintjén határozták meg.
(34)
Ennek alapján a thaiföldi vállalatok esetében a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
Összes többi vállalat
50,7
E. KÁROKOZÁS
1. Uniós termelés
(35)
Az uniós gyártásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése megerősítést nyer. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt még további három uniós gyártó foglalkozott hasonló termék előállításával, akik azonban 2008 és 2009 között felhagytak a termeléssel, illetve, hogy egy másik gyártó pedig a figyelembe vett időszak lejártával közel egy időben befejezte a gyártást.
2. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(36)
Az érdekelt felek állítása szerint, mivel az uniós gyártók mindkét mintába felvett csoportja az érintett termék importőre is egyben, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat részének.
(37)
Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat mindkét gyártócsoportja valóban importálja az érintett terméket. Ugyanakkor meg kell jegyezni egyrészről, hogy a ténymegállapítás, mely szerint az uniós gyártó egyben az érintett termék importőre is, nem jelenti a szóban forgó uniós gyártónak az uniós ágazatból való automatikus kizárását, másrészről pedig, hogy a vállalatcsoportok össztermeléséhez és összértékesítéséhez képest ezek a behozatalok valamennyi uniós gyártó esetében elenyészőek voltak. Ennek megfelelően megerősítést nyert, hogy mindkét vállalatcsoport az uniós gazdasági ágazat részét képezi.
(38)
Ezen túlmenően az egyik érdekelt fél azt a kifogást emelte, hogy az egyik uniós gyártó nem tekinthető az uniós gazdasági ágazat részének, mivel véleménye szerint kapcsolatban áll az érintett termék egyik importőrével. Meg kell azonban jegyezni egyrészről, hogy a megállapítás, mely szerint az uniós gyártó kapcsolatban áll az érintett termék importőrével, nem jelenti a szóban forgó uniós gyártónak az uniós ágazatból való automatikus kizárását; másrészről pedig nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy az uniós gyártó és az importőr közötti kapcsolat - amennyiben ez a kapcsolat egyáltalán fennáll - megfelel az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése által támasztott követelményeknek. Az állítólagosan kapcsolódó importőr által importált mennyiség ráadásul csupán kis hányadát teszi ki annak a mennyiségnek, amelyet az állítólagosan kapcsolódó uniós gyártó állított elő, illetve értékesített. Éppen ezért, még ha be is bizonyosodik, hogy az uniós gyártó és az importőr kapcsolatban állnak, az uniós gyártót az uniós gazdasági ágazat részének kell tekinteni.
(39)
Az uniós gazdasági ágazatnak az okozott kár értékeléséhez szükséges meghatározására vonatkozóan, az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatnak valamennyi olyan uniós gyártó részét képezi, akik a hasonló terméket a figyelembe vett időszak alatt gyártották (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
3. Uniós felhasználás
(40)
Az egyik érdekelt fél azzal a ténnyel kapcsolatban tett észrevételt, mely szerint az uniós ágazat termelése a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt meghaladta az ágazat értékesítését. Ezzel párhuzamosan azonban a készletek csökkenéséről számoltak be, ami viszont valószínűtlen, hiszen amennyiben az előállított mennyiség meghaladja az értékesített mennyiséget, annak a készletek növekedésével kellett volna járnia.
(41)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy megállapítást nyert a tény, mely szerint míg a gyártásról és a készletekről helyes adatokat közöltek az ideiglenes szakaszban, addig az uniós gazdasági ágazat Unióban történt értékesítésére vonatkozó adatok valóban tartalmaztak hibát, mivel nem vették figyelembe a mintában nem szereplő uniós gyártók által értékesített volumen egy adott részét. A hibát javították, és ennek megfelelően felül kellett vizsgálni az uniós felhasználást, valamint a piaci részesedést az uniós piacon. Annak következtében, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is említi - a figyelembe vett időszak alatt három uniós gyártó zárta be üzemét, az uniós felhasználás tekintetében a felülvizsgálat jóval jelentősebb hatást gyakorolt a figyelembe vett időszak kezdeti szakaszára vonatkozóan.
(42)
Az uniós felhasználás 2008 és 2009 között jelentősen, 28 %-kal visszaesett, majd 7 százalékponttal emelkedett, a figyelembe vett időszak elején mért felhasználási szintnél 21 %-kal alacsonyabb szintre.
Uniós felhasználás (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek
4. Az érintett országokból érkező behozatal
4.1. Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése
(43)
Az Indonéziából származó dömpingelt behozatal tekintetében véglegesen megerősítést nyert, hogy az a vizsgálati időszak alatt a hasonló termék Unióba irányuló összes behozatalának mindössze 2,5 %-át képviselte. Ebből adódóan e behozatalról megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, illetve a Kereskedelmi Világszervezet dömpingellenes megállapodásának rendelkezései értelmében az uniós gazdasági ágazatnak nem okoz jelentős kárt.
(44)
A fentiekre tekintettel végleges döntés született arról, hogy ezeket az importokat nem kezelik együtt a Thaiföldről és a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal.
(45)
A kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó vizsgálat céljából végzett, az összevont KNK-beli és thaiföldi behozatalokról szóló értékeléssel kapcsolatban a thaiföldi érdekelt felek azt állították, hogy több érv felsorakoztatható az ellen, hogy a kínai importtal összevonva értékeljék a Thaiföldről származó behozatalokat.
(46)
Először is azt állították, hogy a kínai importhoz képest a Thaiföldről származó behozatalok jóval kisebb mennyiséget képviselnek, és a thaiföldi import mennyisége abszolút mértékben csökken. Mindezek ellenére a thaiföldi behozatalok mennyisége nem tekinthető elhanyagolhatónak, és éppen ezért elegendőnek bizonyul az összesítés elvégzéséhez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy annak ellenére, hogy a thaiföldi behozatalok abszolút mértékben csökkennek (ahogy az az (51) preambulumbekezdés táblázatában is látható), a figyelembe vett időszak alatt 19 %-os piaci részesedésre tettek szert az (52) preambulumbekezdés táblázatában foglaltak szerint.
(47)
Az árakkal kapcsolatban megfogalmazott érv szerint a thaiföldi importot a kínai behozataloknál magasabb átlagos áron értékesítik. Jóllehet ez az állítás igaz, a Thaiföldről származó behozatalok így is jelentősen alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ráadásul a thaiföldi és kínai behozatalok árai között megmutatkozó különbség a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan - a 2008. évi 698 EUR/tonna értékről a vizsgálati időszak alatt 472 EUR/tonnára - csökkent, ahogy az az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésének táblázatában is látható.
(48)
Egyéb kérelem és észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (98)-(105) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
4.2. Az érintett dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése, importárai és az alákínálás
(49)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében feltüntetett, a KNK-ból származó import volumenére megállapított adatok túl magasak, mivel a vonatkozó KN-kód nemcsak a menetes, hanem valamennyi temperöntvény szerelvényt magában foglalja.
(50)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy feltételezték a KN-kód alatt importált teljes mennyiségéről, hogy az nem kizárólag menetes szerelvényt tartalmaz. Az ideiglenes rendeletben feltüntetett volumeneket a nemzeti vámhatóságok által rendelkezésre bocsátott adatok alapján már csökkentették. A szóban forgó volumenek megfeleltek a panaszban szereplő adatokkal. Az érdekelt felek számára elegendő idő állt rendelkezésre, hogy ezzel kapcsolatban megtegyék észrevételeiket. E tekintetben azonban sem az ideiglenes rendelet kihirdetése előtt, sem pedig az abban meghatározott, az észrevételek megtételére kijelölt határidőn belül nem nyújtott be egyetlen érdekelt fél sem adatokat. A Kínai Kereskedelmi Kamara ugyan rendelkezésre bocsátott néhány számszerűsített információt a kínai import állítólag pontos mértékéről, de erre az eljárás igen késői szakaszában, az ideiglenes rendelet észrevételezésére megállapított határidő letelte után közel két hónappal - vagyis a vizsgálat megkezdését követően majdnem egy évvel - került sor, amikor első alkalommal nyilvánosságra hozták a nem korlátozott hozzáférésű panaszban szereplő importadatokat. Minthogy az információkat a határidő lejárta után nyújtották be, nincs mód azok objektív vizsgálat keretében történő ellenőrzésre anélkül, hogy indokolatlanul meg ne hosszabbítanák a vizsgálati időszak időtartamát az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdésében megállapított 15 hónapos határidőn túlra. Az információk alapján mindenesetre úgy tűnik, hogy jelentősen alábecsülték a kínai importvolument, mivel az adatok kizárólag az együttműködő vállalatok exportjának becslésén alapulnak, és így nem tekinthetők pontosnak. Az észrevételt ezek alapján elutasították.
(51)
Számos importőr szolgáltatott információt azonban olyan termékekre vonatkozó, a figyelembe vett időszak alatt megvalósult behozatalokról, amely termékek bár ugyanazon KN-kód alá tartoznak, nem képezik az érintett termék részét. Ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni, és ennek megfelelően csökkentették az érintett országokból származó import volumenét.
Uniós importvolumen (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thaiföld
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Két érintett ország
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek
(52)
Az uniós ágazat Unióban történt értékesítésre vonatkozóan a fenti (41) preambulumbekezdésben említettek miatt szintén felül kellett vizsgálni a két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedését. A két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 15,6 százalékponttal, 33,1 %-ról 48,7 %-ra emelkedett. A piaci részesedés 2010 és a vizsgálati időszak között nőtt jelentős mértékben, akkor, amikor a kereslet is megélénkült.
Uniós piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thaiföld
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Két érintett ország
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek
(53)
Az egyik fél kérelmezte, hogy hozzák nyilvánosságra terméktípusonkénti bontásban az uniós gazdasági ágazat összesített értékesítési áraira vonatkozó adatokat. Minthogy azonban az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gyártók mintájában mindössze két gyártócsoport szerepelt, a tényleges összesített adatok azok bizalmas jellege miatt nem hozhatók nyilvánosságra. Ez az indok a terméktípusonként összesített értékesítési árakra is vonatkozik.
(54)
Az érintett felek azt állították, hogy az érintett országokból származó behozatalok az uniós gyártók által értékesített termékek kereskedelmi szintjétől eltérő szinten jutnak az uniós piacra. Ez az állítás beigazolódott, valamint az is, hogy az uniós gazdasági ágazat, illetve az importőrök ügyfélköre között jellemzően nagy az átfedés. Az állítást ennek megfelelően elfogadták és a kereskedelmi szintek kiigazításával engedmény alkalmazására került sor.
(55)
Ennek következtében az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében szereplő alákínálási különbözeteket lefelé módosították. A megállapított alákínálási különbözetek azonban így is jellemzően magas - 25 %-45 % közötti - szinten maradtak, egy thaiföldi exportőr esetétől eltekintve, amelyre vonatkozóan 10 % körüli az alákínálási különbözet.
(56)
Egyéb kérelem és észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (108)-(109) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
5. Az uniós iparág helyzete
(57)
Kérelmek és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(58)
A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)-(114) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. Készletek
(59)
A készletekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
(60)
Tekintettel a (41) preambulumbekezdésben említettekre, felül kellett vizsgálni az értékesítések volumenét, illetve a piaci részesedést. Az uniós piacon jelen lévő valamennyi uniós gyártó értékesítési volumene a csökkenő kereslet következtében jelentősen, 36 %-kal esett vissza 2008 és 2009 között. Jóllehet az Unión belüli kereslet 2009 után - a (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - hozzávetőleg 6 000 tonnával bővült, az uniós értékesítések a figyelembe vett időszak végéig 5 százalékponttal, vagyis 2 440 tonnával tovább csökkentek.
Uniós értékesítési volumene (tonna)
Összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítések
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek és a panasz
(61)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan, összesen 26 %-kal, vagyis 14,8 százalékponttal csökkent, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése ugyanezen időszakban 15,6 százalékponttal emelkedett, amint az az (52) preambulumbekezdésben is szerepelt már.
Uniós piaci részesedés
Összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Piaci részesedés
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek
(62)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az Egyesült Királyság esetében a nem belföldi piaci szegmens eltérő piaci részesedésekről tanúskodna, minthogy az adott piaci szegmens tekintetében az uniós gazdasági ágazat nagyobb, míg a kínai behozatal alacsonyabb piacrészesedéssel rendelkezik.
(63)
Igencsak valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat egy meghatározott tagállam adott piaci szegmensén magasabb piacrészesedéssel bír. Valójában természetes is, hogy a különböző gazdasági szereplők nem azonos piaci részesedéssel rendelkeznek minden tagállam, minden egyes piaci szegmensében. A jelenlegi kárelemzés azonban az uniós piac egészére vonatkozik. Ebből a szempontból pedig a fent említettek alapján ténylegesen megerősítést nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése jelentős mértékben csökkent.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(64)
Egyéb állítások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(133) preambulumbekezdésében foglaltak, többek között, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte, megerősítést nyernek.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Egyéb tényezők hatása
1.1. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(65)
A (41) preambulumbekezdésben az uniós gazdasági ágazatnak az Unión belüli értékesítésével kapcsolatban említettek következtében szintén felül kellett vizsgálni az egyéb harmadik országok piaci részesedését. Az egyéb harmadik országokból a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt korlátozott mennyiségű import érkezett. A két érintett országon kívüli egyéb országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 0,8 százalékponttal 9,0 %-ról 8,2 %-ra csökkent.
(66)
A vizsgálati időszakban a behozatal következő legnagyobb forrása Brazília, Indonézia és Törökország volt, mely országok 1,3 %-1,5 % közötti piaci részesedéssel rendelkeztek, és a figyelembe vett időszakban vagy megtartották, vagy veszítettek piaci részesedésükből.
A behozatal piaci részesedése
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Brazília
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonézia
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Törökország
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Más országok
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Összesen
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Forrás:
Eurostat
(67)
Az alacsony volumen és a stabil tendencia alapján megállapítható, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgálati időszak alatt.
1.2. Az uniós felhasználás alakulása
(68)
Az érdekelt felek érvelése szerint az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása annak tudható be, hogy új, nem temperöntvényből, hanem például rozsdamentes acélból, szénacélból és rézből gyártott helyettesítő termékek, illetve új csatlakozástechnikák jelentek meg. Mindennek következtében néhány uniós gyártó bővítette termékskáláját, amelyek immár néhány ilyen helyettesítő termékre is kiterjednek.
(69)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a helyettesítő hatások kérdésével az ideiglenes rendelet (146) preambulumbekezdése foglalkozik. A szóban forgó helyettesítő hatások kedvezőtlenül befolyásolták az uniós felhasználást, amely pedig hatással volt az uniós gyártók termelési, illetve értékesítési volumenére.
(70)
A zsugorodó uniós felhasználás káros hatását - ahogy arra már az ideiglenes rendelet is rámutatott - azonban tovább súlyosbította a folyamatosan növekvő dömpingelt behozatal, amely a szűkülő piacon 15,6 százalékpontos piaci részesedésnövekedésre tett szert. Ahogy az a (60) preambulumbekezdésben is szerepel, az Unión belüli kereslet 2009 és a vizsgálati időszak között hozzávetőleg 6 000 tonnával bővült, ezzel szemben viszont az uniós gazdasági ágazat értékesítése, jóllehet a piac egyre élénkült, a figyelembe vett időszak végéig 2 440 tonnával csökkent.
(71)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti okozati kapcsolatot nem teszi semmissé az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása.
1.3. A dömpingelt behozatal következtében szűkülő termelési kapacitás
(72)
Az érdekelt felek érvelése szerint az uniós termelés kapacitásának, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében említett csökkenése annak következménye, hogy a gazdasági válság miatt 2008 és 2009 között három uniós gyártó hagyott fel a termeléssel. Éppen ezért, véleményük szerint az említett csökkenés nem az érintett országokból származó behozatalnak tulajdonítható.
(73)
Ezzel kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy már az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is a három uniós gyártó üzembezárását jelölte meg a termelési kapacitás csökkenésének fő okaként.
(74)
A három uniós gyártó üzembezárására azonban nem lehet pusztán a szűkölő kereslet következményeként tekinteni. A (42) preambulumbekezdésben említett zsugorodó uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt az érintett országokból származó behozatal folyamatosan nőtt, és 15,6 százalékponttal növelte piaci részesedését, ahogy az már az (52) preambulumbekezdésben is szerepelt. Egyértelmű tehát, hogy nem kizárólag a csökkenő kereslet járult hozzá a három uniós gyártó üzembezárásához, és ily módon az uniós ágazat termeléskapacitásának szűküléséhez. Az uniós termelési kapacitás csökkenése és a dömpingelt import növekvő piaci részesedése között továbbá egyértelmű összefüggés állapítható meg.
1.4. Az érintett termék uniós gyártók általi behozatala
(75)
Az érdekelt felek meglátása szerint az uniós gyártók káráért maguk az uniós gyártók felelősek, minthogy jelentős mennyiséget importáltak állítólag az érintett termékből. A vizsgálat eredményei ezt az észrevételt nem támasztották alá. Mind az uniós gyártók, mind pedig az együttműködő exportőrök által benyújtott információk bizonyítják, hogy - amint az a (36) preambulumbekezdésben is szerepel - valamennyi mintába felvett uniós gyártócsoport esetében a szóban forgó behozatal elenyésző mennyiséget képviselt az össztermelésükhöz, illetve a saját gyártású termékek értékesítéséhez képest. Az uniós ágazat által importált érintett termékek jelentéktelen volumene alapján kijelenthető, hogy ezek a behozatalok nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ezért az észrevételt elutasították.
1.5. A 2008-as év használata kezdőévként
(76)
Az érdekelt felek azt állították, hogy a megállapítás, mely szerint az uniós gazdasági ágazat hanyatló tendenciát mutat, elsősorban arra vezethető vissza, hogy a figyelembe vett időszak kezdőéveként a 2008-as évet jelölték meg. Az uniós gazdasági ágazat számára a 2008-as év - az állítás szerint - kivételesen jó évnek számított. A panaszban szereplő információk azonban arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából a 2007. év ugyanolyan, ha nem jobb évnek számított, mint a 2008-as. Ebből az a következtetés vonható le, hogy az elszenvedett kárra vonatkozó megállapítás független attól, hogy a 2008-as évet alkalmazták kezdőidőpontként.
2. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetés
(77)
Figyelembe véve az eddigi megállapításokat, illetve egyéb kérelmek vagy észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (134)-(153) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
(78)
Összefoglalásként megerősíthető, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt, amely a jövedelmezőség, a gyártási volumen, a kapacitáskihasználtság, az értékesítési volumen és a piaci részesedés csökkenésével jellemezhető, az érintett dömpingelt behozatal okozta. Valójában a szűkülő kereslet hatása korlátozott volt az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen alakulására a gyártási kapacitás, a gyártás és az értékesítés tekintetében.
(79)
Tekintettel a fenti elemzésre, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatását megfelelő módon megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal okozta káros hatásoktól, megerősítést nyer, hogy ezen egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a felmért kár a dömpingelt behozatalnak tudható be.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(80)
Észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (154)-(164) preambulumbekezdése, beleértve azt a következtetést, mely szerint nem szól kényszerítő ok az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése ellen.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(81)
Tekintettel az alákínálás kiszámításakor a kereskedelmi szintnek az (54) és (55) preambulumbekezdésben foglalt módosítására, kiigazították a kár megszüntetéséhez szükséges szinteket. Egyéb konkrét észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (165)-(170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Végleges intézkedések
(82)
A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és az uniós érdekre vonatkozó következtetésekre tekintettel, valamint az alaprendelet 9. cikkével összhangban megállapítást nyer, hogy a Kínából és Thaiföldről származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabálya alapján a megállapított dömping-, illetve kárkülönbözetek közül a legalacsonyabb különbözetnek felel meg, és amely így egy kivételtől eltekintve minden esetben a dömpingkülönbözet.
(83)
A kínai és thaiföldi exportáló gyártók magas szintű együttműködése miatt a Bizottság mindkét ország esetében az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtételt az adott ország mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalataira kiszabott legmagasabb vámtétel szintjén határozta meg. Az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt azokra a vállalatokra alkalmazzák, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban, illetve a vizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálták az Unióba.
(84)
Az e rendelet mellékletében felsorolt, a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatok esetében a végleges vámtételt a mintába felvett vállalatokra meghatározott vámtételek súlyozott átlagának szintjén állapították meg.
(85)
A végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Kínai Népköztársaság
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
Kárkülönbözet (%)
Vámtétel (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Egyéb együttműködő vállalatok
41,1
86,3
41,1
Összes többi vállalat
57,8
Thaiföld
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
Kárkülönbözet (%)
Vámtétel (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
14,9
14,9
Összes többi vállalat
15,5
(86)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett termék KNK-ból és Thaiföldről származó, és a vállalatok - ily módon az említett konkrét jogalanyok - által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált érintett termékekre; azokra a „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.
(87)
Az egyéni, adott vállalatra vonatkozó dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(88)
A KNK esetében az új exportőrök és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel az említett cikk nem alkalmazandó, ha mintavételhez folyamodtak.
(89)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék észrevételeiket.
(90)
Tekintettel arra, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem hoztak fel olyan új érveket, amelyek az ügy elbírálásának eredményére hatással lettek volna, a fent részletezett megállapításokat a Bizottság nem módosította.
I. A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS
(91)
Egy együttműködő thaiföldi exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Az érintett terméknek ugyanakkor számos terméktípusa létezik (az exportáló gyártó több mint 900, az uniós piacra értékesített terméktípusról adott számot), amelyek árai között jelentős különbségek tapasztalhatók (a legnagyobb mennyiségben eladott típusok árai közötti eltérés eléri a 200 %-ot, a kisebb mennyiségben értékesített terméktípusok árai pedig a többi típus árának akár tízszerese is lehet), ami miatt igen nagy a keresztkompenzáció kockázata. Ezenkívül a terméktípusok még változhatnak a kivitelezést és a kidolgozást illetően. Emiatt megállapították, hogy a termék nem alkalmas arra, hogy esetében árra vonatkozó kötelezettségvállalást tegyenek. Az elmúlt évek általános bizottsági gyakorlata továbbá, hogy azokban az esetekben, amikor ilyen nagyszámú terméktípussal kell számolni, nem fogadnak el kötelezettségvállalást. Ezért a kötelezettségvállalásra vonatkozó ajánlatot a Bizottság elutasította.
J. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(92)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékére, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék. Azokban az esetekben, amikor a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok formájában biztosított összegeket kell véglegesen beszedni, míg az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni.
(93)
Minthogy az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok immár nem képezik a termékkör részét (lásd a (8) és (11) preambulumbekezdést), az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni.
K. AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE INDONÉZIA TEKINTETÉBEN
(94)
A fenti (43) preambulumbekezdésben foglaltak alapján az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumenéről megállapítható, hogy nem okoz jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében az álláspont az, hogy a védintézkedések szükségtelenek, és az eljárást Indonézia tekintetében meg kell szüntetni.
(95)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a megszüntetést javasolni kívánták, és semmilyen ellenvetés nem merült fel,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (7307191010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kína
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Jütien járás
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Csinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Csingtao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - Hszüszuj járás
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Hszicsaotung város
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linji város
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Tajku járás
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Jütien járás
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hopej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hungcsiao város, Jütien járás
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangsan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanjang település, Tajku
41,1
B346
Összes többi vállalat
57,8
B999
Thaiföld
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Összes többi vállalat
15,5
B999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1071/2012/EU rendelet alapján a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (7307191010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínából és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok) behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételeken kívüli részét el kell engedni.
(2) Az 1071/2012/EU rendelet alapján a Kínából és Thaiföldről származó ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket el kell engedni.
3. cikk
Amennyiben a Kína bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2011. január 1-2011. december 31.),
-
nem áll kapcsolatban Kína azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
módosítható az 1. cikk (2) bekezdése az új exportáló gyártónak a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe történő felvételével, amely vállalatra így a 41,1 %-os súlyozott átlagos vámot kell alkalmazni.
4. cikk
Az Indonéziából származó és jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá tartozó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 13-án.