RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 721/2013
af 22. juli 2013
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 om indførelse af en endelig udligningstold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 19,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Tidligere undersøgelse og gældende udligningsforanstaltninger
(1)
I april 2011 indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 (2) (»forordningen om endelig udligningstold«) en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål, som tariferes under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien. Den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den endelige forordning, benævnes i det følgende »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
De endelige foranstaltninger indebar en udligningstold i form af en værditold på mellem 3,3 % og 4,3 % på importen fra individuelt nævnte eksportører, en told på 4,0 % på importen fra samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og en resttold på 4,3 % på importen fra alle andre virksomheder i Indien.
1.2. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(3)
Der blev indgivet en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af Viraj Profiles Vpl. Ltd., en eksporterende producent i Indien (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af spørgsmålet om subsidiering, for så vidt angik ansøgeren. Ansøgeren forelagde tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at de omstændigheder i forbindelse med subsidieringen, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig betydeligt, og at disse ændringer var af varig karakter.
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 9. august 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidiering for så vidt angik ansøgeren.
1.3. Undersøgelsesperiode
(5)
Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2011 til den 30. juni 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
1.4. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen informerede officielt ansøgeren, de indiske myndigheder og Eurofer, der repræsenterede EU-erhvervsgrenen i den oprindelige undersøgelse (»EU-erhvervsgrenen«) om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger, som blev fremsat i forbindelse med indledningen af undersøgelsen, blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.
(8)
Kommissionen fremsendte et spørgeskema til ansøgeren for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse. Den fremsendte også et spørgeskema til de indiske myndigheder.
(9)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra ansøgeren og de indiske myndigheder.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at undersøge, om der fandt subsidiering sted. Der blev aflagt kontrolbesøg hos ansøgeren.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(11)
Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig stænger af rustfrit stål, kun koldtbehandlede, bortset fra stænger med cirkulært tværsnit med en diameter på 80 mm eller mere, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien.
3. SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(12)
På grundlag af de oplysninger, der blev forelagt af den indiske regering og interesserede parter, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
b)
Export Oriented Units Scheme (»EOU«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)
c)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning).
(13)
Ordningerne i litra a) og b) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) - lov nr. 22 af 1992 om (udvikling og regulering af) udenrigshandel - der trådte i kraft den 7. august 1992 (udenrigshandelsloven). Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. Det Foreign Trade Policy-dokument, der er relevant for NUP, er »Foreign Trade Policy 2009-2014« (»FTP 09-14«). Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (»Procedurehåndbogen I 09-14«), der ajourføres regelmæssigt.
(14)
Den under litra c) nævnte eksportkreditordning er baseret på afsnit 21 og 35A i bankloven af 1949 (»Banking Regulation Act 1949«), der tillader Reserve Bank of India at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(15)
Ud fra EU-erhvervsgrenens påstand undersøgte Kommissionen desuden, om ansøgeren:
a)
havde fordel af Electricity Duty Exemption Scheme (EDES) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)
b)
benyttede de lokale subsidieordninger i delstaten Maharashtra
c)
havde fordel af regler om råvarer mod utilstrækkeligt vederlag
d)
havde fordel af incitamenter i forbindelse med kraftproduktion og -distribution
e)
havde fordel af indkøb af billige råvarer fra forretningsmæssigt forbundne offshore-virksomheder.
(16)
Endelig verificerede Kommissionen, om følgende ordninger, som blev undersøgt i den oprindelse undersøgelse:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
b)
Advance Authorization Scheme (AAS) (forhåndslicensordning)
stadig ikke anvendes af ansøgeren.
3.2. Resultater
3.2.1. »Export Promotion Capital Goods Scheme« (eksportfremmeordning for investeringsgoder)
(17)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. Det blev dog konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige, nemlig 0,02 %. Det blev derfor konkluderet, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om denne ordning er udligningsberettiget.
3.2.2. Export Oriented Units Scheme (ordning for eksportorienterede virksomheder)
(18)
Det blev konkluderet, at ansøgeren havde status af EOU-virksomhed og modtog subsidier under denne ordning i NUP.
(19)
Virksomheden påstod, for så vidt angår denne ordning, at Kommissionen burde afvige fra den metode, som anvendtes til at beregne virksomhedens fordel under EOU-ordningen i den oprindelige undersøgelse. Virksomheden påstod, at visse fordele under EOU-ordningen burde betragtes som en tilladt godtgørelsesordning, jf. bilag II og III til grundforordningen, og at de derfor ikke var udligningsberettigede.
(20)
Det blev dog konstateret, at uanset hvilken beregningsmetode der anvendtes, ville subsidiesatsen i denne ordning ikke overstige 0,22 %, hvilket fører til en samlet subsidiemargen under bagatelgrænsen, og det blev derfor besluttet ikke at analysere denne påstand yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.
3.2.3. Export Credit Scheme (eksportkreditordning)
(21)
Det blev konstateret, at ansøgeren ikke brugte denne ordning i NUP.
3.2.4. Electricity Duty Exemption Scheme (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)
(22)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. Det blev dog konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige. Det blev derfor konkluderet, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om denne ordning er udligningsberettiget.
3.2.5. Lokale subsidieordninger i delstaten Maharashtra
(23)
Det blev konstateret, at ansøgeren ikke brugte denne ordning i NUP.
3.2.6. Andre ordninger
(24)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren ikke modtog andre fordele i NUP i forbindelse med betingelserne for råvarer og køb af energi, som kunne indebære et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, og som derfor kunne betragtes som subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. EU-erhvervsgrenens påstande under litra c)-e) i betragtning 15 blev derfor fundet irrelevante i forbindelse med denne undersøgelse.
4. UDLIGNINGSBERETTIGEDE SUBSIDIEBELØB
(25)
Det skal erindres, at de udligningsberettigede subsidiebeløb for ansøgeren i den oprindelige undersøgelse, udtrykt som en værditold, blev fastsat til 4,3 %.
(26)
I NUP blev de udligningsberettigede beløb for ansøgeren udtrykt som en værditold, fra kun en udligningsberettiget ordning, fastsat til 0,22 %.
(27)
I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at subsidieringens omfang med hensyn til den ansøgende eksporterende producent er faldet.
(28)
Det blev også undersøgt, om de ændrede omstændigheder vedrørende de undersøgte ordninger kunne betragtes som værende af varig karakter.
(29)
Som nævnt ovenfor bekræftede den nuværende undersøgelses konklusioner vedrørende EPCGS-ordningen konklusionerne fra den oprindelige undersøgelse, hvor subsidierne i henhold til denne ordning blev fundet ubetydelige.
(30)
Derudover modtog ansøgeren i den oprindelige undersøgelse det største subsidie under EOU-ordningen, men fordelen fra denne ordning er faldet i løbet af NUP. Der er fremlagt beviser for, at denne ændring er af varig karakter, da den vedrører det lavere niveau i tolden på skrot af rustfrit stål og ferronikkel, som er de to vigtigste råvarer, som ansøgeren anvender til at fremstille den pågældende vare.
5. UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER
(31)
Ud fra ovenstående er der indikationer af, at ansøgeren fortsat vil modtage subsidier i fremtiden af et beløb, som ligger under bagatelgrænsen. Det findes derfor hensigtsmæssigt at ændre udligningstolden for ansøgeren for at afspejle subsidieringens nuværende omfang. Tolden bør fastsættes til 0 % for ansøgeren.
(32)
Hvad angår den told, der på nuværende tidspunkt finder anvendelse for importen af den pågældende vare fra eksporterende producenter, der er opført i bilaget til den endelige forordning, skal det bemærkes, at de nuværende nærmere bestemmelser i de undersøgte ordninger og deres udligningsberettigelse er uændrede i forhold til den tidligere undersøgelse. Der er således ingen grund til igen at beregne subsidieringen og tolden for disse virksomheder. Derfor forbliver den told, der gælder for virksomheder, der er opført i bilaget til den endelige forordning, uændret.
(33)
Hvad angår tolden for alle andre virksomheder, bemærkes det, at tolden i den oprindelige forordning blev fastsat til den højeste individuelle subsidiemargen, der blev konstateret for virksomhederne i stikprøven. Dette svarer til ansøgerens subsidiemargen. Da ansøgerens margen har ændret sig efter denne interimsundersøgelse, bør tolden for alle andre virksomheder revideres og fastsættes til den næsthøjeste subsidiemargen. Da den næsthøjeste sats er den sats, der gælder for virksomheder, der er opført i bilaget, bør tolden for alle andre virksomheder fastsættes til dette niveau, dvs. 4 %.
6. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(34)
De indiske myndigheder og de øvrige interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at foreslå en ændring af den gældende told for ansøgeren.
(35)
Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.
(36)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 affattes således:
»2. Den endelige udligningstold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai,
Hindustan Inox Ltd., Mumbai,
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
Virksomheder anført i bilaget
4,0
B005
Alle andre virksomheder
4,0
B999«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2013.
A TANÁCS 721/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. július 22.)
az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 405/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések
(1)
2011 áprilisában a Tanács a 405/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges rendelet) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára. A végleges rendelet elfogadásához vezető vizsgálat megnevezése a továbbiakban: eredeti vizsgálat.
(2)
A végleges intézkedések keretén belül a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra 3,3 % és 4,3 % közötti kiegyenlítő értékvámot, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében 4,0 %-os vámot, míg az összes többi indiai vállalattól származó behozatalra 4,3 %-os maradványvámot vettetek ki.
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(3)
A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Viraj Profiles Vpl. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelem a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező meggyőző bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az intézkedésekhez vezető körülmények a támogatást tekintetve jelentősen megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek voltak.
(4)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. augusztus 9-én kihirdetett értesítéssel (3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
1.3. A felülvizsgálati időszak
(5)
A támogatással kapcsolatos felülvizsgálati időszak 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig tartott (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).
1.4. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az indiai kormányt és az eredeti vizsgálatban az uniós gazdasági ágazatot képviselő Eurofert (Európai Vas- és Acélipari Szövetség, a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(7)
A felek által az eljárás megindításakor beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben figyelembe vette.
(8)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek. A Bizottság kérdőívet küldött továbbá az indiai kormánynak is.
(9)
A kérdőívre mind a kérelmezőtől, mind pedig az indiai kormánytól érkezett válasz.
(10)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A kérelmező telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK
(11)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, nevezetesen a jelenleg 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacéllal, amely nem foglalja magába a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt.
3. A TÁMOGATÁS
3.1. Bevezetés
(12)
Az indiai kormány és az érdekelt felek által benyújtott információk, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő, az állítások szerint a kérelmező által igénybe vett rendszereket vizsgálták meg:
a)
beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
b)
exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU);
c)
exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS).
(13)
Az a) és b) pontban megnevezett rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon közzé az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a Külkereskedelemi politika (Foreign Trade Policy) elnevezésű dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki, és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszak szempontjából a Külkereskedelemi politika 2009-2014 (a továbbiakban: FTP 09-04) dokumentum releváns. Ezenfelül az indiai kormány az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I. kötetében (Handbook of Procedures, Volume I, a továbbiakban: HOP I 09-14) is lefektette, amely kézikönyvet rendszeresen frissítenek.
(14)
A c) pontban megjelölt exporthitelrendszer a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.
(15)
Az uniós gazdasági ágazat állítása nyomán a Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy a kérelmező:
a)
részesült-e a villamos energiát terhelő adó alóli mentességi rendszerből (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) származó előnyökből;
b)
igénybe vette-e Maharashtra állam helyi támogatási programjait;
c)
szert tett-e a megfelelő ellenértéknél kedvezőbb áron alapanyagokra;
d)
részesült-e energiatermeléshez, illetve -ellátáshoz kapcsolódó ösztönzőkből;
e)
származott-e előnye kapcsolódó off-shore vállalatoktól származó olcsó nyersanyagok vásárlásából.
(16)
A Bizottság végezetül ellenőrizte, hogy az eredeti vizsgálat keretén belül vizsgált alábbi rendszerek:
a)
Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás, DEPBS);
b)
előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)
esetében továbbra is helytálló-e a megállapítás, hogy azokat a kérelmező nem veszi igénybe.
3.2. Megállapítások
3.2.1. Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(17)
A vizsgálat feltárta, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Megállapítást nyert azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen, 0,02 % mértékű volt. Éppen ezért a Bizottság meglátása szerint ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget.
3.2.2. Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU)
(18)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során EOU-státusszal rendelkezett, és ennek a rendszernek a keretén belül támogatáshoz jutott.
(19)
Ezzel a rendszerrel kapcsolatban a vállalat kérte, hogy a Bizottság térjen el az eredeti vizsgálatkor az EOU révén szerzett előnyök meghatározásához alkalmazott számítási módszertől. A felsorakoztatott érvek szerint az EOU-rendszer által nyújtott bizonyos előnyökre az alaprendelet II. és III. melléklete szerinti engedélyezett vámkedvezmény-programként kell tekinteni, következésképpen pedig ezek nem minősülnek kiegyenlíthetőnek.
(20)
Minthogy azonban megállapítást nyert, hogy - az alkalmazott számítási módszertől függetlenül - a rendszerre vonatkozóan meghatározott támogatási mérték nem haladja meg a 0,22 %-ot, és így a teljes támogatási hozam a de minimis határ alatt marad, a Bizottság úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálat keretén belül nem foglalkozik tovább a szóban forgó kéréssel.
3.2.3. Exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS)
(21)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert.
3.2.4. Villamos energiát terhelő adó alóli mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption, EDES)
(22)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Bebizonyosodott azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen volt. Éppen ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget.
3.2.5. Maharashtra állam helyi támogatási programjai
(23)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert.
3.2.6. Egyéb előnyök
(24)
A kérelmező tekintetében a vizsgálat nem tárt fel olyan egyéb, a felülvizsgálati időszak során a nyersanyagok és az energia beszerzési feltételeihez kapcsolódó előnyt, amely az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását foglalná magában, vagyis az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülne. A jelenlegi felülvizsgálat szempontjából tehát az uniós gazdasági ágazat (15) preambulumbekezdés c)-e) pontjában szereplő állításait a Bizottság irrelevánsnak tekinti.
4. A KIEGYENLÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK ÖSSZEGE
(25)
Emlékeztetőül meg kell jegyezni, hogy a kérelmező tekintetében az eredeti vizsgálat során a kiegyenlíthető támogatások összegét - értékarányosan kifejezve - 4,3 %-ban állapították meg.
(26)
Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán a kérelmező esetében a kizárólag egyetlen támogatási rendszerből adódó kiegyenlíthető támogatások összege - értékarányosan kifejezve - 0,22 % volt.
(27)
A fentieket figyelembe véve levonható a következtetés, mely szerint a kérelmező exportáló gyártó esetében csökkent a támogatás szintje.
(28)
A vizsgálat arra is kiterjedt, hogy a megváltozott körülmények a vizsgált rendszerek tekintetében tartós jellegűnek tekinthetők-e.
(29)
A fent említetteknek megfelelően, az időközi felülvizsgálat megerősítette a beruházási javak exportösztönzési rendszerével (Export Promotion Capital Goods Scheme) kapcsolatban az eredeti vizsgálat során tett megállapításokat, amelyek szerint az e rendszer keretében nyújtott támogatás mértéke jelentéktelen.
(30)
Ráadásul, míg az eredeti vizsgálatkor a kérelmező legjelentősebb előnye az EOU-rendszerből származott, az időközi felülvizsgálat idején csökkent az e rendszer keretében nyújtott támogatás. Mivel mindez a kérelmező által az érintett termék előállításához használt két fő nyersanyag, a rozsdamentes acélhulladék és a ferronikkel csökkentett vámtarifájával áll összefüggésben, bizonyított a változás tartós jellege.
5. KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(31)
A fentiek arra engednek következtetni, hogy a kérelmező a jövőben is de minimis szintet meg nem haladó összegű támogatásban fog részesülni. A Bizottság ezért helyénvalónak tartja a kérelmező tekintetében alkalmazandó kiegyenlítő vámtétel mértékének módosítását annak érdekében, hogy az a támogatás jelenlegi szintjét tükrözze. A kérelmező esetében megállapított vámtétel mértékének ennek alapján 0 %-nak kell lennie.
(32)
A végleges rendelet mellékletében felsorolt exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtételeket illetően meg kell jegyezni, hogy a vizsgált rendszerek jelenlegi részletes lebonyolítása és a kiegyenlíthetőségük az előző vizsgálat óta nem változott. Ezért e vállalatok esetében nem indokolt a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítása. Következésképpen a végleges rendelet mellékletében felsorolt vállalatokra vonatkozó vámtételek nem változnak.
(33)
A „minden más vállalatra” alkalmazott vámtétellel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat során azt a mintába felvett vállalatok tekintetében megállapított legmagasabb egyedi támogatási hozam szintjén határozták meg. Ez a kérelmezőre meghatározott támogatási hozam volt. Tekintettel arra, hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálat következtében a kérelmező esetében módosult a hozam, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt felül kell vizsgálni, és a következő legmagasabb támogatási hozam szintjén kell meghatározni. Minthogy a következő legmagasabb értéket a mellékletben felsorolt vállalatokra megállapított vámtétel testesíti meg, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt ezen a szinten, vagyis 4 %-on kell rögzíteni.
6. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(34)
A Bizottság tájékoztatta az indiai kormányt és a többi érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást szándékozott tenni a kérelmezőre alkalmazandó vámtétel módosítására.
(35)
A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben figyelembe vette.
(36)
A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, aki ezt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 405/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámok a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
A mellékletben felsorolt vállalatok
4,0
B005
Minden más vállalat
4,0
B999”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. július 22-én.