KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 604/2014
af 4. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutters risikoprofil
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (1), særlig artikel 94, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2013/36/EU, særlig artikel 74, skal institutter have robuste ledelsesordninger og effektive procedurer til at identificere, styre, overvåge og indberette de risici, som de er eller kan blive eksponeret for. Disse ordninger og procedurer skal omfatte hele virksomheden og stå i rimeligt forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af risikoen i forretningsmodellen og instituttets aktiviteter. Der skal bl.a. tages hensyn til de specifikke risici, de er omhandlet i direktivets artikel 79-87. Ordningerne og processerne skal evalueres af de kompetente myndigheder som led i den tilsynskontrol og vurdering, der er fastlagt i direktivets artikel 97. Institutterne skal lade de identificerede risici indgå som led i processen til vurdering af den interne kapital i henhold til direktivets artikel 73.
(2)
Det kræves i de rammer for tilsyn, som er fastlagt ved direktiv 2013/36/EU, at alle institutter skal identificere de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. I forbindelse med de kriterier, der anvendes til at vurdere, hvor væsentlig indflydelse medarbejdernes arbejde har på risikoprofilen, bør der tages hensyn til medarbejdernes potentielle indflydelse på institutternes risikoprofil baseret på deres beføjelser og ansvar og institutternes risiko- og resultatindikatorer. Der bør ved vurderingen tages hensyn til institutternes interne organisation og til deres aktiviteters art, omfang og kompleksitet. Kriterierne bør i fuldt omfang afspejle alle risici, som instituttet eller koncernen er eller kan blive eksponeret for. Dette bør gøre det muligt for institutterne at fastsætte egnede incitamenter i aflønningspolitikken for at sikre, at medarbejderne tilskyndes til forsigtig adfærd, og bør også sikre, at identifikationen af de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, afspejler risikoniveauet i tilknytning til forskellige aktiviteter inden for instituttet.
(3)
I 2012 offentliggjorde Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) resultaterne af en undersøgelse om gennemførelsen på nationalt plan og den praktiske anvendelse af Det Europæiske Banktilsynsudvalgs retningslinjer for aflønningspolitik og -praksis (CEBS' retningslinjer), som indeholdt generelle kriterier for vurderingen af, hvor væsentlig indflydelse medarbejderne har på institutternes risikoprofil. Undersøgelsen viste, at institutternes og de kompetente myndigheders gennemførelse af aflønningsbestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF (2) ikke har medført en tilstrækkelig grad af harmonisering. Spektret af aflønningspraksisser er fortsat uhensigtsmæssigt bredt, og navnlig bliver der ved de anvendte kriterier til identifikation af medarbejdere ikke altid i tilstrækkelig grad taget hensyn til, hvilken indflydelse medarbejdernes arbejde har på instituttets risikoprofil. Der er væsentlig forskel på, hvordan de forskellige institutioner og medlemsstater griber identifikationen af disse medarbejdere an. Disse reguleringsmæssige tekniske standarder bør derfor være baseret på erfaringerne med anvendelsen af direktiv 2006/48/EF og CEBS's retningslinjer og have til formål at opnå en bedre harmonisering. EBA vil udstede nye retningslinjer for en forsvarlig aflønningspolitik, som er i overensstemmelse med principperne i direktiv 2013/36/EU, jf. nævnte direktivs artikel 75, stk. 2.
(4)
Der bør fastsættes et sæt klare kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de vigtigste medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, således at der sikres en harmoniseret tilgang i hele Unionen, og således at et fælles sæt af de mest relevante risici er omfattet. I henhold til artikel 94, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU skal alle de kategorier af medarbejdere, der identificeres ved hjælp af disse kriterier, være medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. Institutterne bør også tage hensyn til resultaterne af deres egne risikovurderinger, som de foretager som led i deres interne procedurer. De kompetente myndigheder bør påse, at der sker en fuldstændig identifikation af alle medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil.
(5)
Medlemmerne af ledelsesorganet har det endelige ansvar for instituttet, dets strategi og dets aktiviteter og kan derfor altid have væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Dette gælder både medlemmerne af ledelsesorganet i dets ledelsesfunktion, der træffer beslutninger, og medlemmerne af tilsynsfunktionen, som overvåger beslutningsprocessen og kan gøre indsigelse imod trufne beslutninger.
(6)
Den daglige ledelse og ledende medarbejdere, der har ansvar for væsentlige forretningsenheder, for styring af bestemte risikokategorier som f.eks. likviditets-, drifts- eller renterisiko og for kontrolfunktioner inden for et institut, er ansvarlige for den daglige ledelse af virksomheden, dens risici eller dens kontrolfunktioner. Heri indgår ansvaret for at træffe strategiske eller andre grundlæggende beslutninger om forretningsaktiviteter eller den anvendte kontrolramme. De risici, som virksomheden påtager sig, og den måde, hvorpå de styres, er de vigtigste faktorer for instituttets risikoprofil.
(7)
Ud over de funktioner, der er ansvarlige for at skabe yderligere forretningsaktivitet, udsætter funktioner, der er ansvarlige for at yde intern støtte, og som er vigtige for driften af virksomheden og har beføjelse til at træffe beslutninger på disse områder, instituttet for væsentlige driftsmæssige og andre risici. Det arbejde, som udføres af medarbejdere i sådanne funktioner, har derfor væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil.
(8)
Kreditrisiko og markedsrisiko indgås typisk for at skabe forretningsaktivitet, og derfor kan indflydelsen på risikoprofilen af de aktiviteter, der skaber sådanne risici, vurderes ved anvendelse af kriterier, der er baseret på beføjelsesgrænser, der beregnes mindst en gang om året på grundlag af de kapitaltal og tilgange, der anvendes i reguleringsmæssig sammenhæng, og idet der anvendes en minimumstærskel for kreditrisiciene for at sikre, at kriterierne anvendes forholdsmæssigt for så vidt angår mindre institutter.
(9)
I kriterierne til identifikation af medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, bør der tages højde for, at kravene vedrørende handelsbeholdningen kan fraviges for nogle institutter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3), og at grænserne er fastsat på forskellige måder mellem institutter, der anvender forskellige metoder til beregning af kapitalkravene.
(10)
Da resultatet af beslutninger ofte påvirkes af de medarbejdere, der har givet anledning til beslutningen, mens de formelle beslutningsbeføjelser ligger hos medarbejdere med større ledelsesmæssige beføjelser eller hos udvalg, bør der i kriterierne tages højde for de væsentlige elementer i denne beslutningsproces.
(11)
Medarbejdere med ledelsesmæssige beføjelser er ansvarlige for de forretningsaktiviteter, der falder ind under det område, som de har ansvar for. Der bør derfor fastsættes passende kriterier, der sikrer, at medarbejderne identificeres som havende væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, hvis de er ansvarlige for grupper af medarbejdere, hvis arbejde kan have væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Dette omfatter også situationer, hvor det arbejde, der udføres af den enkelte medarbejder under deres ansvarsområde, ikke isoleret set har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, men hvor det overordnede omfang af deres arbejde kan have en sådan indflydelse.
(12)
Ud over de kvalitative kriterier bør der fastsættes passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. Den samlede aflønning, der tildeles, afhænger hovedsagelig af det bidrag, som medarbejderne yder til opfyldelsen af instituttets forretningsmål, og dermed af medarbejdernes ansvarsområder, opgaver, kompetencer og kvalifikationer og af medarbejdernes og instituttets resultater. Hvis en medarbejder tildeles en samlet aflønning, der overstiger en passende tærskel, er det rimeligt at antage, at dette hænger sammen med medarbejderens bidrag til instituttets forretningsmål og med den indflydelse, som medarbejderens arbejde har på instituttets risikoprofil. Disse kvantitative kriterier bør derfor være baseret på den samlede aflønning, en medarbejder modtager, både i absolutte tal og i forhold til andre medarbejdere i samme institut. Ved anvendelsen af disse kvantitative kriterier bør der i givet fald tages hensyn til, at aflønningsniveauerne varierer mellem de forskellige jurisdiktioner. Der bør fastsættes klare og passende tærskler til at identificere de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, idet der tages hensyn til data indhentet af EBA og af de kompetente myndigheder. Disse kvantitative kriterier giver en stærk formodning om, at medarbejderne har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Sådanne formodninger baseret på kvantitative kriterier bør imidlertid ikke anvendes, hvis institutterne på grundlag af yderligere objektive betingelser vurderer, at medarbejderne ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, når der tages hensyn til alle risici, som instituttet er eller kan blive udsat for. Undtagelse af de bedst aflønnede medarbejdere i henhold til disse kriterier bør kræve samtykke fra den kompetente myndighed, således at det sikres, at disse kriterier anvendes effektivt og konsekvent. For medarbejdere, der aflønnes med over 1 000 000 EUR (højtlønnede medarbejdere), bør de kompetente myndigheder underrette EBA, før der gives samtykke til undtagelserne, således at det sikres, at disse kriterier anvendes konsekvent, navnlig under disse ekstraordinære omstændigheder. Identifikationsprocessen, herunder anvendelsen af undtagelser, bør dog altid være omfattet af tilsynskontrol, jf. artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU.
(13)
At medarbejdere er i samme aflønningsgruppe som medlemmer af den daglige ledelse og risikotagere, kan også være et tegn på, at deres arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Ved fastlæggelsen af aflønningsgruppen bør der ikke tages hensyn til den aflønning, der betales til medarbejdere i kontrolfunktioner og støttefunktioner samt til medlemmer af ledelsesorganet i dets tilsynsfunktion. Ved anvendelsen af dette kriterium bør der også tages hensyn til, at aflønningsniveauerne varierer mellem de forskellige jurisdiktioner. Institutterne bør have mulighed for at godtgøre, at medarbejdere, som er omfattet af den pågældende aflønningsgruppe, men som ikke opfylder nogen af de kvalitative kriterier eller andre kvantitative kriterier, ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, når der tages hensyn til alle de risici, som instituttet er eller kan blive udsat for. Hvis der indføres undtagelser for medarbejdere med et højt samlet aflønningsniveau, bør dette være omfattet af en underretningsprocedure, der giver mulighed for i tide at foretage tilsynskontrol, således at man sikrer en konsekvent anvendelse af dette kriterium.
(14)
De kompetente myndigheder bør påse, at institutterne fører register over de vurderinger, der er foretaget, og over medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, således at den kompetente myndighed og revisorer har mulighed for at tage stilling til vurderingen. Dokumentationen bør også omfatte medarbejdere, som er blevet identificeret i henhold til kriterier, der bygger på deres aflønning, men for hvem det vurderes, at deres arbejde ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil.
(15)
Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som EBA har forelagt Kommissionen.
(16)
EBA har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes der reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, jf. artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU, på koncern-, moderselskabs- og datterselskabsniveau, herunder på institutter, der er etableret i offshorefinanscentre.
Artikel 2
Anvendelse af kriterierne
Uden at det berører den forpligtelse, som den kompetente myndighed har til at påse, at institutter overholder principperne i artikel 92, 93 og 94 i direktiv 2013/36/EU for alle medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, jf. direktivets artikel 92, stk. 2, anses medarbejdere, som opfylder et eller flere af de kvalitative kriterier i artikel 3 i denne forordning eller et eller flere af de kvantitative kriterier i artikel 4 i denne forordning, for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil.
Artikel 3
Kvalitative kriterier
Medarbejdere anses for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, hvis et eller flere af følgende kvalitative kriterier er opfyldt:
1)
medarbejderen er medlem af ledelsesorganet i dets ledelsesfunktion
2)
medarbejderen er medlem af ledelsesorganet i dets tilsynsfunktion
3)
medarbejderen er medlem af den daglige ledelse
4)
medarbejderen er ansvarlig for og står over for ledelsesorganet til ansvar for aktiviteterne i den uafhængige risikostyringsfunktion, compliancefunktion eller interne revisionsfunktion
5)
medarbejderen har det overordnede ansvar for risikostyring i en forretningsenhed som defineret i artikel 142, stk. 1, nr. 3), i forordning (EU) nr. 575/2013, som har fået tildelt intern kapital i henhold til artikel 73 i direktiv 2013/36/EU, der udgør mindst 2 % af instituttets interne kapital (en »væsentlig forretningsenhed«)
6)
medarbejderen er leder af en væsentlig forretningsenhed
7)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar i en af de funktioner, der er omhandlet i nr. 4), eller i en væsentlig forretningsenhed og rapporterer direkte til en medarbejder, der er identificeret i henhold til nr. 4) eller 5)
8)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar i en væsentlig forretningsenhed og rapporterer direkte til den medarbejder, der er leder af den pågældende enhed
9)
medarbejderen er leder af en funktion, der er ansvarlig for juridiske anliggender, finansielle anliggender, herunder skatte- og budgetspørgsmål, menneskelige ressourcer, aflønningspolitik, informationsteknologi eller økonomisk analyse
10)
medarbejderen er ansvarlig for eller er medlem af et udvalg, der er ansvarligt for styring af en risikokategori, der er omhandlet i artikel 79-87 i direktiv 2013/36/EU, undtagen kreditrisiko og markedsrisiko
11)
for så vidt angår kreditrisikoeksponeringer med en nominel værdi pr. transaktion, som udgør 0,5 % af instituttets egentlige kernekapital, og som er på mindst 5 mio. EUR:
a)
medarbejderen er ansvarlig for udarbejdelse af låneforslag eller strukturering af kreditprodukter, som kan resultere i sådanne kreditrisikoeksponeringer, eller
b)
medarbejderen har beføjelse til at træffe, godkende eller nedlægge veto mod en beslutning vedrørende sådanne kreditrisikoeksponeringer, eller
c)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe de beslutninger, der er omhandlet i litra a) eller b)
12)
for så vidt angår et institut, for hvilket undtagelsen for mindre handelsbeholdningsaktiviteter, jf. artikel 94 i forordning (EU) nr. 575/2013, ikke finder anvendelse:
a)
medarbejderen har beføjelse til at træffe, godkende eller nedlægge veto mod en beslutning vedrørende handelsbeholdningstransaktioner, som samlet set overstiger en af følgende tærskler:
i)
hvis standardmetoden anvendes: et kapitalgrundlagskrav i relation til markedsrisici, som udgør 0,5 % eller derover af instituttets egentlige kernekapital, eller
ii)
hvis der med reguleringsmæssigt formål er blevet godkendt en tilgang baseret på en intern model: 5 % eller derover af instituttets value-at-risk-grænse for handelsbeholdningsengagementer baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval, eller
b)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe de beslutninger, der er omhandlet i litra a)
13)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar for en gruppe medarbejdere, der har individuelle beføjelser til at forpligte instituttet med hensyn til transaktioner, og en af følgende betingelser er opfyldt:
a)
summen af disse beføjelser er lig med eller overstiger en tærskel som fastsat i nr. 11), litra a), nr. 11), litra b), eller nr. 12), litra a), nr. i)
b)
hvis der med reguleringsmæssigt formål er blevet godkendt en tilgang baseret på en intern model: disse beføjelser udgør 5 % eller derover af instituttets value-at-risk-grænse for handelsbeholdningsengagementer baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval. Hvis instituttet ikke beregner value-at-risk på den pågældende medarbejders niveau, skal value-at-risk-tærsklerne for medarbejderne under denne medarbejders ledelse lægges sammen
14)
for så vidt angår beslutninger om at godkende eller nedlægge veto mod indførelsen af nye produkter:
a)
medarbejderen har beføjelse til at træffe sådanne beslutninger, eller
b)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe sådanne beslutninger
15)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar for en medarbejder, der opfylder et af kriterierne i nr. 1)-14).
Artikel 4
Kvantitative kriterier
1. Medarbejdere anses for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, hvis et eller flere af følgende kvantitative kriterier er opfyldt, jf. dog stk. 2-5:
a)
medarbejderen blev tildelt en samlet aflønning på 500 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår
b)
medarbejderen er blandt de 0,3 % af medarbejderne, oprundet til nærmeste hele tal, som blev tildelt den højeste samlede aflønning i det foregående regnskabsår
c)
medarbejderen blev i det foregående regnskabsår tildelt en samlet aflønning, der er lig med eller højere end den laveste samlede aflønning, der blev tildelt i det pågældende regnskabsår til et medlem af den daglige ledelse, eller opfylder et af kriterierne i artikel 3, nr. 1), 3), 5), 6), 8), 11), 12), 13) eller 14).
2. Et kriterium som omhandlet i stk. 1 anses ikke for at være opfyldt, hvis instituttet vurderer, at medarbejderens arbejde ikke har væsentlig indflydelse på virksomhedens risikoprofil, fordi medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører:
a)
kun udfører arbejde og har beføjelser i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed, eller
b)
ikke har væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil i kraft af det arbejde, der udføres.
3. Betingelsen i stk. 2, litra b), vurderes på grundlag af objektive kriterier, der tager hensyn til alle relevante risiko- og resultatindikatorer, som instituttet anvender til at identificere, styre og overvåge risici i henhold til artikel 74 i direktiv 2013/36/EU, og på grundlag af medarbejderens eller medarbejderkategoriens opgaver og beføjelser og disses indflydelse på instituttets risikoprofil sammenlignet med den indflydelse, som arbejde udført af medarbejdere, der er identificeret på grundlag af kriterierne i artikel 3 i denne forordning, har.
4. Institutter skal underrette den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med dem, om anvendelsen af stk. 2 i sammenhæng med kriterierne i stk. 1, litra a). Af underretningen skal fremgå, på hvilket grundlag instituttet har vurderet, at den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, opfylder en af betingelserne i stk. 2, og den skal i påkommende tilfælde indeholde den vurdering, der er foretaget af instituttet i henhold til stk. 3.
5. Et instituts anvendelse af stk. 2 på en medarbejder, som blev tildelt en samlet aflønning på 750 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår, eller i sammenhæng med kriteriet i stk. 1, litra b), er betinget af forudgående samtykke fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med instituttet.
Den kompetente myndighed giver kun sit forudgående samtykke, hvis instituttet kan godtgøre, at en af betingelserne i stk. 2 er opfyldt, under hensyn til, for så vidt angår betingelsen i stk. 2, litra b), vurderingskriterierne i stk. 3.
Hvis medarbejderen blev tildelt en samlet aflønning på 1 000 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår, giver den kompetente myndighed kun sit forudgående samtykke i ekstraordinære tilfælde. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel skal den kompetente myndighed underrette Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, før den giver sit samtykke med hensyn til en sådan medarbejder.
Artikel 5
Beregning af den tildelte aflønning
1. Ved anvendelsen af denne forordning værdiansættes aflønning, som er blevet tildelt, men endnu ikke udbetalt, pr. datoen for tildelingen, uden at der tages hensyn til anvendelsen af den diskonteringssats, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra g), nr. iii), i direktiv 2013/36/EU, eller nedsat udbetaling som følge af tilbagebetaling, fradrag eller andet. Alle beløb beregnes brutto og på fuldtidsækvivalentbasis.
2. Ved anvendelsen af artikel 4, stk. 1, litra b) og c), kan den tildelte aflønning betragtes særskilt for hver medlemsstat og hvert tredjeland, hvor instituttet er etableret, og medarbejderne skal henregnes til det land, hvor de udfører den overvejende del af deres arbejde.
Artikel 6
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 2014.
A BIZOTTSÁG 604/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 4.)
a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumaira irányuló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 94. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2013/36/EU irányelv és különösen annak 74. cikke előírja, hogy az intézményeknek megbízható vállalatirányítási rendszerrel, valamint a fennálló vagy esetlegesen felmerülő kockázatok azonosítására, kezelésére, felügyeletére és jelentésére szolgáló hatékony eljárásokkal kell rendelkezniük. E rendszereknek és eljárásoknak átfogónak és az üzleti modellben rejlő kockázatoknak, valamint az intézmény tevékenységeinek a jellegével, nagyságrendjével és összetettségével arányosnak kell lenniük. Figyelembe kell venniük többek között az irányelv 79-87. cikkében meghatározott egyedi kockázatokat. A rendszereket és eljárásokat az illetékes hatóságok az említett irányelv 97. cikke szerinti felügyeleti felülvizsgálat és értékelés keretében értékelik. Az intézmények az azonosított kockázatokat figyelembe veszik az irányelv 73. cikke szerinti, a tőkemegfelelésre vonatkozó belső értékelési eljárásban.
(2)
A 2013/36/EU irányelvben meghatározott prudenciális felügyeleti keretrendszer minden intézmény számára előírja valamennyi olyan munkavállaló azonosítását, akinek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. Azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján értékelik, hogy a munkavállalók szakmai tevékenysége milyen jelentős hatást gyakorol a kockázati profilra, a munkavállalóknak az intézmény kockázati profiljára gyakorolt potenciális hatását a munkavállalók hatásköre és felelősségi köre, valamint az intézmény kockázati és teljesítménymutatói alapján kell figyelembe venniük. Az értékelés során figyelembe kell venni az intézmény belső szervezetét, valamint tevékenysége jellegét, nagyságrendjét és összetettségét. A kritériumoknak teljes körűen ki kell terjedniük valamennyi olyan kockázatra, amely az intézményt, illetve a csoportot érinti vagy érintheti. Mindennek lehetővé kell tennie az intézmények számára azt, hogy a javadalmazási politika keretében megfelelő ösztönzők kialakításával biztosítsák a munkavállalók prudenciális magatartását, továbbá biztosítania kell azt, hogy azon munkavállalókat, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, a különböző tevékenységek intézményen belüli kockázati szintjének megfelelően azonosítsák.
(3)
Az Európai Bankhatóság (EBH) 2012-ben közzétette az Európai Bankfelügyeleti Bizottság által a nemzeti szintű végrehajtással, valamint a javadalmazási politikára és gyakorlatra vonatkozóan kiadott, az intézmény kockázati profiljára gyakorolt munkavállalói hatás lényegességének értékelését szolgáló általános kritériumokat tartalmazó iránymutatás (a továbbiakban: a CEBS iránymutatása) alkalmazásával kapcsolatban végzett felmérés eredményeit. A felmérés szerint a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) javadalmazásra vonatkozó rendelkezéseinek az intézmények és az illetékes hatóságok általi végrehajtása nem eredményezett megfelelő mértékű harmonizációt. A javadalmazási gyakorlatok köre továbbra is indokolatlanul széles és különösen a munkavállalók azonosítására alkalmazott kritériumok nem minden esetben veszik kellő mértékben figyelembe a munkavállalók szakmai tevékenységének az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatását. Az ilyen munkavállalók azonosítását az egyes intézmények és tagállamok továbbra is igen eltérően közelítik meg. A szabályozási technikai standardoknak ezért fel kell használniuk a 2006/48/EK irányelv és a CEBS iránymutatásának alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, és fokozottabb harmonizációra kell törekedniük. Az EBH új, a 2013/36/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdése alapján az irányelvben meghatározott elveknek megfelelő iránymutatást ad ki a helytálló javadalmazási politikáról.
(4)
Egyértelmű, az Unió egészében egységes megközelítést biztosító és a leglényegesebb kockázatok közös csoportjára kiterjedő minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumokat kell rögzíteni az olyan alapvető munkavállalói kategóriák azonosításához, amelyek szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára. A 2013/36/EU irányelv 94. cikkének (2) bekezdésével összhangban az e kritériumok alapján azonosított valamennyi munkavállalói kategóriába olyan munkavállalóknak kell tartozniuk, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az adott intézmény kockázati profiljára. Az intézményeknek figyelembe kell venniük továbbá saját belső eljárásaik keretében végzett kockázatértékelésük eredményeit is. Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell az olyan munkavállalók teljes körű azonosításáról, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára.
(5)
A vezetőtestület tagjai végső felelősséggel tartoznak az intézményért, valamint annak stratégiájáért és tevékenységeiért, ennélfogva mindenkor képesek jelentős hatást gyakorolni az intézmény kockázati profiljára. Ez egyaránt vonatkozik az irányítási funkciót ellátó vezetőtestület döntéshozó tagjaira, valamint a felügyeleti funkciót betöltő tagokra, akik felügyelik a döntéshozatali eljárást, és kifogást emelnek a meghozott döntések ellen.
(6)
A felső vezetés, valamint a jelentős üzleti egységekért, az egyes kockázati kategóriák - likviditási, működési és kamatkockázat - kezeléséért, továbbá az intézményen belüli ellenőrzési funkciókért felelős vezető beosztású munkavállalók felelősek a vállalkozás napi szintű irányításáért, annak kockázataiért, valamint ellenőrzési funkcióiért. Ezen belül felelősek a stratégiai és a vállalkozás tevékenységét, illetve az alkalmazott ellenőrzési kereteket érintő egyéb alapvető döntések meghozataláért is. A vállalkozás által vállalt kockázatok, valamint azok kezelési módja az intézmény kockázati profilja szempontjából a legfontosabb tényezők.
(7)
Az üzleti tevékenység bővítéséért felelős funkciókon kívül az intézményt jelentős működési és egyéb kockázatoknak teszik ki azok a funkciók is, amelyek a vállalkozás működéséhez elengedhetetlen belső támogatást nyújtanak, és az említett területeken döntési hatáskörrel rendelkeznek. Ezért az ilyen funkciót ellátó munkavállalók szakmai tevékenysége szintén jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára.
(8)
Egy intézmény jellemzően a forgalma bővítése érdekében vállal hitelkockázatot és piaci kockázatot, így az e kockázatokat előidéző tevékenységeknek a kockázati profilra gyakorolt hatása a hatáskörök korlátain alapuló kritériumok alapján értékelhető, amelyek kiszámítása legalább éves gyakorisággal, a tőkeadatok és a szabályozási célra előírt módszerek segítségével történik, míg a kisebb intézményeknél a hitelkockázat esetében de minimis küszöb biztosítja a kritériumok arányos alkalmazását.
(9)
Az olyan munkavállalók azonosítását szolgáló kritériumoknak, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, figyelembe kell venniük azt, hogy a kereskedési könyvre vonatkozó követelményektől egyes intézmények esetében az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján el lehet tekinteni, továbbá azt, hogy a tőkekövetelményeket eltérő megközelítéssel számító intézmények a határértékeket eltérő módon állapítják meg.
(10)
Tekintettel arra, hogy a döntések kimenetelét gyakran befolyásolják a döntést kezdeményező munkavállalók, míg a formális döntéshozatali hatáskörrel a vezető beosztású munkavállalók vagy bizottságok rendelkeznek, a kritériumoknak figyelembe kell venniük az ilyen döntéshozatali eljárások lényeges elemeit is.
(11)
A vezető beosztású munkavállalók felelősek az irányításuk alá tartozó terület üzleti tevékenységéért. Ezért megfelelő kritériumoknak kell biztosítaniuk azt, hogy a munkavállalókat az intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalóként lehessen azonosítani akkor, ha olyan munkavállalók csoportjáért felelősek, akiknek a tevékenysége jelentős hatást gyakorolhat az intézmény kockázati profiljára. Ez magában foglalja az olyan helyzeteket is, ahol a vezető irányítása alá tartozó egyes munkavállalók önállóan nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára, együttes tevékenységük nagyságrendje azonban ilyen hatással járhat.
(12)
A minőségi kritériumok mellett megfelelő mennyiségi kritériumokat kell rögzíteni az olyan munkavállalói kategóriák azonosításához, amelyek szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára. A megállapított teljes javadalmazás elsősorban attól függ, hogy a munkavállalók milyen mértékben járulnak hozzá az intézmény üzleti célkitűzéseinek sikeres megvalósításához, ennélfogva pedig függ a munkavállalók felelősségi körétől, feladataitól, képességeitől és készségeitől, valamint a munkavállalók és az intézmény teljesítményétől. Ha egy munkavállaló részére megállapított teljes javadalmazás túllépi az indokolt küszöböt, akkor feltételezhető, hogy ez kapcsolódik az adott munkavállalónak az intézmény üzleti célkitűzéseihez való hozzájárulásához, valamint a munkavállaló szakmai tevékenysége által az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatáshoz. Ennek megfelelően indokolt az említett mennyiségi kritériumokat a munkavállaló abszolút értelemben vett, valamint az intézményen belüli egyéb munkavállalókhoz viszonyított teljes javadalmazására alapozni. Az említett mennyiségi kritériumok alkalmazása során adott esetben figyelembe kell venni azt, hogy a fizetések szintje országonként eltérő. Egyértelmű és megfelelő küszöbértékeket kell meghatározni az olyan munkavállalók azonosításához, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, figyelembe véve az EBH és az illetékes hatóságok által gyűjtött adatokat. E mennyiségi kritériumok alapján megalapozott az a feltételezés, hogy a munkavállalók jelentős hatást gyakorolnak az intézmény kockázati profiljára. A mennyiségi kritériumokon alapuló feltételezések azonban nem alkalmazhatók olyan intézményeknél, amelyek egyéb objektív feltételek alapján, az intézményt ténylegesen vagy esetlegesen érintő valamennyi kockázat figyelembevételével megállapítják, hogy a munkavállalók valójában nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára. Az ezen kritériumok alapján azonosított legmagasabb javadalmazású munkavállalók kizárását az említett kritériumok eredményes és egységes alkalmazása érdekében az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia. A felső jövedelmi kategóriába tartozó munkavállalók esetében, akiknek a részére 1 000 000 EUR-t meghaladó javadalmazást állapítottak meg, az illetékes hatóságoknak a kizárás jóváhagyása előtt tájékoztatniuk kell az EBH-t annak érdekében, hogy a kritériumokat - különösen ilyen kivételes körülmények között - egységesen lehessen alkalmazni. Az azonosítási eljárásra vonatkozóan, beleértve a kizárások alkalmazását is, ettől függetlenül minden esetben el kell végezni a 2013/36/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdése szerinti felügyeleti felülvizsgálatot.
(13)
Az, hogy egy munkavállaló a felső vezetés tagjaival, vagy a kockázatvállaló munkavállalókkal azonos javadalmazási kategóriába tartozik, szintén utalhat arra, hogy az adott munkavállaló szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. A kategória meghatározásakor nem vehető figyelembe az ellenőrzési és támogatási funkciót ellátó munkavállalók, valamint a vezetőtestület felügyeleti funkciót ellátó tagjai részére fizetett javadalmazás. E kritérium alkalmazása során figyelembe kell venni azt is, hogy a fizetések szintje országonként eltérő. Az intézmények számára lehetővé kell tenni továbbá annak bizonyítását, hogy az említett javadalmazási kategóriába tartozó, viszont a minőségi vagy egyéb mennyiségi kritériumokat nem teljesítő munkavállalók az intézményt ténylegesen vagy esetlegesen érintő valamennyi kockázat figyelembevételével valójában nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára. A kritérium egységes alkalmazása érdekében magas teljes javadalmazási kategóriába sorolt munkavállalók e kritérium alóli kizárását az időben elvégezhető felügyeleti felülvizsgálat céljából bejelentési eljáráshoz kell kötni.
(14)
Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az intézmények nyilvántartást vezessenek az elvégzett értékelésről, valamint a kockázati profiljukra szakmai tevékenységük révén jelentős hatást gyakorlóként azonosított munkavállalókról annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és könyvvizsgálók felülvizsgálhassák az értékelést. A dokumentációnak ki kell terjednie a javadalmazásukon alapuló kritériumok szerint azonosított olyan munkavállalókra is, akik a szakmai tevékenységük értékelése alapján nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára.
(15)
Ez a rendelet az EBH által a Bizottsághoz benyújtott szabályozási technikai standardtervezeteken alapul.
(16)
Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a 2013/36/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdésében említett, egy intézmény kockázati profiljára szakmai tevékenységük révén jelentős hatást gyakorló munkavállalói kategóriák megállapítását szolgáló, a vállalatcsoport, az anyavállalat, valamint a leányvállalat szintjén, ezen belül az offshore pénzügyi központokban létrehozott intézmények esetében is alkalmazandó minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumokra irányuló szabályozástechnikai standardokat fogalmaz meg.
2. cikk
A kritériumok alkalmazása
Az illetékes hatóság azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy a 2013/36/EU irányelv 92., 93. és 94. cikkében foglalt elveket betartassa az intézményekkel mindazon munkavállalói kategóriák vonatkozásában, amelyek szakmai tevékenysége az irányelv 92. cikkének (2) bekezdése értelmében jelentős hatást gyakorol egy intézmény kockázati profiljára, az adott intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak kell tekinteni azokat a munkavállalókat, akik teljesítik az e rendelet 3. cikkében rögzített minőségi, vagy az e rendelet 4. cikkében rögzített mennyiségi kritériumok bármelyikét.
3. cikk
Minőségi kritériumok
Az intézmény egy munkavállalót a kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak tekint akkor, ha az alábbi minőségi kritériumok bármelyike teljesül:
1.
a munkavállaló az irányítási funkciót ellátó vezetőtestület tagja;
2.
a munkavállaló a felügyeleti funkciót ellátó vezetőtestület tagja;
3.
a munkavállaló a felső vezetés tagja;
4.
a munkavállaló az önálló kockázatkezelési funkció, megfelelőségi funkció vagy belső ellenőrzési funkció tevékenységéért felelős, és azzal kapcsolatban elszámoltatható a vezetőtestülettel szemben;
5.
a munkavállaló általános felelősséggel tartozik a kockázatkezelésért az 575/2013/EU rendelet 142. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározott olyan üzleti egységen belül, amely a 2013/36/EU irányelv 73. cikkével összhangban az intézmény belső tőkéjének eloszlásában legalább 2 %-os arányt képvisel (a továbbiakban: jelentős üzleti egység);
6.
a munkavállaló jelentős üzleti egység vezetője;
7.
a munkavállaló vezetői felelősséggel rendelkezik a 4. pontban említett funkciók valamelyikében vagy egy jelentős üzleti egységben, és közvetlenül a 4. vagy 5. pontban meghatározott munkavállalónak számol be;
8.
a munkavállaló vezetői felelősséggel rendelkezik egy jelentős üzleti egységben, és közvetlenül az azt vezető munkavállalónak számol be;
9.
a munkavállaló jogi kérdésekért, pénzügyekért - ezen belül adózásért és költségvetésért -, emberi erőforrásokért, javadalmazási politikáért, informatikáért vagy gazdasági elemzésért felelős funkció vezetője;
10.
a munkavállaló a 2013/36/EU irányelv 79-87. cikkében meghatározott, a hitelkockázattól és piaci kockázattól eltérő kockázati kategória kezelésével foglalkozó bizottság tagja vagy azért felelős;
11.
az intézmény elsődleges alapvető tőkéje 0,5 %-ának megfelelő, legalább 5 millió EUR névleges összegű ügyletenkénti hitelkockázati kitettség tekintetében a munkavállaló:
a)
olyan hitel-előterjesztések kezdeményezéséért vagy hiteltermékek összeállításáért felelős, amelyek ilyen hitelkockázati kitettséget eredményezhetnek; vagy
b)
jogosult az ilyen hitelkockázati kitettségekkel kapcsolatos döntés meghozatalára, jóváhagyására vagy megvétózására; vagy
c)
olyan bizottság tagja, amely az a) vagy b) pontban említett döntések meghozatalára jogosult;
12.
egy olyan intézménnyel kapcsolatban, amelyre nem alkalmazható az 575/2013/EU rendelet 94. cikkében a kisméretű, kereskedési könyv szerinti tevékenységre vonatkozóan meghatározott kivétel, a munkavállaló:
a)
olyan kereskedési könyvi ügyletekkel kapcsolatos döntés meghozatalára, jóváhagyására vagy megvétózására jogosult, amelyek együttesen elérik az alábbi küszöbértékek valamelyikét:
i.
a sztenderd módszer alkalmazása esetén a piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmény, amely eléri vagy meghaladja az intézmény elsődleges alapvető tőkéjének 0,5 %-át; vagy
ii.
szabályozási célra elfogadott, belső modellen alapuló módszer esetén az intézmény 99 %-os egyoldali konfidencia intervallumú, kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozó belső kockáztatott értékének legalább 5 %-a; vagy
b)
olyan bizottság tagja, amely az a) pontban említett döntések meghozatalára jogosult;
13.
a munkavállaló vezetői felelősséggel tartozik olyan munkavállalók csoportjáért, akik egyedi jogosultsággal rendelkeznek arra, hogy az intézmény nevében ügyleti kötelezettséget vállaljanak, és az alábbi feltételek egyike teljesül:
a)
a jogosultságok összege eléri vagy meghaladja a 11. a) vagy 11. b) pontban, vagy a 12. a) pont ii. alpontjában meghatározott küszöbértéket;
b)
szabályozási célra elfogadott, belső modellen alapuló módszer esetén a jogosultságok összege eléri vagy meghaladja az intézmény 99 %-os egyoldali konfidencia intervallumú, kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozó belső kockáztatott értékének legalább 5 %-át. Ahol az intézmény az adott munkavállaló szintjén nem számít kockáztatott értéket, ott a kockáztatott értéknek az e munkavállaló irányítása alá tartozó munkavállalókra vonatkozó határértékeit össze kell adni;
14.
az új termékek bevezetésének jóváhagyására vagy megvétózására irányuló döntéseket illetően a munkavállaló:
a)
jogosult az ilyen döntések meghozatalára; vagy
b)
olyan bizottság tagja, amely az ilyen döntések meghozatalára jogosult;
15.
a munkavállaló vezetői felelősséggel tartozik egy olyan munkavállalóért, aki teljesíti az 1-14. pontokban meghatározott kritériumok valamelyikét.
4. cikk
Mennyiségi kritériumok
(1) A (2)-(5) bekezdés figyelembevételével az intézmény egy munkavállalót a kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak tekint akkor, ha az alábbi mennyiségi kritériumok bármelyike teljesül:
a)
a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben 500 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg;
b)
a munkavállaló abba a - legközelebbi egész számra felfelé kerekített - 0,3 %-os szegmensbe tartozik, amelynek tagjai részére az előző pénzügyi évben a legmagasabb összegű teljes javadalmazást állapították meg;
c)
a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben megállapított javadalmazás eléri vagy meghaladja a felső vezetés tagjai részére az abban a pénzügyi évben megállapított teljes javadalmazási összegek közül a legalacsonyabbat, vagy a munkavállaló teljesíti a 3. cikk 1., 3., 5., 6., 8., 11., 12., 13. vagy 14. pontjában meghatározott feltételek bármelyikét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kritérium nem teljesül, ha az intézmény úgy ítéli meg, hogy az adott munkavállaló szakmai tevékenysége nem gyakorol jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára, mert a munkavállaló, vagy a kategória, amelybe tartozik:
a)
csak olyan üzleti egységben végez szakmai tevékenységet és rendelkezik hatáskörrel, amely nem minősül jelentős üzleti egységnek; vagy
b)
a végzett szakmai tevékenység révén nem gyakorol jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételt olyan objektív kritériumok alapján kell értékelni, amelyek figyelembe vesznek valamennyi lényeges kockázati és teljesítménymutatót, amelyeket az intézmény a 2013/36/EU irányelv 74. cikkével összhangban a kockázatok azonosítására, kezelésére és felügyeletére alkalmaz, továbbá az adott munkavállaló vagy munkavállalói kategória feladat- és hatásköre, valamint az e rendelet 3. cikkében meghatározott kritériumok szerint azonosított munkavállalók által végzett szakmai tevékenység hatásához képest az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatása alapján.
(4) Az intézmény köteles értesíteni a prudenciális felügyeletéért felelős illetékes hatóságot arról, ha az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott kritériummal kapcsolatban a (2) bekezdést alkalmazza. Az értesítésben meg kell jelölnie, hogy mi alapján állapította meg azt, hogy az adott munkavállaló vagy annak kategóriája teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott feltételek egyikét, és adott esetben ismertetnie kell az intézmény által a (3) bekezdés alapján elvégzett értékelést.
(5) Egy intézmény a (2) bekezdést csak akkor alkalmazhatja olyan munkavállalóval kapcsolatban, akinek a részére az előző pénzügyi évben 750 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg, vagy az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott kritériummal kapcsolatban, ha azt az intézmény prudenciális felügyeletéért felelős illetékes hatóság előzetesen jóváhagyta.
Az illetékes hatóság előzetes jóváhagyásának feltétele, hogy az intézmény bizonyítani tudja a (2) bekezdésben meghatározott feltételek egyikének teljesülését, a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel tekintetében figyelembe véve a (3) bekezdésben foglalt értékelési kritériumokat.
Ha a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben 1 000 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg, akkor az illetékes hatóság jóváhagyásának csak kivételes körülmények között van helye. E cikk egységes alkalmazása érdekében az illetékes hatóság az ilyen munkavállalóval kapcsolatos jóváhagyása előtt köteles tájékoztatni az Európai Bankhatóságot.
5. cikk
A megállapított javadalmazás kiszámítása
(1) E rendelet alkalmazásában a megállapított, de ki nem fizetett javadalmazást a megállapítás napja szerinti értéken kell értékelni a 2013/36/EU irányelv 94. cikke (1) bekezdése g) pontjának iii. alpontjában említett diszkontráta, vagy a kifizetés malus-, visszakövetelési vagy egyéb szabályok szerinti csökkentésének figyelembevétele nélkül. Valamennyi összeget bruttó értéken, teljes munkaidős egyenértékben kell kiszámítani.
(2) A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja alkalmazásában a megállapított javadalmazás külön vehető figyelembe minden olyan tagállam és harmadik ország vonatkozásában, ahol az intézmény telephellyel rendelkezik, a munkavállalókat pedig ahhoz az országhoz kell sorolni, ahol tevékenységüket többségében végzik.
6. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 4-én.