KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1347/2014
af 17. december 2014
om ophævelse af den endelige udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 14 og 18, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I juli 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (2) en endelig udligningstold på 7,1 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (den oprindelige undersøgelse).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (3) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 21 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina) og en endelig antidumpingtold på 18,3 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.
(3)
Ved afgørelse 2002/611/EF (4) godtog Kommissionen et pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af en indisk eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (Kokan).
(4)
I marts 2004 ophævede Kommissionen ved Kommissionens afgørelse 2004/255/EF (5) afgørelse 2002/611/EF efter Kokans frivillige tilbagetrækning af tilsagnet.
(5)
Ved afgørelse 2006/37/EF (6) godtog Kommissionen et nyt pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af Kokan. Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 og (EF) nr. 1339/2002 blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (7) i overensstemmelse hermed.
(6)
Ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (8) .indførte Rådet en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse af foranstaltningerne. Ved forordning (EF) nr. 1010/2008 (9) .indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og ændrede størrelsen af antidumpingtolden på importen af sulfanilsyre fra Indien efter en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(7)
Den 1. juli 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (10) af de gældende endelige udligningsforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (grundforordningen). Anmodningen blev indgivet af CUF - Quimicos Industriais (ansøgeren eller CUF), den eneste producent af sulfanilsyre i Unionen, der således tegner sig for 100 % af EU-produktionen.
(8)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville medføre fortsat subsidiering og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(9)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 16. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (11) (indledningsmeddelelsen) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.
4. Sideløbende undersøgelser
(10)
Ved en indledningsmeddelelse af 16. oktober 2013 i Den Europæiske Unions Tidende (12) indledte Kommissionen også en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (13), vedrørende importen af sulfanilsyre med oprindelse i bl.a. Indien.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(11)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet subsidiering omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (den nuværende undersøgelsesperiode eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (den betragtede periode).
5.2. Berørte parter
(12)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i Indien, importørerne, de brugere, som, den vidste, var berørt af sagen, og repræsentanterne for det eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.
(13)
Den eneste EU-producent, som også var den eneste interesserede part, der anmodede om at blive hørt, blev hørt.
5.3. Stikprøveudtagning
(14)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Indien og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen fremgik det af indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at foretage en stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(15)
Kommissionen modtog besvarelser af stikprøvespørgeskemaet fra to indiske eksporterende producenter. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(16)
En ikke forretningsmæssigt forbundet importør besvarede stikprøveskemaet, men importerede imidlertid ikke den pågældende vare fra det pågældende land og besvarede ikke spørgeskemaet. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(17)
Da der kun findes én EU-producent, blev der ikke udtaget stikprøver af EU-producenter.
5.4. Undersøgelse
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat subsidiering, sandsynlighed for fortsat eller fornyet skade, og for at fastslå Unionens interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, til de to eksporterende producenter i Indien, til de indiske myndigheder (GOI), til kendte importører og til brugere i Unionen.
(19)
Ud af de to indiske eksporterende producenter indgav kun én en fuldstændig besvarelse. Denne indiske producent tegnede sig for en væsentlig del af den samlede indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(20)
Kommissionen gennemførte endvidere konsultationer i Delhi med de indiske myndigheder (GOI), Maharashtras myndigheder (GOM), Gujarats myndigheder (GOG) og Reserve Bank of India (RBI).
(21)
Der blev desuden aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producent:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Eksporterende producenter:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indien
c)
EU-brugere:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(22)
Den pågældende vare er sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060). Der findes to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Desuden sælges den rensede kvalitet af og til i form af et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Begrænset brug i lægemiddelindustrien blev ligeledes noteret. Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og derfor anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen viste, at udskifteligheden i praksis er begrænset. Især brugere, som anvender renset sulfanilsyre, ville kun kunne anvende den tekniske kvalitet, hvis de selv kunne rense den yderligere. De brugere, som anvender eller foretrækker teknisk sulfanilsyre, kunne i teorien anvende den rensede kvalitet, men på grund af prisforskellen (20 %-25 %) er dette ikke en økonomisk bæredygtig løsning.
(23)
Sulfanilsyre er en ren råvare og dens grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber er identiske uanset oprindelsesland. Den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges af den eksporterende producent i Indien på hjemmemarkedet og til tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenten på EU-markedet, anses således for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 2.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING
1. Indledning
(24)
Samarbejdsviljen fra de indiske eksportørers side var begrænset til én eksporterende producent. I mangel af samarbejdsvilje fra andre producenters side måtte det udligningsberettigede subsidiebeløb fastlægges ud fra de foreliggende faktiske oplysninger: besvarelserne fra den samarbejdsvillige virksomhed, som tegnede sig for størstedelen af eksporten fra Indien til Unionen, og oplysninger fra de indiske myndigheder.
(25)
Ud fra de oplysninger, der indgik i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, blev følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier, undersøgt:
-
Støtteordninger, der blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse:
-
Landsdækkende ordninger:
a)
Export Processing Zones Scheme (EPZS), Special Economic Zones Scheme (SEZS)/Export Oriented Units Scheme (EOUS) - ordninger for særlige økonomiske områder og eksportorienterede virksomheder
b)
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) - toldgodtgørelsesordning
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) - eksportfremmeordning for investeringsgoder
d)
Income Tax Exemption Scheme (ITES) - indkomstskattefritagelsesordning
e)
Advance Authorisation Scheme (AAS) - forhåndstilladelsesordning.
-
Regionale ordninger:
f)
Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra - incitamentsordning fra delstaten Maharashtra.
-
Subsidieordninger ikke undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, men undersøgt i forbindelse med den første udløbsundersøgelse og sideløbende interimsundersøgelse:
-
Landsdækkende ordninger:
g)
Export Credit Scheme (ECS) - eksportkreditordning.
-
Subsidieordninger ikke undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og/eller i forbindelse med de tidligere undersøgelser:
-
Landsdækkende ordninger:
h)
Focus Product Scheme (FPS) - produktfokusordning
i)
Duty Free Imports Authorisation (DFIA) - ordning med toldfri import
j)
Duty Drawback Scheme (DDS) - toldgodtgørelsesordning
k)
Focus Market Scheme (FMS) - markedsfokusordning
l)
Status Holder Incentive Scrip (SHIS) - incitamentsordning
m)
Capital Infusions - ordningen for kapitaltilførsel.
-
Regionale ordninger:
n)
Delstaten Gujarats regionale ordninger.
(26)
Ordning a), b), c), e), h), i), k) og l) ovenfor bygger på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) (loven om udenrigshandel), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt. Det »Foreign Trade Policy«-dokument, der er relevant for NUP i forbindelse med denne undersøgelse, er »Foreign Trade Policy 2009-2014« (FTP 09-14). Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (HOP I 09-14). Handbook of Procedures ajourføres regelmæssigt.
(27)
Den under d) nævnte indkomstskattefritagelsesordning er baseret på Income Tax Act of 1961 (indkomstskatteloven af 1961), som ændres årligt ved Finance Act (finansloven).
(28)
De regionale ordninger i litra f) og n) ovenfor forvaltes af henholdsvis delstaten Maharashtra og delstaten Gujarat og er baseret på beslutninger truffet af Maharashtras industri-, energi- og arbejdsministerium og af Gujarats industri- og mineministerium.
(29)
Den under g) omhandlede eksportkreditordning er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949, der tillader Reserve Bank of India (RBI) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(30)
Toldgodtgørelsesordningen i litra j) ovenfor er baseret på section 75 i Customs Act fra 1962, section 37 i Central Excise Act fra 1944, section 93A og 94 i Financial Act fra 1994 og på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules fra 1995. Godtgørelsessatserne offentliggøres regelmæssigt; satserne vedrørende NUP var All Industry Rates (AIR) i toldgodtgørelsesordningen 2012-13, som blev offentliggjort i bekendtgørelse nr. 92/2012-Cus.(N.T). Toldgodtgørelsesordningen omtales også som en ordning for afgiftsfritagelse i kapitel 4 i FTP 09-14.
2. Export Processing Zones Scheme (EPZS)/Special Economic Zones Scheme (SEZS)/Export Oriented Units Scheme (EOUS)
(31)
Den samarbejdsvillige eksporterende producent ansås for hverken at høre hjemme i en SEZS eller en EPZS. Den samarbejdsvillige eksporterende producent var imidlertid blevet etableret under EOUS og modtog udligningsberettigede subsidier i den nuværende undersøgelsesperiode. Nedennævnte beskrivelse og vurdering er derfor begrænset til EOUS.
a) Retsgrundlag
(32)
EOUS er detaljeret beskrevet i kapitel 6 i FTP 09-14 og i kapitel 6 i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(33)
Med undtagelse af rene handelsvirksomheder kan alle virksomheder, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer og tjenester, etableres under EOUS. Industrivirksomheder skal opfylde et krav om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver på 10 mio. INR for at være støtteberettigede under EOUS.
c) Praktisk gennemførelse
(34)
EOUS kan findes og etableres overalt i Indien.
(35)
En ansøgning om EOUS-status skal indeholde nærmere oplysninger for de kommende fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet eksportværdi, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som EOUS-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes for yderligere perioder.
(36)
En EOUS-virksomhed har ifølge FTP 09-14 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer.
(37)
EOUS-virksomheder er berettiget til følgende indrømmelser:
i)
fritagelse for importtold på alle varetyper (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed
ii)
fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører
iii)
godtgørelse af central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt
iv)
delvis godtgørelse af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber.
(38)
Virksomheder, der drives under disse ordninger, er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, jf. section 65 i Customs Act.
(39)
Den samarbejdsvillige eksporterende producent opererede under EOUS i de første fire måneder af den nuværende undersøgelsesperiode. Den formelle skrivelse om at forlade ordningen blev udfærdiget den 6. februar 2013. I den nuværende undersøgelsesperiode anvendte virksomheden derfor kun ordningen til at opnå godtgørelse af den centrale omsætningsafgift. Af undersøgelsen fremgik det, at den pågældende eksporterende producent ikke opnåede fordele i form af fritagelse for importtold og punktafgifter på indenlandske køb og delvis godtgørelse af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber.
d Konklusioner vedrørende EOUS
(40)
Godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift udgør et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ville være indgået, hvis denne ordning ikke fandtes, hvorved EOUS-virksomheden opnåede en fordel som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 2, fordi den forbedrede sin likviditet ved at opnå godtgørelse af den centrale omsætningsafgift. Subsidiet er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikt og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOUS-virksomhed har eksport som mål, jf. paragraph 6.1 i FTP 09-14.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(41)
Subsidiebeløbet blev beregnet ud fra størrelsen af den centrale omsætningsafgift, der blev godtgjort på varer købt lokalt i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette subsidiebeløb blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 1,4 %.
3. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(42)
Det blev bekræftet, at DEPBS blev endeligt ophævet fra 30. september 2011, dvs. før den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
4. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Retsgrundlag
(43)
EPCGS er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FTP 09-14 og i kapitel 5 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(44)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under EPCGS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
5. Income Tax Exemption Scheme (ITES)
(45)
Det blev bekræftet, at ITES blev ophævet i april 2011, dvs. før den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
6. Advance Authorisation Scheme (AAS)
a) Retsgrundlag
(46)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 4.1.3.1-4.1.14 i FTP 09-14 og i section 4.1-4.30 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(47)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under AAS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
7. Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra
a) Retsgrundlag
(48)
For at fremme etableringen af virksomheder i de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras myndigheder siden 1964 begunstiget nyoprettede virksomheder i områder under udvikling i delstaten under en ordning, der er almindeligt kendt som »Package Scheme of Incentives« (PSI). Ordningen er blevet ændret mange gange, siden den blev indført, og i NUP var der to PSI-ordninger i kraft: PSI 2007 (der var gyldig til april 2013) og PSI 2013. GOM's PSI består af en række underordninger, hvoraf de vigtigste er: i) acciserefusion, ii) fritagelse for elektricitetsafgift, iii) fritagelse for eller udsættelse af lokal omsætningsafgift, iv) rentegodtgørelse for nye virksomheder og v) visse tilskud til små og mellemstore virksomheder til opgradering af teknologi. Undersøgelsen afslørede, at den eneste underordning, som den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte i den nuværende undersøgelsesperiode, var ordningen for udsættelse af omsætningsafgiften (en del af nr. iii) ovenfor), som i virkeligheden stammede fra PSI 2001, men den udestående omsætningsafgift skulle stadig delvis betales i den nuværende undersøgelsesperiode.
b) Støtteberettigelse
(49)
For at være støtteberettigede skal virksomhederne som regel investere i mindre udviklede områder i en delstat (som inddeles i kategorier alt efter deres økonomiske udvikling, f.eks. lidet udviklede områder, mindre udviklede områder og mindst udviklede områder) enten ved at oprette en ny industrivirksomhed eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af en eksisterende industrivirksomhed. Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er klassificeringen af det område, som virksomheden befinder sig i eller vil blive etableret i, samt investeringens størrelse.
c) Praktisk gennemførelse
(50)
Det støtteberettigelsesbevis, som GOM udstedte til den samarbejdsvillige eksporterende producent, bevirkede, at virksomheden under underordningen vedrørende udsættelse af omsætningsafgiften havde tilladelse til at udsætte betalingen af delstatsomsætningsafgift på hjemmemarkedssalget.
d) Konklusion
(51)
Ved GOM's underordning vedrørende udsættelse af omsætningsafgiften i PSI ydes der subsidier som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Den undersøgte underordning udgør et finansielt bidrag fra GOM, da denne indrømmelse udsætter opkrævningen af afgifter, som GOM ellers ville have haft som indtægt. Denne udsættelse giver virksomheden en fordel, da den forbedrer virksomhedens likviditet.
(52)
Underordningen er kun åben for virksomheder, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af virksomheder uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og artikel 4, stk. 3, og er derfor udligningsberettiget.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(53)
Udsættelsen af delstatsomsætningsafgifter under det element i ordningen, der vedrører udsættelse, som stadig skulle betales ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, blev anset for at svare til et rentefrit lån på det samme beløb fra GOM. Fordelen for den samarbejdsvillige eksporterende producent blev derfor beregnet ud fra den rente, der blev betalt af virksomheden for et sammenligneligt lån på markedsvilkår i den nuværende undersøgelsesperiode.
(54)
Subsidiebeløbet (tæller) blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over virksomhedens samlede omsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(55)
På grundlag af ovenstående har virksomheden under denne ordning opnået et subsidie på 1,1 %.
8. Export Credit Scheme (ECS)
(56)
Det blev bekræftet, at efter ændringer i ECS (juli 2010, for så vidt angår eksportkreditter i INR, og maj 2012, for så vidt angår eksportkreditter i udenlandsk valuta) ophørte præferencerentesatserne for eksportkreditter i medfør af denne ordning i princippet med at eksistere, undtagen i et begrænset antal specifikke industrisektorer. Da det blev konstateret, at den pågældende kemiske sektor ikke var opført på listen over sektorer, der var omfattet af rentetilskud i den nuværende undersøgelsesperiode, var det ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
9. Focus Product Scheme (FPS)
a) Retsgrundlag
(57)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.15 i FTP 09-14 og i section 3.9 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(58)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under FPS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
10. Duty Free Imports Authorisation Scheme (»DFIA«)
a) Retsgrundlag
(59)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 4.2.1-4.2.7 i FTP 09-14 og i section 4.31-4.36 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(60)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under DFIA i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
11. Duty Drawback Scheme (DDS)
a) Retsgrundlag
(61)
En detaljeret beskrivelse af DDS findes i Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 med efterfølgende ændringer.
b) Støtteberettigelse
(62)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse
(63)
En støtteberettiget eksportør kan anmode om et godtgørelsesbeløb, der beregnes som en procentdel af fob-værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. GOI har fastsat godtgørelsessatser for en række varer, herunder den pågældende vare. De fastlægges på grundlag af den gennemsnitlige mængde eller værdi af materialer, der anvendes som input til fremstilling af en vare, og det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på inputs. De anvendes, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej. DDS-satsen for den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode var på 4 % af fob-værdien.
(64)
For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. Når forsendelsesoplysningerne indtastes i toldserveren (ICEGATE), anføres det, at eksporten finder sted som led i DDS, og DDS-beløbet fastsættes uigenkaldeligt. Efter at speditøren har udfyldt Export General Manifest (EGM), og toldmyndighederne har sammenlignet dokumentet med forsendelsesoplysningerne og fundet det tilfredsstillende, er alle betingelser opfyldt for at tillade udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, enten direkte til eksportørens bankkonto eller pr. bankanvisning.
(65)
Eksportøren skal desuden fremlægge bevis for, at de eksporterede varer er blevet betalt, i form af en bankbekræftelse (Bank Realisation Certificate). Denne bekræftelse kan udfærdiges, når godtgørelsesbeløbet er blevet udbetalt, men GOI kræver beløbet tilbagebetalt, hvis eksportøren ikke fremlægger en bankbekræftelse inden fristens udløb.
(66)
Godtgørelsesbeløbet kan anvendes til ethvert formål.
(67)
Det konkluderedes, at toldgodtgørelsesbeløbet efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder.
(68)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent anvendte DDS i den nuværende undersøgelsesperiode efter at have forladt EOUS.
d) Konklusion vedrørende DDS
(69)
Ved DDS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Et toldgodtgørelsesbeløb er et finansielt bidrag fra GOI, da det har form af en direkte overførsel af midler fra GOI. Desuden medfører toldgodtgørelsesbeløbet en fordel for eksportøren, fordi virksomhedens likviditet forbedres.
(70)
Endvidere er DDS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(71)
Denne ordning kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i litra i) i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen.
(72)
Der findes ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råvarer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importtold, jf. litra i) i bilag I, og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DDS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råvarer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DDS.
(73)
Dette bekræftes i GOI's cirkulære nr. 24/2001, hvoraf det klart fremgår, at [toldgodtgørelsessatser] ikke har nogen relation til det faktiske inputforbrugsmønster og den faktiske indvirkning på en bestemt eksportørs inputs eller individuelle forsendelser […], og de regionale myndigheder instrueres om, at de lokale kontorer ikke skal forlange bevis for den faktiske told, der er betalt på importerede eller hjemlige input […], når eksportørerne indsender deres [anmodninger om godtgørelser].
(74)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at DDS er udligningsberettiget.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet som den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt skal GOI betale godtgørelsesbeløbet, som udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen på det godtgørelsesbeløb, der ydes for den pågældende eksporttransaktion, har GOI ingen beføjelser med hensyn til at indrømme subsidiet. I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DDS som summen af de godtgørelsesbeløb, der er opnået for eksporttransaktioner, der har fundet sted under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode.
(76)
Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(77)
Ud fra ovenstående er den subsidiesats, der blev konstateret under denne ordning for den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, på 0,6 %.
12. Focus Market Scheme (»FMS«)
a) Retsgrundlag
(78)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.14 i FTP 09-14 og i section 3.8 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(79)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under FMS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
13. Status Holder Incentive Scrip (»SHIS«)
a) Retsgrundlag
(80)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.16 i FTP 09-14 og i section 3.10 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(81)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under SHIS i den nuværende undersøgelse. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
14. Capital Infusions
(82)
Det konstateredes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordel af ordningen for kapitaltilførsel fra GOI eller regionale myndigheder. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
15. GOG's regionale ordninger
(83)
Det blev bekræftet, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke har forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller produktionsanlæg i delstaten Gujarat. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere GOG's regionale ordninger yderligere.
16. Udligningsberettigede subsidiebeløb
(84)
I henhold til grundforordningen udgør de udligningsberettigede subsidier, der blev konstateret i den nuværende undersøgelsesperiode, 3,1 %, udtrykt som værditold, for den undersøgte eksporterende producent.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Ordning
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nul
EPCGS (14)
nul
ITES
nul
AAS (14)
nul
PSI (Maharashtra Regional Scheme)
1,1
ECS (14)
nul
FPS (14)
nul
DFIA (14)
nul
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nul
SHIS (14)
nul
Capital Infusions
nul
GOG's regionale ordninger
nul
I ALT
3,1
(85)
På grundlag af de foreliggende oplysninger tegnede den samarbejdsvillige eksporterende producent sig for størstedelen af eksporten af sulfanilsyre fra Indien til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Der forelå ingen oplysninger, hvoraf det fremgik, at subsidieringsniveauet for de øvrige eksporterende producenter, der måtte findes, var lavere.
17. Sandsynligheden for fortsat subsidiering
(86)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat subsidiering.
(87)
Det blev fastslået, at selv om den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med udløbsundersøgelsen, er lavere end den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og foregående udløbsundersøgelse, fortsatte den samarbejdsvillige indiske eksportør af den pågældende vare med at nyde godt af udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheder. Der er ingen tegn på, at DDS - det vigtigste program, som virksomheden i øjeblikket anvender, efter at den forlod EOUS - vil blive afviklet inden for en overskuelig fremtid. På disse betingelser står det klart, at eksportøren af den pågældende vare også fremover vil modtage udligningsberettigede subsidier.
D. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
1. EU-produktion og definition af EU-erhvervsgrenen
(88)
I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af en enkelt EU-producent, som derfor tegner sig for 100 % af EU-produktionen og udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1.
2. EU-forbruget
(89)
EU-forbruget blev beregnet på grundlag af:
-
EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare på EU-markedet
-
importmængden af sulfanilsyre (Taric-niveau) til EU-markedet ifølge Eurostat.
(90)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og der kun er en eksporterende producent i USA, er det nødvendigt at fremlægge oplysningerne i tabellerne nedenfor i indekseret form for at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger.
Tabel 1
Forbrug på EU-markedet
Mængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
EU-forbrug (2010 = 100)
100
106
106
114
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse.
(91)
Undersøgelsen viste, at markedet for sulfanilsyre gradvist ekspanderede i den betragtede periode og voksede med 14 % i slutningen af NUP.
3. Import fra det pågældende land
a) Importmængde og markedsandel
Tabel 2
Import fra det pågældende land
Importmængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Indien
100
422
187
52
Kilde: Eurostat.
Tabel 2a
Import fra det pågældende land
Importmængde (intervaller) (15)
2010
2011
2012
NUP
Indien
50-200
250-550
100-250
10-80
Kilde: Eurostat.
Tabel 3
Det pågældende lands markedsandel
Markedsandel (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Markedsandel for importen fra Indien
100
397
177
46
(92)
Importmængden med oprindelse i Indien faldt med 48 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med 54 % i samme periode.
b) Importpriser
Tabel 4
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra det pågældende land
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Indien (indeks: 2010 = 100)
100
79
84
92
Kilde: Eurostat.
Tabel 4a
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra det pågældende land
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Indien (intervaller)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Kilde: Eurostat.
(93)
Den gennemsnitlige pris på den pågældende vare fra Indien faldt med 21 % i 2011 og voksede derefter gradvis, men lå stadig 8 % under prisniveauet for 2010.
c) Prisunderbudsniveau
(94)
Undersøgelsen viste, at den eneste samarbejdsvillige indiske eksporterende producents priser ikke underbød EU-producentens priser. For at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger kan de nøjagtige tal ikke oplyses, men det underbud, der blev konstateret, var på mellem -20 % og -40 %.
(95)
Efter fremlæggelsen af oplysninger og bemærkninger fra EU-producenten blev Kommissionen anmodet om at beregne det mulige prisunderbud for den resterende del af importen fra Indien ud fra data fra Eurostat. Ifølge disse data blev der ikke konstateret underbud i forbindelse med denne import, og derfor kan konklusionerne i betragtning 94 ovenfor bekræftes.
4. Import fra andre tredjelande
(96)
Med undtagelse af tre ubetydelige transaktioner (i 2010 og 2011 fra Schweiz og i 2012 fra Malaysia) kom al import af sulfanilsyre fra andre tredjelande fra Kina og USA i den betragtede periode.
Tabel 5
Import af sulfanilsyre fra andre tredjelande
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra USA (indeks)
100
267
253
299
Markedsandel for importen fra USA (indeks)
100
180
171
188
Gennemsnitspriser på importen fra USA (indeks)
100
95
101
102
Importmængde fra Kina (indeks)
100
77
14
1
Markedsandel for importen fra Kina (indeks)
100
73
13
1
Gennemsnitspriser på importen fra Kina
100
92
104
164
Kilde: Eurostat
(97)
Importmængderne af sulfanilsyre fra Kina faldt med 99 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og markedsandelen faldt også med 99 % i samme periode.
(98)
Den gennemsnitlige importpris på sulfanilsyre fra Kina faldt en smule i 2011 med 8 % og udviste derefter en stigende tendens med en meget stærk stigning på 64 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(99)
Importen af sulfanilsyre fra USA er vokset betydeligt både i mængde og markedsandel i den betragtede periode med henholdsvis 199 % og 88 %. Da EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil i samme periode, var det importen fra USA, som overtog det marked, som de kinesiske og indiske eksportører forlod.
(100)
Prisniveauerne på importen fra USA forblev forholdsvis stabile i den betragtede periode og lå på samme niveau som EU-producentens. I den nuværende undersøgelsesperiode var der intet prisunderbud fra importen fra USA.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(101)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 4, omfattede undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade en evaluering af alle økonomiske faktorer med indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(102)
For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at fremlægge oplysningerne om den eneste EU-producent i indekseret form.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 6
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktion i ton (indeks)
100
87
99
107
Kapacitet i ton (indeks)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelsesgrad (indeks)
100
87
99
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(103)
EU-erhvervsgrenens produktion var 7 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end det niveau, der blev registreret i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og derfor ændrede kapacitetsudnyttelsesgraden sig på samme måde som produktionen, dvs. den voksede med 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(104)
Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen forblev på et tilfredsstillende niveau af kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, og at det lykkedes den at nå et optimalt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.
(105)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at den i hele den betragtede periode kun opnåede optimal kapacitetsudnyttelse i NUP, hvilket viser, at dens genopretning stadig er meget ny og skrøbelig.
(106)
Denne bemærkning i Kommissionens vurdering ændrer ikke ved konklusionerne i betragtning 104 ovenfor, som ikke på nogen måde er i strid med EU-erhvervsgrenens bemærkninger.
5.2. Slutlagre
Tabel 7
Slutlagre i mængde
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre i ton (indeks)
100
576
328
171
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(107)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning ultimo året udviste en stærk stigning i 2011 med en faldende tendens herefter, men lå dog stadig 71 % over 2010-niveauet i den nuværende undersøgelsesperiode. Ud fra produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode udgør slutlagrene under alle omstændigheder mindre end en måneds produktion.
5.3. Salgsmængder og markedsandel
Tabel 8
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde i ton (indeks)
100
70
97
104
Markedsandel i % (indeks)
100
66
92
92
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(108)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 4 % i forhold til niveauet i begyndelsen af den betragtede periode. Der var et meget kraftigt dyk i 2011 efterfulgt af en støt stigning.
(109)
I markedsandele kan EU-erhvervsgrenens resultater betragtes som stabile i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel i lighed med det faldende salg også faldt. I de følgende år udviste salget og markedsandelen en stigende tendens. Selv om markedsandelen for EU-producenten i den nuværende undersøgelsesperiode holdt sig lidt under niveauet i 2010, er det værd at bemærke, at EU-erhvervsgrenen stadig formåede at tage del i væksten i EU-forbruget og indtog en dominerende stilling på EU-markedet i hele den betragtede periode.
(110)
EU-erhvervsgrenen anførte i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, at dens markedsandel er meget ustabil på grund af den omstændighed, at sulfanilsyre er en prisdrevet råvare, og gav som eksempel 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.
(111)
I den forbindelse skal det understreges, at det tab af markedsandele, der fandt sted i 2011, faldt sammen med en prisstigning fra EU-producentens side stik imod markedstendenserne på det tidspunkt. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at importpriserne fra alle lande faldt med fra 5 % til 20 % i 2011. Det er også værd at bemærke, at de tilgængelige statistiske data viser, at det hovedsagelig var den amerikanske importør, som overtog den markedsandel, EU-erhvervsgrenen mistede.
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
Tabel 9
Salgspriser
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlige salgspriser i EUR/ton (indeks)
100
109
108
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(112)
EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet voksede med 12 % i den betragtede periode, hvilket skyldtes overvæltningen af stigningen i omkostningerne til det vigtigste råmateriale (anilin).
5.5. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 10
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Beskæftigelse (indeks)
100
100
117
117
Arbejdskraftproduktivitet (indeks)
100
88
85
91
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (indeks)
100
105
102
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(113)
Beskæftigelsen i fuldtidsækvivalenter voksede med 17 % i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviste en stigende tendens i den betragtede periode og voksede med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til i 2010. Siden voksede produktionen kun med 7 %, jf. betragtning 103; arbejdskraftproduktiviteten faldt med 9 % i den betragtede periode.
5.6. Rentabilitet
Tabel 11
Rentabilitet
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet (indeks)
100
96
20
65
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(114)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet på samme vare faldt i den betragtede periode og lå en smule under det optimale niveau, som EU-erhvervsgrenen anførte; det er imidlertid vigtigt at bemærke, at den forblev positiv i hele den betragtede periode.
(115)
Faldet i rentabiliteten skyldes hovedsagelig stigningen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger, som voksede med næsten 20 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og som ikke fuldt ud kunne opvejes af stigningen på 12 % i salgspriserne, jf. betragtning 112.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og likviditet
Tabel 12
Investeringer, investeringsafkast og likviditet
2010
2011
2012
NUP
Investeringer (indeks)
-
100
133
57
Investeringsafkast (indeks)
100
86
30
103
Likviditet (indeks)
100
116
68
82
(116)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at investere i 2010. Efterfølgende faldt investeringerne i sulfanilsyrevirksomhed med 43 % fra 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, og deres størrelse i absolutte tal kan anses for at være lav og hovedsagelig vedrøre vedligeholdelsesaktivitet. Disse konklusioner stemmer overens med investeringsafkastet og den lave rentabilitet i den nuværende undersøgelsesperiode.
(117)
Investeringsafkastet fulgte nøje tendensen i rentabiliteten i 2011 og 2012. I den nuværende undersøgelsesperiode blev investeringsafkastet forbedret og nåede op på samme niveau som i 2010 på grund af stigningen i rentabiliteten fra 2012 til den nuværende undersøgelsesperiode.
(118)
Likviditeten udviste en svingende tendens, men var positiv i hele den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt likviditeten med 18 % i forhold til 2010-niveauet. EU-erhvervsgrenen gav ikke udtryk for vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.
5.8. Subsidiemargenens faktiske størrelse og genrejsning efter tidligere subsidiering
(119)
Som konkluderet i betragtning 84 var den konstaterede subsidiemargen i den nuværende undersøgelsesperiode ikke betydelig, skønt den stadig var over bagatelgrænsen.
(120)
Under hensyntagen til væksten i salgsmængder, priser og kapacitetsudnyttelsesgrad i EU-erhvervsgrenen kan det konkluderes, at foranstaltningerne var formålstjenlige, og at EU-erhvervsgrenen er kommet sig efter virkningerne af tidligere subsidiering i den betragtede periode. Der blev observeret en vis nedgang i en række skadesindikatorer såsom rentabilitet og markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode, men dette kan ikke tilskrives importen fra det pågældende land på grund af dens meget lave niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Under alle omstændigheder viser de skadesindikatorer, som udviklede sig negativt, stadig en holdbar situation for EU-erhvervsgrenen.
6. Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation
(121)
Undersøgelsen viste, at importen af den pågældende vare fra Indien er faldet til et meget lavt niveau. EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil, og det salg, det pågældende land gik glip af, blev overtaget af importen fra USA på et prisniveau, der svarede til EU-erhvervsgrenens. EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin salgsmængde og sine gennemsnitlige salgspriser og til at nå op på næsten optimal kapacitetsudnyttelse.
(122)
Det moderate fald i EU-erhvervsgrenens markedsandele og rentabilitet kan ikke tilskrives importen fra Indien, jf. betragtning 120.
(123)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode.
(124)
Skønt EU-erhvervsgrenen fremsatte bemærkninger vedrørende skadesanalysen, og de blev behandlet ovenfor i betragtning 95, 105-106 og 110-111, var den indforstået med den samlede konklusion vedrørende fraværet af væsentlig skade, især i NUP.
7. Sandsynligheden for fornyet skade
(125)
For vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade er det vigtigt at påpege, at EU-erhvervsgrenen i en situation med optimal kapacitetsudnyttelse - som den, der blev opnået i den nuværende undersøgelsesperiode - ikke er i stand til at dække hele EU-forbruget, og at en betydelig del af EU-forbruget derfor bliver nødt til at blive dækket af import.
(126)
Desuden producerer EU-erhvervsgrenen kun renset sulfanilsyre, hvilket betyder, at brugere, der foretrækker teknisk sulfanilsyre til deres produktion, må ty til import.
(127)
Desuden havde EU-erhvervsgrenen en stabil markedsandel med salg til en række årelange kunder. Det fremgik af undersøgelsen, at for nogle brugere skal leverandørerne af sulfanilsyre undergå en streng og dyr certificerings-/kontrolproces, hvilket gør skift fra én leverandør til en anden vanskeligere.
(128)
Det var som led heri, at de potentielle virkninger af importen fra Indien på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen blev analyseret i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 2, med henblik på at vurdere sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.
(129)
Som konkluderet ovenfor i betragtning 84-85 og 87 nyder sulfanilsyre, der importeres fra Indien, stadig godt af og vil sandsynligvis fortsat fremover nyde godt af subsidiering.
(130)
Samtidig peger undersøgelsens konklusioner på, at tilstedeværelsen af subsidieret import fra Indien ikke vil føre til fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. Dette ræsonnement bygger på en analyse af følgende faktorer:
-
uudnyttet kapacitet i Indien
-
de indiske eksportørers prisadfærd
-
subsidieringsniveauets indvirkning på priserne
-
det indiske varesortiment.
a) Uudnyttet kapacitet i Indien
(131)
Undersøgelsen afslørede ikke betydelig uudnyttet kapacitet i Indien.
(132)
EU-erhvervsgrenen anfægtede denne konklusion og hævdede navnlig, at den uudnyttede kapacitet i Indien sandsynligvis vil øges som følge af den øgede tilstedeværelse af kinesiske varer på det indiske marked, og at incitamentet til eksport vil vokse yderligere.
(133)
I den forbindelse bemærker Kommissionen, at den største kendte indiske producent og eksportør af sulfanilsyre opgav sin status som eksportorienteret virksomhed (EOU) i 2013, jf. betragtning 39, da virksomheden planlagde at øge sit salg på hjemmemarkedet. Dette salg havde været alvorligt begrænset af betingelserne i EOUS. Virksomheden bekræftede, at den ikke fornemmede pres fra de kinesiske konkurrenter, og at det indiske marked efter dens vurdering havde gode udviklingsmuligheder. Derfor er der ingen grund til at antage, at den nuværende eller en kommende uudnyttet kapacitet hos de indiske producenter vil blive omdirigeret til Unionen som følge af et påstået kinesisk pres på det indiske marked.
b) De indiske eksportørers prisadfærd
(134)
For så vidt angår de indiske eksportørers prisadfærd, konstateredes det i betragtning 94 og 95 ovenfor, at den samarbejdsvillige eksporterende producent, men også andre indiske eksportører, solgte til priser, som ikke underbød EU-prisniveauerne i NUP.
(135)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at Kokans eksportpriser byggede på et pristilsagn og derfor ikke var repræsentative for de øvrige indiske eksporterende producenter. Kommissionen bemærker, at Kokans priser i den betragtede periode lå væsentligt over mindsteimportprisen (MIP) i tilsagnet. For så vidt angår de øvrige indiske eksportører, var deres gennemsnitseksportpriser, jf. Eurostat, endda højere i NUP. Dette betyder, at de indiske eksportørers priser, inkl. Kokans, snarere tog udgangspunkt i markedssituationen end i pristilsagnet.
(136)
EU-erhvervsgrenen påpegede også, at de indiske importpriser faldt med 8 % i den betragtede periode trods en stigning på over 40 % i priserne på det vigtigste råmateriale (benzen) i samme periode. Undersøgelsen viste, at det relativt høje prisniveau for sulfanilsyre på EU-markedet skabte mulighed for et prisfald trods vækst i omkostningerne til det vigtigste råmateriale. Uanset benzens betydning som en omkostningskomponent kan den ikke i sig selv forklare udviklingen i den undersøgte vares omkostninger og priser. Endelig viste undersøgelsen, at de indiske salgspriser til Unionen ikke var ekstraordinært lave, da de svarede til priserne på eksport fra Indien til tredjelande, som forekom i betydelige mængder. Derfor fandtes tendenserne til at prisfastsætte færdigvaren (sulfanilsyre) og det vigtigste råmateriale (benzen), som EU-erhvervsgrenen var inde på, ikke at være modstridende.
(137)
Endelig fremførte EU-erhvervsgrenen, at indiske eksportpriser til tredjelande, nemlig Tyrkiet, var lavere end dem til EU. Kommissionen bemærkede, at dataene fra Kokan viste, at dennes priser til Tyrkiet også lå over MIP, og at de ikke underbød EU-erhvervsgrenens. Kokans eksportmængde til Tyrkiet lå på samme niveau som det, hvori EU-erhvervsgrenen tog udgangspunkt i sin anmodning, og derfor gælder konklusionerne vedrørende Kokan for al indisk eksport til Tyrkiet. Ud fra ovenstående underbygges de indiske eksportørers påståede anderledes prisadfærd over for tredjelande i forhold til EU ikke af de tilgængelige oplysninger.
c) Subsidieringsniveauets indvirkning på priserne
(138)
Som anført i betragtning 84 ovenfor var subsidiemargenen i NUP for den samarbejdsvillige indiske producent på 3,1 %. Dette viser en fortsat faldende tendens i subsidieringen siden indførelsen af de oprindelige udligningsforanstaltninger i 2002.
(139)
Dette fald skyldes ikke udelukkende denne enkelte virksomheds situation, men også systemiske ændringer i de indiske subsidieordninger. Som forklaret i del C i denne forordning blev nogle af ordningerne opgivet af GOI, og de fleste af de øvrige blev nedjusteret, for så vidt angår fordele for virksomhederne. Kun i forbindelse med en bestemt ordning, der blev undersøgt, nemlig DDS, blev kriterierne for støtteberettigelse og de administrative procedurer lempet. Som følge heraf gik Kokan straks over til denne ordning. Anvendelsen af DDS udelukker imidlertid anvendelsen af de fleste af de øvrige ordninger (EOUS, AAS, FPS, DFIA og FMS). For den pågældende vare har DDS et klart højeste subsidieringsniveau: i NUP 4 % af fob-eksportværdien, og det blev yderligere nedsat til 3 % senere. Trods denne begrænsning i subsidieniveauet kan det forventes, at andre producenter vil gå over til eller allerede er gået over til denne ordning, fordi den udgør en begrænset administrativ byrde.
(140)
Kommissionen har allerede observeret en sådan tendens i forbindelse med en række andre antisubsidieundersøgelser i Indien de sidste 2 år (16). Det kan derfor fastslås, at konklusionerne vedrørende Kokan, jf. betragtning 139 ovenfor, kan ekstrapoleres til de øvrige indiske producenter af sulfanilsyre.
(141)
I betragtning af ovennævnte subsidieringsniveau (skønnet til omkring 3 % med DDS som en hovedordning) og det nuværende eksportprisniveau fra Indien, som allerede omfatter subsidierne, konkluderes det, at disse eksportpriser ikke ville underbyde EU-erhvervsgrenens priser, selv om udligningsforanstaltningerne over for Indien blev ophævet. Det kan derfor konkluderes, at eksport fra Indien, selv når den er subsidieret, ikke er skadevoldende over for EU-erhvervsgrenen.
d) Det indiske varesortiment
(142)
Den samarbejdsvillige indiske producent (der tegner sig for en væsentlig andel af importen fra Indien til Unionen) solgte hovedsagelig den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, hvor denne først og fremmest konkurrerede med import fra USA og Kina, da EU-erhvervsgrenen ikke fremstillede den tekniske kvalitet af sulfanilsyre. Desuden var stort set al Kokans eksport af sulfanilsyre til Tyrkiet, som fandt sted i store mængder, af teknisk kvalitet.
(143)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at der var en høj grad af overlapning i anvendelsen af teknisk og renset kvalitet af sulfanilsyre, og at der derfor er en betydelig konkurrence mellem de to kvaliteter.
(144)
Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen bekræftede, at indbyrdes udskiftelighed i praksis er begrænset. I særdeleshed brugere, der har brug for eller foretrækker den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, kunne teoretisk anvende den rensede kvalitet, men på grund af den betydelige prisforskel (20 % - 25 %) er dette ikke en holdbar løsning. Derfor fastholdes det, at de indiske producenters salg, for så vidt angår den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, hovedsagelig konkurrerer med varer fra Kina og USA.
8. Konklusion vedrørende fornyet skade
(145)
Ud fra konklusionerne af undersøgelsen, jf. ovenstående betragtninger, fastslås det, at ophævelse af udligningsforanstaltningerne over for Indien sandsynligvis ikke fører til fornyet skade på kort til mellemlang sigt.
E. UNIONENS INTERESSER
(146)
Da det blev konkluderet, at der ikke var nogen sandsynlighed for fornyet skade, var det ikke nødvendigt at undersøge Unionens interesser.
F. OPHÆVELSE AF UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER
(147)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det anses for hensigtsmæssigt, at de gældende udligningsforanstaltninger på importen af sulfanilsyre fra Indien ophæves. Interesserede parter fik også lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(148)
Det følger af ovenstående, at udligningsforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Indien bør ophæves, jf. grundforordningens artikel 18. Kommissionens afgørelse om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan bør også ophæves.
(149)
Under hensyntagen til, at EU-erhvervsgrenens genrejsning er af nyere dato, vil Kommissionen på anmodning fra EU-producenten overvåge importen af den pågældende vare. Overvågningen bliver begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning.
(150)
Det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 25, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige udligningstold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Indien, ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
2. Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indien) ophæves hermed.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2014.
A BIZOTTSÁG 1347/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 17.)
az 597/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. és 18. cikkére,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
2002. júliusában a Tanács 1338/2002/EK rendeletével (2) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat).
(2)
A Tanács 1339/2002/EK rendeletével (3) a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav behozatalára 21 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki, az Indiából származó szulfanilsav behozatalára pedig 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
(3)
A Bizottság 2002/611/EK határozatával (4) elfogadta az egyik indiai exportáló gyártó, a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (a továbbiakban: Kokan) által az Indiából származó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések tekintetében felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást.
(4)
2004 márciusában a Bizottság a 2004/255/EK bizottsági határozattal (5) hatályon kívül helyezte a 2002/611/EK határozatot, miután a Kokan önkéntesen visszavonta a kötelezettségvállalalást.
(5)
A Bizottság 2006/37/EK határozatával (6) elfogadta a Kokan által az Indiából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések tekintetében felajánlott új kötelezettségvállalást. A 123/2006/EK tanácsi rendelet (7) ennek megfelelően módosította az 1338/2002/EK tanácsi rendeletet és az 1339/2002/EK tanácsi rendeletet.
(6)
A Tanács az intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát követően az 1000/2008/EK rendelettel (8) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára. A Tanács a hatályvesztési és az időközi felülvizsgálatot követően az 1010/2008/EK rendelettel (9) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára, és módosította az Indiából származó szulfanilsav behozatalára kivetett dömpingellenes vám szintjét.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(7)
A hatályos végleges kiegyenlítő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (10) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. július 1-jén kérelem érkezett ezen intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránt az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (11) (a továbbiakban: alaprendelet) 18. cikke alapján. A kérelem benyújtója a CUF - Quimicos Industriais (a továbbiakban: kérelmező vagy a CUF), a szulfanilsav egyetlen - azaz az uniós gyártás 100 %-át képviselő - uniós gyártója volt.
(8)
A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a támogatás folytatódását és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(9)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. október 16-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában (12) közzétett értesítéssel bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Párhuzamos vizsgálatok
(10)
A Bizottság 2013. október 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett (13) értesítésével emellett az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (14) 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatala tekintetében is.
5. A vizsgálat
5.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(11)
A támogatás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
5.2. Az érintett felek
(12)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az indiai exportáló gyártókat, az importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(13)
Az érdekelt felek közül csak az egyetlen uniós gyártó kért meghallgatást, amelyet biztosítottak számára.
5.3. Mintavétel
(14)
Tekintettel az érintett termék indiai exportáló gyártóinak és uniós független importőreinek nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő az alaprendelet 27. cikke szerint. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(15)
A Bizottsághoz a mintavétellel kapcsolatban két válasz érkezett az indiai exportáló gyártóktól. Ezért nem került sor mintavételre.
(16)
Egy független importőrtől érkezett egy válasz a mintavételi formanyomtatványra, azonban ez az importőr nem az érintett országból importálta az érintett terméket és nem töltötte ki a kérdőívet. Ezért nem került sor mintavételre.
(17)
Mivel csak egy uniós gyártó van, az uniós gyártók esetében nem került sor mintavételre.
5.4. A vizsgálat
(18)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a támogatás folytatódásának, valamint az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és meghatározza az uniós érdeket. A Bizottság kérdőívet küldött az egyetlen uniós gyártónak, a két indiai exportáló gyártónak, az indiai kormánynak, az ismert importőröknek és az uniós felhasználóknak.
(19)
A két indiai exportáló gyártó közül csak egy nyújtott be hiánytalan választ. Ez az indiai gyártó a felülvizsgálati időszak folyamán az Unióba irányuló teljes indiai kivitel jelentős részét képviselte.
(20)
A Bizottság konzultációkat folytatott Delhiben az indiai kormánnyal, a maharastrai kormánnyal, a gudzsaráti kormánnyal, és az Indiai Központi Jegybankkal.
(21)
Emellett ellenőrző látogatásra került sor a következő vállalatok telephelyén:
a)
Uniós gyártó:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugália
b)
Exportáló gyártók:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Uniós felhasználók:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Németország
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugália
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanyolország.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(22)
Az érintett termék a jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód (2921420060 TARIC-kód) alá tartozó szulfanilsav. A szulfanilsav kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben - a technikai és a tisztított minőségben - létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. A rögzített adatok szerint korlátozott mértékben a gyógyszeripar is felhasználja. Bár nem vitatott, hogy mindkét minőségű termék alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői megegyeznek és ezért egyetlen terméknek minősülnek, fontos kiemelni, hogy a vizsgálat szerint a gyakorlatban felcserélhetőségük korlátozott. Közelebbről, a tisztított minőségű szulfanilsavat felhasználók csak abban az esetben használhatnak technikai minőségű szulfanilsavat, ha ezt képesek maguk továbbtisztítani. Elméletben ugyan használhatnak tisztított minőséget azok a felhasználók, akiknek a technikai minőségű szulfanilsavra van szükségük vagy ezt részesítik előnyben, ám ez az árkülönbség (20-25 %) miatt gazdaságilag nem életképes megoldás.
(23)
A szulfanilsav olyan nyersanyag, amelynek alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az indiai exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint az uniós gyártó által gyártott és az uniós piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 2. cikke értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Bevezetés
(24)
Az indiai exportálók tekintetében az együttműködés egyetlen exportáló gyártóra korlátozódott. Mivel más gyártók nem működtek közre, a kiegyenlíthető támogatások összegét a rendelkezésre álló adatok - azaz az Indiából az Unióba érkező export jelentős részét képviselő együttműködő vállalkozás válaszai és az indiai hatóságoktól származó információk - alapján kellett megállapítani.
(25)
A felülvizsgálati kérelemben található információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő - állítólagosan támogatásokkal járó - rendszerek megvizsgálására került sor:
-
Az eredeti vizsgálat során vizsgált támogatási programok:
-
Nemzeti szintű programok:
a)
Az exportfeldolgozási övezetekre vonatkozó program (Export Processing Zones Scheme, a továbbiakban: EPZ)/A különleges gazdasági övezetekre vonatkozó program (Special Economic Zones Scheme, a továbbiakban: SEZS)/Az exportorientált egységekre vonatkozó program (Export Oriented Units Scheme, a továbbiakban: EOUS)
b)
Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás) (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)
c)
Beruházási javak exportösztönzési programja (Export Promotion Capital Goods Scheme, a továbbiakban: EPCGS)
d)
Jövedelemadó-mentességi program (Income Tax Exemption Scheme, a továbbiakban: ITES)
e)
Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme; a továbbiakban: AAS)
-
Regionális szintű programok:
f)
A maharashtrai kormány ösztönzőcsomag-programja (Package Scheme of Incentives, a továbbiakban: PSI)
-
Az eredeti vizsgálat során nem vizsgált, ám az első hatályvesztési felülvizsgálat és az ezzel párhuzamos időközi felülvizsgálat során megvizsgált támogatási programok:
-
Nemzeti szintű programok:
g)
Exporthitelprogram (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)
-
Az eredeti vizsgálatban és/vagy az előző felülvizsgálatokban nem vizsgált támogatási programok:
-
Nemzeti szintű programok:
h)
Kiemelt termékek programja (Focus Product Scheme; a továbbiakban: FPS)
i)
Vámmentes behozatal engedélyezése (Duty Free Import Authorisation, a továbbiakban: DFIA)
j)
Vám-visszatérítési program (Duty Drawback Scheme, a továbbiakban: DDS)
k)
A kiemelt piacra összpontosító program (Focus Market Scheme, a továbbiakban: FMS)
l)
A jogosultak kedvezmény-utalványa (Status Holder Incentive Scrip, a továbbiakban: SHIS)
m)
Tőkejuttatások
-
Regionális szintű programok:
n)
A gudzsaráti kormány regionális programjai
(26)
A fenti a), b), c), e), h), i), k) és l) pontban megjelölt programok az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, 1992. évi külkereskedelmi (fejlesztés és szabályozás) törvényen alapulnak (az 1992. évi 22. sz. törvény; a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja India kormányát arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozóan értesítéseket bocsásson ki. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra vonatkozó külkereskedelem-politikai dokumentum a „Foreign Trade Policy 2009-2014” (a továbbiakban: FTP 09-14). Ezenfelül az indiai kormány az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I. kötetében (Handbook of Procedures, Volume I, a továbbiakban: HOP I 09-14) is lefektette. Az eljárási kézikönyvet rendszeresen frissítik.
(27)
A fenti d) pontban szereplő jövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló, 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvény évente módosít.
(28)
Az f) és az n) pontban megjelölt regionális programok Maharashtra, illetve Gudzsarát állam irányítása alá tartoznak, és a maharashtrai kormány ipari, energiaügyi és munkaügyi minisztériumának határozatain, illetve a gudzsaráti kormány ipari és bányászati minisztériumának határozatain alapulnak.
(29)
A fenti g) pontban szereplő exporthitelprogram a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek területén utasíthatja a kereskedelmi bankokat.
(30)
A fenti j) pontban megjelölt vám-visszatérítési program a Customs Act of 1962 (a vámokról szóló 1962. évi törvény) 75. szakaszán, a Central Excise Act of 1944 (a központi fogyasztási adókról szóló 1944. évi törvény) 37. szakaszán, a Financial Act of 1994 (a költségvetésről szóló 1994. évi törvény) 93A. és 94. szakaszán, valamint a Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995 (a vámok, központi fogyasztási adók és szolgáltatási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) rendelkezésein alapul. A visszatérítésre vonatkozó szabályokat rendszeresen közzéteszik; a felülvizsgálati időszakra alkalmazandó ilyen szabályokat az All Industry Rates (AIR) of Duty Drawback 2012-13 (a vámvisszatérítések valamennyi gazdasági ágazatra vonatkozó mértékei 2012-13-ban) határozza meg, amelyet a 92/2012- Cus. (N.T.) számú értesítéssel tettek közzé. A vám-visszatérítési programra az FTP 09-14 4. fejezetében vámenyhítési programként is hivatkoznak.
2. Exportfeldolgozási övezetek (EPZ)/Különleges gazdasági övezetek (SEZ)/Az exportorientált egységekre vonatkozó program (EOUS)
(31)
Az a megállapítás született, hogy az együttműködő exportáló gyártó telephelye nem tartozik sem a SEZ, sem az EPZ hatálya alá. Az együttműködő exportáló gyártót azonban az EOUS értelmében hozták létre, és kiegyenlítendő támogatásban részesült a felülvizsgálati időszakban. Az alábbi ismertetés és értékelés ezért csak az EOUS-ra vonatkozik.
b) Jogalap
(32)
Az EOUS részletes leírását az FTP 09-14 6. fejezete és a HOP I 09-14 6. fejezete tartalmazza.
b) Jogosultság
(33)
A kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok kivételével minden olyan vállalat létrehozható az EOUS alapján, amely elvileg vállalja, hogy az általa előállított valamennyi árut, illetve szolgáltatást exportálja. Az ipari szektorokban működő vállalatok akkor jogosultak részt venni az EOUS-ban, ha a befektetett eszközök tekintetében teljesítik a minimális befektetési küszöbértéket (10 millió indiai rúpia).
c) Gyakorlati megvalósítás
(34)
Indiában bárhol létre lehet hozni exportorientált egységeket.
(35)
Az EOUS-jogállás iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évről, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export tervezett értékéről, az importigényekről és a belföldi igényekről. A vállalat kérelmének elfogadásakor a hatóságok tájékoztatják a vállalatot a jóváhagyás kapcsolódó feltételeiről. Az EOUS alapján működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás újabb időszakokra megújítható.
(36)
Az FTP 09-14 szerint az exportorientált egység alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel elérése, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét.
(37)
Az EOUS alapján működő egységek a következő engedményekre jogosultak:
i.
mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyasztási cikkek) esetében, amelyre a gyártás, termelés, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van;
ii.
mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól;
iii.
a helyben beszerzett árukra kivetett központi forgalmi adó visszatérítése;
iv.
a hazai olajtársaságoktól beszerzett üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítése;
(38)
Az e rendszerekbe tartozó egységek vámszabad egységek, amelyek működését a vámtörvény 65. szakaszának megfelelően vámtisztviselők felügyelik.
(39)
Az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak első négy hónapjában az EOUS szerint működött. A támogatási programból való kilépésről szóló hivatalos levelet 2013. február 6-án állították ki. A felülvizsgálati időszakban tehát a vállalkozás a programot csak a központi forgalmi adó visszatérítésének igénybevételére használta fel. A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett exportáló gyártó nem élt az importvámok alóli és a belföldi vásárlások utáni jövedéki adó alóli mentességgel járó előnyökkel, és a hazai olajtársaságoktól vásárolt üzemanyag után fizetett jövedéki adó részleges visszatérítését sem vette igénybe.
d) Az EOUS-re vonatkozó következtetések
(40)
A központi forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében támogatásnak minősül. Az ezen program hiányában egyébként esedékes kormányzati bevételek kiesnek, így az exportorientált egység az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint kedvezményben részesül, mert a központi forgalmi adó visszatérítésével javul a likviditása. A támogatás jogilag az exportteljesítménytől függ, ezáltal az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Az exportorientált egységek számára az FTP 09-14 6.1. pontjában meghatározott exportcélkitűzés elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(41)
A támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során a helyben beszerzett áruk után megfizetett és visszatérített központi forgalmi adó alapján számolták ki. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti exportjából származó teljes árbevételre vetítették ki (megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Az imént említett módszer szerint kapott támogatási különbözet 1,4 % volt.
3. Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás) (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)
(42)
Megerősítést nyert, hogy a DEPBS-t ténylegesen visszavonták 2011. szeptember 30-tól kezdődően, azaz a felülvizsgálati időszak kezdete előtt. Ezt a programot ezért ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
4. Beruházási javak exportösztönzési programja (Export Promotion Capital Goods Scheme, a továbbiakban: EPCGS)
a) Jogalap
(43)
Az EPCGS részletes leírását az FTP 09-14 5. fejezete és a HOP I 09-14 5. fejezete tartalmazza.
b) Megállapítások
(44)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az EPCGS alapján. Ezt a programot ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
5. Jövedelemadó-mentességi program (Income Tax Exemption Scheme, a továbbiakban: ITES)
(45)
Megerősítést nyert, hogy az ITES-t 2011 áprilisában - azaz a felülvizsgálati időszakot megelőzően - megszüntették Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
6. Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, a továbbiakba: AAS)
a) Jogalap
(46)
A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 4.1.3.1.-4.1.14. szakaszai és a HOP I 09-14 4.1-4.30. szakaszai tartalmazzák.
b) Megállapítások
(47)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az AAS alapján. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
7. A maharashtrai kormány ösztönzőcsomag-programja (Package Scheme of Incentives, a továbbiakban: PSI)
a) Jogalap
(48)
Az állam kevésbé fejlett területeinek iparosításának ösztönzése céljából Maharashtra állam kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-program” (Package Scheme of Incentives, PSI) néven ismert program keretében ösztönzőket biztosít újonnan terjeszkedő egységek alapításához az állam fejlődő régióiban. A programot bevezetése óta számos alkalommal módosították, és a felülvizsgálati időszakban két PSI-program volt hatályban: A 2007-es PSI (amely 2013 áprilisáig volt érvényes) és a 2013-as PSI. Maharashtra állam kormányának PSI-programja több alprogramból áll, amelyek közül az alábbiak a legfontosabbak: i. a helyi adó visszatérítése, ii. a villamos energiát terhelő adó alóli mentesség, iii. a helyi forgalmi adó alóli mentesség/a helyi forgalmi adó halasztott fizetése, iv. kamattámogatás új létesítményekhez, valamint v. bizonyos típusú vissza nem térítendő támogatások a kis-és középvállalkozások számára technológiai fejlesztésekhez. A vizsgálat feltárta, hogy az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt kizárólag a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő (a fenti iii. pontban megjelölt) alprogramot vette igénybe, amely valójában a 2001-es PSI-ből származott, ám a fennálló forgalmi adó a felülvizsgálati időszak során még részben esedékes volt.
b) Jogosultság
(49)
A szabály szerint a jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak az állam kevéssé fejlett területein kell beruházniuk (amelyeket fejlettségük szerint különböző kategóriákba - pl. kevéssé fejlett területek, kevésbé fejlett területek és legkevésbé fejlett területek - sorolnak), vagy új ipari létesítmény létrehozásával, vagy meglévő ipari létesítmény bővítésébe vagy diverzifikációjába történő nagymértékű tőkebefektetéssel. Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont annak a területnek a besorolása, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága.
c) Gyakorlati megvalósítás
(50)
A Maharashtra állam kormánya által az együttműködő exportáló gyártónak kiállított jogosultsági igazolás szerint a vállalat a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő alprogram keretében elhalaszthatta a belföldön realizált forgalma után felmerülő állami forgalmiadó-kötelezettség teljesítését.
d) Következtetés
(51)
A Maharashtra állam kormánya által nyújtott PSI keretében a forgalmi adó halasztott fizetését lehetővé tevő alprogram az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatást nyújt. A vizsgált alprogram a Maharashtra kormánya által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak minősül, mivel az engedmény elhalasztja Maharashtra állam kormánya egyébként esedékes bevételének beszedését. Ez a halasztás kedvezményt juttat a vállalatnak, mivel javítja a vállalat likviditását.
(52)
Az alrendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek Maharashtra állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen fektettek be. Az e területeken kívül található vállalatok számára nem elérhető. A kedvezmény szintje az érintett területtől függően különböző. A rendszer egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(53)
A program halasztott adózást lehetővé tevő elemének alapján halasztott fizetésű állami forgalmi adóknak a felülvizsgálati időszak végén még esedékes összege ugyanilyen összegű, Maharashtra állam kormánya által nyújtott kamatmentes kölcsönnek minősült. Ezért az együttműködő exportáló gyártó számára nyújtott kedvezményt a felülvizsgálati időszak alatt a vállalat által felvett hasonló összegű kereskedelmi hitel után fizetett kamatok alapján számolták ki.
(54)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a támogatási összeget (számláló) kivetítették a vállalat által a felülvizsgálati időszak alatt megvalósított teljes árbevételre (megfelelő nevező), mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(55)
A fentiek alapján a vállalat számára ezen program keretében juttatott szubvenció mértéke 1,1 %.
8. Exporthitelprogram (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)
(56)
Megerősítést nyert, hogy az exporthitelprogram módosításait követően (amelyekre az indiai rúpiában nyújtott exporthitelek tekintetében 2010 júliusában, a külföldi pénznemben nyújtott exporthitelek tekintetében 2012 májusában került sor) elvileg megszűntek az e program alapján biztosított kedvezményes exporthitel-kamatlábak, néhány meghatározott, korlátozott számú iparág kivételével. Mivel az érintett vegyipari ágazat nem szerepelt a felülvizsgálati időszak folyamán a kamattámogatás hatálya alá tartozó ágazatok felsorolásában, ezért ezt a programot ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
9. Kiemelt termékek programja (Focus Product Scheme; a továbbiakban: FPS)
a) Jogalap
(57)
A program részletes leírását az FTP 09-14 3.15. szakasza és a HOP I 09-14 3.9. szakasza tartalmazza.
b) Megállapítások
(58)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az FPS keretében. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
10. Vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (Duty Free Import Authorisation, a továbbiakban: DFIA)
a) Jogalap
(59)
A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 4.2.1-4.2.7. szakasza, valamint a HOP I 09-14 4.31-4.36. szakasza tartalmazza.
b) Megállapítások
(60)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült a DFIA keretében. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
11. Vám-visszatérítési program (Duty Drawback Scheme, a továbbiakban: DDS)
a) Jogalap
(61)
A DDS részletes leírását a későbbi értesítésekkel módosított Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995 (a vámok és központi fogyasztási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) tartalmazzák.
b) Jogosultság
(62)
A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.
c) Gyakorlati megvalósítás
(63)
A jogosult exportőr kérelmezhet visszatérítést, amelyeket a program keretében exportált termékek FOB-paritáson számított értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai kormány számos termék vonatkozásában meghatározta a visszatérítés mértékét, beleértve az érintett terméket is. E mértékeket a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyisége vagy értéke, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összege alapján számítják ki. Ezek attól függetlenül alkalmazandók, hogy az importvámokat megfizették-e vagy sem. A DDS mértéke az érintett termék esetében a felülvizsgálati időszak folyamán a FOB-érték 4 %-a volt.
(64)
Ahhoz, hogy jogosult legyen a program alapján nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Amikor a szállítási adatokat felviszik a vámhatóság szerverére (ICEGATE), jelzik, hogy az export a DDS hatálya alatt zajlik, és visszavonhatatlanul rögzítik a DDS összeget. Miután a szállító vállalat kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest, EGM) és a vámhatóság megfelelő módon összevetette e dokumentumot a szállítási számla adataival, minden feltétel teljesül a visszatérítési összeg kifizetésének engedélyezéséhez, akár az exportőr bankszámlájára történő közvetlen utalással, akár intézvényezés révén.
(65)
Az exportőrnek emellett bizonyítékot kell benyújtania az exportjövedelem jóváírásáról, a kivitelt igazoló banki bizonylatok (Bank Realisation Certificate, BRC) révén. E dokumentumot azután lehet benyújtatni, hogy a visszatérítés összegét kifizették, ha azonban az exportőr meghatározott határidő belül nem nyújtja be a BRC-t, a kifizetett összeget vissza kell fizetni az indiai kormánynak.
(66)
A visszatérítés összege bármilyen célra felhasználható.
(67)
Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a vámvisszatérítés összege az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolható.
(68)
Az együttműködő indiai exportáló gyártó a megállapítások szerint a felülvizsgálati időszakban az EOUS-ből való kilépését követően igénybe vette a DDS-t.
d) A DDS-sel kapcsolatos következtetés
(69)
A DDS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámvisszatérítés összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. Emellett a vámvisszatérítés összege gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását.
(70)
Ezen túlmenően a DDS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.
(71)
Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a program nem minősíthető megengedhető vámkedvezményprogramnak vagy helyettesítő vámkedvezményprogramnak. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak.
(72)
Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés az importvámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DDS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DDS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.
(73)
Ezt megerősíti az indiai kormány 24/2001. sz. körlevele is, amely egyértelműen kimondja, hogy „[a vámvisszatérítések mértéke] nem függ össze a tényleges alapanyag felhasználás mintájával, és az adott exportőr által vagy egyedi szállítások alapanyagainak tényleges érintettségével […]”, továbbá utasítja a regionális hatóságokat arra, hogy „az eljáró szervnek […] az alapanyagok belföldi vagy importált jellegét ténylegesen terhelő vámok kapcsán nem kell bizonyítékok feltüntetését […] előírnia az exportőrök által benyújtott [visszatérítési igényeknél]”.
(74)
A fentiekben kifejtett indokok alapján megállapítást nyert, hogy a DDS kiegyenlíthető.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(75)
Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálat időszaka során megállapíthatóan fennálló kedvezmény figyelembevételével számították ki. Erre vonatkozóan ezt úgy tekintették, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e program szerinti exporttranzakció megtörtént. Jelenleg az indiai kormány köteles megfizetni a visszatérítés összegét, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóság kiadja az exportfuvarszámlát - amely többek között megjelöli az adott exportügyletre nyújtandó vámvisszatérítés összegét - az indiai kormány rendelkezési joga megszűnik a támogatás megadása felett. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DDS keretében biztosított előnyöket a program keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott vámvisszatérítések összegeként értékelni.
(76)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket kivetítették a vállalat által a felülvizsgálati időszak alatt megvalósított teljes árbevételre (megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(77)
A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az együttműködő indiai exportáló gyártó esetében az e program tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,6 %.
12. A kiemelt piacra összpontosító program (Focus Market Scheme, a továbbiakban: FMS)
a) Jogalap
(78)
A program részletes leírását az FTP 09-14 3.14. szakasza és a HOP I 09-14 3.8. szakasza tartalmazza.
b) Megállapítások
(79)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az FMS alapján. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
13. A jogosultak kedvezmény-utalványa (Status Holder Incentive Scrip, a továbbiakban: SHIS)
a) Jogalap
(80)
A program részletes leírását az FTP 09-14 3.16. szakasza és a HOP I 09-14 3.10. szakasza tartalmazza.
b) Megállapítások
(81)
Megállapítottuk, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó semmilyen kedvezményben nem részesült az SHIS alapján. Ezt a programot ezért ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
14. Tőkejuttatások
(82)
Megállapítottuk, hogy az együttműködő exportáló gyártó nem részesült az indiai kormánytól vagy regionális kormányzatoktól származó tőkejuttatásban. Ezt a programot ezért ebben a vizsgálatban nem volt szükséges tovább elemezni.
15. A gudzsaráti kormány regionális programjai
(83)
Megerősítést nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártónak nincsenek kapcsolatban álló vállalatai vagy termelő létesítményei Gudzsarát államban. Ezeket a programokat ezért e vizsgálat keretében nem volt szükséges tovább elemezni.
16. A kiegyenlíthető támogatások összege
(84)
A felülvizsgálati időszak alatt a kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban értékarányosan kifejezve a vizsgált exportáló gyártó tekintetében 3,1 % volt.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Program
%
EOUS (15)
1,4
DEPBS (15)
nulla
EPCGS (15)
nulla
ITES
nulla
AAS (15)
nulla
PSI (Maharashtra állam regionális programja)
1,1
ECS (15)
nulla
FPS (15)
nulla
DFIA (15)
nulla
DDS (15)
0,6
FMS (15)
nulla
SHIS (15)
nulla
Tőkejuttatások
nulla
Gudzsarát állam regionális programjai:
nulla
ÖSSZESEN
3,1
(85)
A rendelkezésre álló információk szerint a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó bonyolította le a szulfanilsav Indiából az Unióba irányuló kivitelének jelentős részét. Nem állt rendelkezésre olyan információ, amely szerint esetleg más létező exportáló gyártó támogatási szintje alacsonyabb lenne.
17. A támogatás folytatódásának valószínűsége
(86)
Az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgáltuk, hogy a hatályos intézkedések lejárta valószínűsíthetően a támogatás folytatódását eredményezné-e.
(87)
Megállapítottuk, hogy noha a hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott támogatási kulcs alacsonyabb, mint amit az eredeti vizsgálat során és az előző hatályvesztési felülvizsgálaton megállapítottak, az érintett termék együttműködő indiai exportőre továbbra is élvezi az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. Nincs jele annak, hogy a DDS - az EOUS-ből való kilépést követően a vállalkozás által elsődlegesen igénybevett program - belátható időn belül megszűnne. Ilyen feltételek mellett egyértelmű, hogy az érintett termék exportőre továbbra is kiegyenlíthető támogatásban fog részesülni a jövőben.
D. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az uniós gyártás és az uniós ágazat meghatározása
(88)
A felülvizsgálati időszak alatt az Unióban a hasonló termék előállítását csupán egyetlen uniós gyártó végezte, amely tehát az uniós gyártás 100 %-át képviseli és e vállalat képezi az uniós ágazatot az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében.
2. Uniós felhasználás
(89)
Az uniós felhasználás meghatározása a következők alapján történt:
-
az uniós ágazat által előállított, uniós piacra irányuló hasonló termék értékesítési mennyiségei,
-
a szulfanilsav uniós piacra irányuló behozatala az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján.
(90)
Tekintettel arra, hogy az uniós ágazat csupán egyetlen gyártóból áll és csupán egyetlen egyesült államokbeli exportáló gyártó van, a bizalmas üzleti információk tiszteletben tartása érdekében az adatokat az alábbi táblázatban jelzőszámokkal kell bemutatni.
1. táblázat
Felhasználás az uniós piacon
Mennyiség (Index)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Uniós felhasználás (2010 = 100)
100
106
106
114
Forrás: Eurostat és a kérdőívre érkezett válasz.
(91)
A vizsgálat rámutatott, hogy a szulfanilsav piaca a figyelembe vett időszak folyamán fokozatosan bővült, és a felülvizsgálati időszak végéig 14 %-kal nőtt.
3. Az érintett országból származó behozatal
a) Importvolumen és piaci részesedés
2. táblázat
Az érintett országból származó behozatal
Importvolumen (index)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
India
100
422
187
52
Forrás: Eurostat.
2a táblázat
Az érintett országból származó behozatal
Importvolumen (nagyságrend) (16)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Forrás: Eurostat.
3. táblázat
Az érintett ország piaci részesedése
Piaci részesedés (index)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal piaci részesedése
100
397
177
46
(92)
Az Indiából származó behozatal volumene 48 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a piaci részesedés pedig 54 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban.
b) Importárak
4. táblázat
Az érintett országból érkező szulfanilsav-behozatal átlagárai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal árai indexálva (2010 = 100)
100
79
84
92
Forrás: Eurostat
4 a táblázat
Az érintett országból érkező szulfanilsav-behozatal átlagárai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal árai (határértékek)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Forrás: Eurostat
(93)
Az Indiából származó érintett termék átlagára 2011-ben 21 %-kal csökkent, és ezt követően fokozatosan nőtt, ám továbbra is 8 %-kal a 2010-es árszint alatt maradt.
c) Az alákínálás mértéke
(94)
A vizsgálat kimutatta, hogy az egyetlen együttműködő indiai exportáló gyártó által felszámított árak nem jelentettek alákínálást az uniós gyártó áraihoz képest. A bizalmas üzleti információk védelme érdekében a pontos adatok nem fedhetők fel, ám a megállapított alákínálás - 20 % és - 40 % között volt.
(95)
A nyilvánosságra hozatalt és az uniós gyártó észrevételeit követően a Bizottságot felkérték, hogy az Eurostat adatai alapján számítsa ki a lehetséges áralákínálás mértékét az indiai behozatal fennmaradó része tekintetében. Az adatok szerint nem állapítható meg alákínálás e behozatal esetében, így a (94) preambulumbekezdésben tett megállapítások megerősíthetők.
4. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(96)
Három elhanyagolható jelentőségű tranzakciótól eltekintve (2010-ben és 2011-ben Svájcból, 2012-ben Malajziából érkezett behozatal), a figyelembe vett időszak folyamán az egyéb harmadik országokból származó összes szulfanilsav-behozatal a Kínai Népköztársaságból és az Egyesült Államokból érkezett.
5. táblázat
Egyéb harmadik országokból érkező szulfanilsav-behozatal
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Egyesült Államokból érkező behozatal mennyisége (index)
100
267
253
299
Az Egyesült Államokból érkező behozatal piaci részesedése (index)
100
180
171
188
Az Egyesült Államokból érkező behozatal átlagárai (index)
100
95
101
102
A Kínából érkező behozatal mennyisége (index)
100
77
14
1
A kínai behozatal piaci részesedése (index)
100
73
13
1
A kínai behozatal átlagárai
100
92
104
164
Forrás: Eurostat
(97)
A Kínai Népköztársaságból érkező szulfanilsav-behozatal 2010 és a felülvizsgálati időszak között 99 %-kal visszaesett, és ugyanezen időszakban piaci részesedése is 99 %-kal csökkent.
(98)
A Kínai Népköztársaságból érkező szulfanilsav-behozatal 2011-ben enyhén - 8 %-kal - csökkent, majd ettől fogva növekedő tendenciát mutatott; a felülvizsgálati időszakban 64 %-kal nőtt.
(99)
Az Egyesült Államokból származó szulfanilsav-behozatal mennyisége és piaci részesedése egyaránt jelentős mértékben nőtt a figyelembe vett időszakban, 199, illetve 88 %-kal. Mivel az uniós ágazat piaci részesedése ugyanezen időszak alatt viszonylag stabil volt, a kínai és indiai exportálók által elhagyott piacon az Egyesült Államokból érkező behozatal nyert teret.
(100)
Az Egyesült Államokból érkező behozatal árszintje a figyelembe vett időszak alatt meglehetősen stabil volt, és az uniós gyártóéval azonos tartományban mozgott. A felülvizsgálati időszak alatt az Egyesült Államokból érkező behozatal tekintetében nem volt alákínálás.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(101)
Az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően a kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(102)
A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatokat jelzőszámokkal kell bemutatni.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
6. táblázat
Termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés tonnában (index)
100
87
99
107
Kapacitás tonnában (index)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás mértéke (index)
100
87
99
107
Forrás: kérdőívre adott válasz
(103)
Az uniós ágazat termelése a felülvizsgálati időszakban 7 %-kal több volt, mint a figyelembe vett időszak elején rögzített szint. A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat kapacitása változatlan volt, tehát a kapacitáskihasználás mértéke a termeléssel megegyező módon változott, azaz a felülvizsgálati időszak alatt 7 %-kal nőtt.
(104)
Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt - 2011 kivételével - az uniós ágazat kapacitáskihasználási szintje kielégítő volt, és a felülvizsgálati időszak alatt optimális szintet ért el.
(105)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a figyelembe vett időszak folyamán csak a felülvizsgálati időszak alatt érte el az optimális szintű kapacitáskihasználást, azaz a felépülés még igen friss és sérülékeny.
(106)
Ezen észrevétel a Bizottság értékelése szerint nem változtat a (104) preambulumbekezdésben megállapított következtetéseken, amelyek egyáltalán nem állnak ellentmondásban az uniós gazdasági ágazat észrevételeivel.
5.2. Zárókészletek
7. táblázat
Zárókészletek volumene
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek tonnában (index)
100
576
328
171
Forrás: kérdőívre adott válasz
(107)
Az uniós ágazat év végi árukészletének szintje 2011-ben hirtelen emelkedést mutatott, majd ezt követően csökkenő tendencia jellemezte, ám még így is 71 %-kal a 2010-es szint felett maradt a felülvizsgálati időszakban. Mindenesetre a felülvizsgálati időszak alatti termelési mennyiség alapján a zárókészlet egy havi termelési mennyiségnél alacsonyabb szinten áll.
5.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
8. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési mennyiség (tonna) (index)
100
70
97
104
Piaci részesedés %-ban (index)
100
66
92
92
Forrás: kérdőívre adott válasz
(108)
Az uniós ágazat értékesítési mennyisége a figyelembe vett időszak elején rögzített adatokhoz képest 4 %-kal emelkedett. 2011-ben igen hirtelen visszaesés volt tapasztalható, majd ezt egyenletes növekedés követte.
(109)
A piaci részesedés tekintetében az uniós ágazat teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabilnak mondható, a 2011-es év kivételével, amikor az értékesítések visszaeséséhez hasonlóan az uniós ágazat piaci részesedése is csökkent. Az ezt követő években az értékesítések és a piaci részesedés tekintetében is emelkedő tendencia volt tapasztalható. Bár az uniós gyártó piaci részesedése a felülvizsgálati időszak folyamán valamivel a 2010-es szint alatt maradt, érdemes megjegyezni, hogy az uniós ágazat ennek ellenére képes volt kivennie a részét az uniós fogyasztás növekedéséből, és a figyelembe vett időszak alatt végig domináns pozícióban volt.
(110)
A nyilvánosságra hozatalt követő beadványában az uniós gazdasági ágazat megállapította, hogy piaci részesedése nagyon ingatag, mivel a szulfanilsav nagyon árérzékeny termék, és példaként a 2011-es évre hivatkozott, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése hirtelen visszaesett.
(111)
E tekintetben ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 2011-es csökkenésével egyidejűleg az uniós gyártó az akkor aktuális piaci tendenciákkal ellentétben áremelést hajtott végre. A vizsgálat igazolta is, hogy 2011-ben valamennyi ország importárai 5 % és 20 % közötti mértékben csökkentek. Szintén figyelmet érdemel, hogy a rendelkezésre álló statisztikai adatok szerint elsősorban az egyesült államokbeli importőr szerezte meg az uniós gazdasági ágazat elvesztett piaci részesedését.
5.4. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
9. táblázat
Értékesítési árak
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési átlagár (EUR/tonna) (index)
100
109
108
112
Forrás: kérdőívre adott válasz
(112)
Az uniós ágazat értékesítési árai az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt 12 %-kal emelkedtek; ennek oka a fő nyersanyag (anilin) költsége emelkedésének áthárítása volt.
5.5. Foglalkoztatás és termelékenység
10. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (index)
100
100
117
117
Munkatermelékenység (index)
100
88
85
91
Átlagos munkaerőköltség (index)
100
105
102
116
Forrás: kérdőívre adott válasz
(113)
A teljes munkaidős egyenértékben kifejezett foglalkoztatás a felülvizsgálati időszak alatt 17 %-kal nőtt. Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak alatt növekvő tendenciát mutatott, és a felülvizsgálati időszakban a 2010-es adathoz képest 16 %-os emelkedést ért el. Mivel a termelés csak 7 %-kal emelkedett (mint ezt a (103) preambulumbekezdés fel is tünteti), a munkatermelékenység a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent.
5.6. Nyereségesség
11. táblázat
Nyereségesség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség (index)
100
96
20
65
Forrás: kérdőívre adott válasz
(114)
Az uniós ágazat nyereségessége a hasonló termék tekintetében a figyelembe vett időszak alatt csökkent, és az uniós ágazat által megjelölt optimális szinttől kicsivel elmaradt, ugyanakkor kiemelendő, hogy még így is pozitív maradt a figyelemben vett időszak folyamán.
(115)
A nyereségesség visszaesése főként az átlagos előállítási költség növekedésének tudható be - ez az emelkedés 2010 és a felülvizsgálati időszak alatt közel 20 %-volt, amit az értékesítési árnak a (112) preambulumbekezdésben említett 12 %-os emelkedése nem tudott teljes mértékben ellensúlyozni.
5.7. Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
12. táblázat
Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (index)
-
100
133
57
Beruházások megtérülése (index)
100
86
30
103
Pénzforgalom (index)
100
116
68
82
(116)
A vizsgálat megállapításai szerint az uniós ágazat 2010-ben nem volt képes beruházni. Ezért a szulfanilsav ágazatának beruházásai 2011-től a felülvizsgálati időszak végéig 43 %-kal visszaestek; összegük abszolút értékben alacsonynak tekinthető, és főként fenntartási tevékenységhez kapcsolódik. E megállapítások összhangban állnak a beruházások megtérülésére vonatkozó adatokkal, valamint a felülvizsgálati időszak alatti nyereségesség alacsony szintjével.
(117)
A beruházások megtérülése 2011-ben és 2012-ben szorosan követte a nyereségesség alakulását. A felülvizsgálati időszakban a beruházások megtérülése javult és elérte a 2010-es szintet, a nyereségesség 2012-től a felülvizsgálati időszakig tartó javulásának köszönhetően.
(118)
A pénzforgalmat ingadozó tendencia jellemezte, azonban a figyelembe vett időszak alatt végig pozitív volt. A felülvizsgálati időszakban a pénzforgalom a 2010-es szinthez képest 18 %-kal visszaesett. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során nem számolt be nehézségekről a tőkebevonás terén.
5.8. A támogatáskülönbözet tényleges mértéke és a korábbi támogatás hatásának leküzdése
(119)
Mint a (84) preambulumbekezdésben megállapítottuk, a felülvizsgálati időszak során feltárt támogatáskülönbözet nem volt jelentős, bár még mindig meghaladta a de minimis szintet.
(120)
Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének, árainak, valamint kapacitáskihasználási arányának növekedését, megállapítható, hogy az intézkedések sikerrel jártak és az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt felépült a korábbi támogatás hatása alól. A kárral kapcsolatos mutatók közül néhány - így például a nyereségesség és a piaci részesedés - tekintetében visszaesés volt tapasztalható a felülvizsgálati időszak folyamán, ám ez nem tudható be az érintett országból származó behozatal hatásának, mivel az a felülvizsgálati időszakban igen alacsony szintű volt. Mindenesetre a kedvezőtlenül alakuló kármutatók az uniós gazdasági ágazat továbbra is fenntartható helyzetéről tanúskodnak.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(121)
A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett termék Indiából származó behozatala igen alacsony szintre esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése meglehetősen stabil volt, és az érintett ország kieső importvolumenének helyébe az Egyesült Államokból érkező behozatal lépett, amelyet az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló árszint jellemzett. Az uniós gazdasági ágazat képes volt értékesítési volumenét és értékesítési átlagárait növelni, továbbá közel optimális kapacitáskihasználási arányt megvalósítani.
(122)
Az uniós ágazat piaci részesedésének és nyereségességének mérsékelt visszaesése nem tudható be az indiai behozatal hatásának, mint ezt a (120) preambulumbekezdés kifejti.
(123)
Ezért megállapítjuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak folyamán nem érte jelentős kár.
(124)
Ugyan az uniós gazdasági ágazat tett néhány észrevételt a kárelemzésre vonatkozóan, amelyeket a fenti (95), (105)-(106) és (110)-(111) preambulumbekezdés tárgyal, egyetértett azzal az általános következtetéssel, hogy nem állt fenn jelentős károkozás, különösen ami a felülvizsgálati időszakot illeti.
7. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(125)
A kár megismétlődése valószínűségének értékeléséhez fontos kiemelni, hogy az uniós gazdasági ágazat - a felülvizsgálati időszak folyamán meg is valósított - optimális kapacitáskihasználás mellett - nem képes egyedül biztosítani a teljes uniós felhasználást, így annak jelentős részét behozatalból kell fedezni.
(126)
Emellett az uniós gazdasági ágazat kizárólag tisztított szulfanilsavat állít elő, azaz a termelésük tekintetében a technikai szulfanilsavat előnyben részesítő felhasználók behozatalra szorulnak.
(127)
Továbbá az uniós gazdasági ágazat stabil piaci részesedéssel rendelkezett, és számos hosszú távú vevő számára értékesített. A vizsgálat feltárta, hogy egyes felhasználók esetében a szulfanilsav szállítóira vonatkozóan szigorú és költséges minősítési/hitelesítési eljárást kell lefolytatni, és ez megnehezíti a szállítóváltást.
(128)
E körülmények figyelembevételével került sor az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban az indiai behozatal által az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatás elemzésére annak érdekében, hogy megállapítható legyen, mi lenne a valószínűsége a kár megismétlődésének, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.
(129)
Mint a (84)-(85) és (87) preambulumbekezdésben megállapítottuk, a szulfanilsav Indiából származó behozatala továbbra is részesül támogatásban és ez valószínűleg a jövőben is így lesz.
(130)
Ugyanakkor a vizsgálat megállapításai arra mutatnak rá, hogy az Indiából származó támogatott behozatal jelenléte nem fog az uniós gazdasági ágazatnak való károkozás megismétlődéséhez vezetni. Ez az érv az alábbi tényezők elemzésén alapul:
-
az indiai szabad kapacitás,
-
az indiai exportőrök árképzési magatartása,
-
a támogatás szintjének hatása az árakra,
-
az indiai termékkínálat.
a) az indiai szabad kapacitás
(131)
A vizsgálat nem mutatta ki, hogy jelentős szabad kapacitás lenne Indiában.
(132)
Az uniós gazdasági ágazat cáfolta ezt a megállapítást, különösen arra hivatkozva, hogy mivel a kínai termékek egyre jelentősebb mértékben vannak jelen az indiai piacon, valószínűleg több lesz az indiai szabad kapacitás, és emiatt tovább erősödik a kivitelre való ösztönzés.
(133)
E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy - mint ezt a (39) preambulumbekezdés részletesen leírja - a szulfanilsav legjelentősebb ismert indiai gyártója és exportőre 2013-ban megszüntette exportorientáltegység-státusát, mivel fokozni kívánta értékesítéseit a belföldi piacon. Ezeket az értékesítéseket az EOU-program feltételei komolyan korlátozták. A vállalat megerősítette, hogy nem gyakoroltak rá nyomást a kínai versenytársak, és hogy értékelésük szerint az indiai piac fejlődési kilátásai jók. Így nincs ok azt feltételezni, hogy az indiai gyártók jelenlegi vagy esetleges jövőbeli szabad kapacitása az Unióra fog majd irányulni az indiai piacot érintő állítólagos kínai nyomás miatt.
b) Az indiai exportőrök árképzési magatartása
(134)
Az indiai exportőrök árképzési magatartása tekintetében a (94) és a (95) preambulumbekezdés már megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó, illetve több más indiai gyártó olyan áron értékesített, amely nem jelentett alákínálást az uniós árszinthez képest.
(135)
Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a Kokan exportárai árra vonatkozó kötelezettségvállaláson alapultak, és ezért más indiai exportőrökre nézve nem tekinthetők reprezentatívaknak. A Bizottság megjegyzi, hogy a figyelembe vett időszak alatt a Kokan árai a vállalkozás által meghatározott minimális importárnál jóval magasabbak voltak. Ami a többi indiai exportőrt illeti, átlagos exportáraik az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban még magasabbak voltak. Ez azt jelenti, hogy az indiai exportőrök - és ezen belül a Kokan - árai inkább a piaci helyzeten alapultak, nem az árra vonatkozó kötelezettségvállaláson.
(136)
Az uniós gazdasági ágazat arra is felhívta a figyelmet, hogy az indiai behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal csökkentek, annak ellenére, hogy ugyanezen időszak alatt a fő nyersanyag (a benzol) ára több mint 40 %-kal nőtt. A vizsgálat rámutatott, hogy abból adódóan, hogy a szulfanilsav árszintje viszonylag magas volt az uniós piacon, a fő nyersanyag árának emelkedése ellenére is lehetséges volt az árcsökkenés. Bár költségtényezőként nagy jelentőséggel bír, a benzol önmagában nem ad magyarázatot a vizsgált termék költségeinek és árainak alakulására. Végül a vizsgálat feltárta, hogy az Unióra vonatkozó indiai értékesítési árak nem voltak kivételesen alacsonyak, mivel hasonlóak voltak a harmadik országokba irányuló - jelentős mennyiségű - indiai export áraihoz. Tehát a végtermék (szulfanilsav) és a fő nyersanyag (benzol) árképzésének az uniós gazdasági ágazat által említett tendenciái a vizsgálat szerint nem állnak ellentmondásban egymással.
(137)
Végül az uniós gazdasági ágazat felvetette azt a kérdést, hogy a harmadik országokra - közelebbről Törökországra - vonatkozó indiai exportárak az EU-ra vonatkozóénál alacsonyabbak voltak. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a Kokantól származó adatok szerint e vállalat Törökországra vonatkozó árai szintén magasabbak voltak a minimum importárnál, és nem jelentettek alákínálást az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. A Kokan Törökországba irányuló kiviteli mennyiségei hasonló nagyságrendűek voltak, mint az a kivitel, amelyre az uniós gazdasági ágazat állításait alapozta, tehát a Kokan esetében tett megállapítások a Törökországba irányuló indiai export egészére érvényesek. A fentiek alapján a rendelkezésre álló információk nem támasztják alá azt az állítást, hogy az indiai exportőrök árképzési magatartása harmadik országokba való szállítás esetén eltérő lett volna az Unióba irányuló behozatal esetében tapasztaltnál.
c) A támogatás szintjének hatása az árakra
(138)
Mint a (84) preambulumbekezdés említi, a felülvizsgálati időszak alatt megállapított támogatáskülönbözet az együttműködő indiai gyártó esetében 3,1 %-ot tett ki. Ez azt jelzi, hogy a támogatás tekintetében az eredeti kiegyenlítő intézkedések 2002-es kivetése óta folyamatosan csökkenő tendencia figyelhető meg.
(139)
Ez a visszaesés nem pusztán az adott vállalkozás helyzetével áll kapcsolatban, hanem az indiai támogatási programok rendszerszintű változásaival is. Mint e rendelet C. része kifejti, az indiai kormány a programok közül egyeseket megszüntetett, a többinek pedig nagy részét jelentősen leszűkítették a vállalkozásoknak juttatott kedvezmények tekintetében. A vizsgált támogatási programok között csupán egyetlen program (a DDS) esetében váltak kevésbé szigorúvá a jogosultsági feltételek és az adminisztratív eljárások. Ennek következtében a Kokan azonnal erre a programra váltott. A DDS alkalmazása azonban kizárja az egyéb programok többségének (EOU, AAS, FPS, DFIA és FMS) igénybevételét. Az érintett termék esetében a DDS program egyértelműen meghatározza a támogatás maximális szintjét: a felülvizsgálati időszakban ez az export FOB-paritáson számított értékének 4 %-a volt, amelyet később 3 %-ra csökkentettek. A támogatási szint ezen korlátozása ellenére az alacsony adminisztratív terhek miatt várhatóan a többi gyártó is erre a programra vált majd, vagy ezt már meg is tették.
(140)
A Bizottság az elmúlt két év során már számos egyéb indiai támogatásellenes vizsgálat során észlelt ilyen tendenciát (17). Így levonható az a következtetés, hogy a Kokan tekintetében tett - és a (139) preambulumbekezdésben ismertetett - megállapítások a szulfanilsav többi indiai gyártójára is kiterjeszthetők.
(141)
Figyelembe véve a támogatás fent megjelölt szintjét (az előrejelzések szerint a DDS mint fő program esetén várhatóan 3 % lesz) és az Indiából származó export jelenlegi árszintjét (amelyek már támogatást is tartalmaznak), a Bizottság következtetése szerint ezek az exportárak nem jelentenének alákínálást az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest akkor sem, ha az Indiára vonatkozó kiegyenlítő intézkedések megszűnnének. Tehát a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az Indiából származó export még támogatás fennállása szerint sem fog kárt okozni az uniós gazdasági ágazatnak.
d) Termékösszetétel
(142)
Az együttműködő indiai exportáló gyártó (amely az Indiából az Unióba érkező behozatal jelentős részét képviseli) főként technikai minőségi besorolású szulfanilsavat értékesített, és ezzel elsősorban az Egyesült Államokból és Kínából származó behozatallal versengett, mivel az uniós gazdasági ágazat nem állított elő technikai szulfanilsavat. Továbbá a Kokan Törökországba irányuló, jelentős mennyiségű szulfanilsav-exportjának lényegében teljes egésze technikai minőségű volt.
(143)
Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy igen nagy az átfedés a technikai és a tisztított minőségű szulfanilsav használatában, és ezért jelentős a verseny a két minőségi besorolás között.
(144)
Bár nem vitatott, hogy a két különböző minőségű termék egyetlen terméknek minősül, fontos kiemelni, hogy a vizsgálat megerősítette, hogy a gyakorlatban felcserélhetőségük korlátozott. Közelebbről, elméletben ugyan használhatnak tisztított minőséget azok a felhasználók, akiknek a technikai minőségű szulfanilsavra van szükségük vagy ezt részesítik előnyben, ám ez a jelentős (20-25 %-os) árkülönbség miatt gazdaságilag nem életképes megoldás. Ezért a Bizottság fenntartja állítását, hogy a technikai minőségű szulfanilsav tekintetében az indiai gyártók értékesítései főként a kínai és az egyesült államokbeli termékekkel versengenek.
8. A kár megismétlődésével kapcsolatos következtetések
(145)
A vizsgálat megállapításaira való tekintettel - mint ezt a fenti preambulumbekezdések kifejtik - a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az Indiával szembeni kiegyenlítő intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűsíthetően nem okozza rövid vagy középtávon a kár megismétlődését.
E. AZ UNIÓS ÉRDEK
(146)
Mivel megállapítottuk, hogy nem áll fenn a kár megismétlődésének valószínűsége, nem volt szükséges meghatározni az uniós érdeket.
F. A KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK MEGSZÜNTETÉSE
(147)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság helyénvalónak tartja a szulfanilsav Indiából származó behozatalára vonatkozó fennálló intézkedések hatályon kívül helyezését. Az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően lehetőséget kaptak észrevételek tételére is. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(148)
A fent említettekből az következik, hogy az alaprendelet 18. cikkében előírtak szerint az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó kiegyenlítő intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni. A Kokan által a szulfanilsav behozatalára vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló bizottsági határozatot szintén hatályon kívül kell helyezni.
(149)
Figyelembe véve, hogy az uniós gazdasági ágazat nemrég épült csak fel, a Bizottság az uniós gyártó kérésére nyomon követi majd az érintett termék behozatalát. A figyelemmel kísérés időszaka az e rendelet kihirdetését követő két évre korlátozódik.
(150)
Az alaprendelet 25. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az ex 2921 42 00 KN-kód (2921420060 TARIC-kód) alá tartozó, Indiából származó szulfanilsav-behozatalra kivetett végleges kiegyenlítő vám hatályát veszti, és a Bizottság megszünteti az említett behozatalra vonatkozó eljárást.
(2) A Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India) által a szulfanilsav behozatalára vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló, 2006/37/EK bizottsági határozat hatályát veszti.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.