KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1275/2013
af 6. december 2013
om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for arsen, cadmium, bly, nitrit, flygtig sennepsolie og skadelige botaniske urenheder
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (1), særlig artikel 8, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2002/32/EF er det forbudt at anvende produkter bestemt til foder med et indhold af uønskede stoffer, der overstiger de maksimalgrænseværdier, der er fastsat i samme direktivs bilag I.
(2)
Visse formuleringer af tilskudsfoder med særlige ernæringsformål, som er til frigivelse over lang tid, og som har en høj koncentration af sporstoffer, vil uvægerligt indeholde arsen, cadmium eller bly i koncentrationer, der overstiger de maksimalgrænseværdier, som er fastsat for indholdet af disse tungmetaller i tilskudsfoder. Højere grænseværdier for disse tungmetaller i formuleringer til frigivelse over lang tid er imidlertid ikke forbundet med en risiko for menneskers eller dyrs sundhed eller miljøet, idet dyrenes eksponering for tungmetallerne ved brug af disse formuleringer til frigivelse over lang tid er væsentligt lavere end for andet tilskudsfoder, der indeholder sporstoffer. Der bør derfor fastsættes højere grænseværdier for de pågældende tungmetaller til sådanne formuleringer til frigivelse over lang tid, som indeholder høje koncentrationer af sporstoffer.
(3)
Der er fremlagt oplysninger, som viser, at indholdet af arsen i fodertilsætningsstoffet jern(II)carbonat efter skift af produktionsområde i visse tilfælde overstiger den nuværende grænseværdi. For at sikre forsyningen af jern(II)carbonat på det europæiske marked bør grænseværdien for indholdet af arsen i jern(II)carbonat hæves. Denne stigning har ingen negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, da grænseværdien for arsen i tilskudsfoder og fuldfoder forbliver uændret.
(4)
EU-referencelaboratoriet for tungmetaller i foderstoffer og fødevarer (EURL-HM) påpegede for nylig, at resultaterne af analyser af bly i kaolinler og i foder indeholdende kaolinler varierer i betydelig grad, alt efter hvilken af de nuværende ekstraktionsmetoder der benyttes (2). Der er ikke tidligere blevet konstateret væsentlige forskelle med hensyn til indholdet af tungmetaller i mineralsk foder ved anvendelse af forskellige ekstraktionsmetoder (3). Maksimumsindholdet af tungmetaller i foder henviser til »en analytisk bestemmelse af blyindholdet, hvor ekstraktion foretages i salpetersyre (5 % w/w) i 30 minutter ved kogepunktet«. Det bør derfor fastsættes, at denne ekstraktionsmetode skal anvendes til bestemmelse af bly i kaolinler.
(5)
Hvad angår nitrit gælder der ikke p.t. nogen grænseværdi for produkter og biprodukter af sukkerroer og sukkerrør eller fra fremstilling af stivelse. På baggrund af udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden bør det samme være tilfældet for produkter og biprodukter fra fremstilling af alkoholholdige drikkevarer.
(6)
Grænseværdien for indholdet af flygtig sennepsolie i Camelina sativa og afledte produkter bør på baggrund af udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden være den samme som grænseværdien for indholdet i rapskager.
(7)
Brassica-arterne er opført under skadelige botaniske urenheder på grund af deres høje indhold af flygtig sennepsolie (udtrykt som allylisothiocyanat). Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sin udtalelse om glucosinolater (allylisothiocyanat) som uønskede stoffer i foder (4), at skadelige virkninger hos dyr generelt har været forbundet med den samlede mængde glucosinolater i føden. Hvis man måler det samlede indhold af glucosinolater, ville der også blive påvist urenheder, der skyldes tilstedeværelsen af produkter af Brassica juncea ssp., Brassica nigra og Brassica carinata. Det er derfor hensigtsmæssigt at lade produkter, bortset fra frø, af disse arter udgå af bilag I, del VI, om skadelige botaniske urenheder samt at fastsætte den samme grænseværdi for indholdet af flygtig sennepsolie i fodermidler fremstillet af disse Brassica-arter som grænseværdien for indholdet i rapskager.
(8)
Fodermidler bør benævnes som i Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 af 16. januar 2013 om fortegnelsen over fodermidler (5).
(9)
Direktiv 2002/32/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(10)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I til direktiv 2002/32/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 2013.
A BIZOTTSÁG 1275/2013/EU RENDELETE
(2013. december 6.)
2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az arzén, a kadmium, az ólom, a nitritek, az illékony mustárolaj és a káros botanikai szennyeződések maximális szintje tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2002/32/EK irányelv előírja, hogy tilos felhasználni olyan, takarmányozásra szánt termékeket, amelyek az I. mellékletében megállapított maximális szinteket meghaladó mértékben tartalmaznak nemkívánatos anyagokat.
(2)
A nyomelemeket nagy koncentrációban tartalmazó, különleges táplálási célokat szolgáló, a hosszú távú ellátást lehetővé tevő formulációban előállított kiegészítő takarmányok arzén-, kadmium- vagy ólomtartalma elkerülhetetlenül magasabb, mint az e nehézfémek takarmányokban való előfordulásának vonatkozásában megállapított maximális szint. Ugyanakkor az, hogy a hosszú távú ellátást lehetővé tevő formulációkban előforduló e nehézfémekre vonatkozó maximális szint magasabb, sem állat-egészségügyi, sem közegészségügyi szempontból, sem pedig a környezet szempontjából nem jár veszéllyel, mivel e specifikus, hosszú távú ellátást lehetővé tevő formulációk felhasználásával az állatok expozíciója jelentősen alacsonyabb, mint egyéb, nyomelemeket tartalmazó, kiegészítő takarmányok esetében. Ezért célszerű a nyomelemeket nagy koncentrációban tartalmazó, hosszú távú ellátást lehetővé tevő formulációkban előforduló nehézfémek vonatkozásában magasabb maximális szintet megállapítani.
(3)
A Bizottsághoz olyan adatokat nyújtottak be, amelyek azt mutatják, hogy a gyártás helyének változását követően a vas-karbonát adalékanyagban előforduló arzén szintje bizonyos esetekben meghaladja a jelenlegi maximális szintet. A vas-karbonát európai piacon való hozzáférhetőségének szavatolása érdekében célszerű a vas-karbonátban előforduló arzén maximális szintjének növelése. A növelés sem állat-egészségügyi, sem közegészségügyi szempontból, sem pedig a környezet szempontjából nem jár káros hatással, mivel a kiegészítő takarmányban és a teljes értékű takarmányban előforduló arzénra megállapított maximális szint változatlan marad.
(4)
A közelmúltban az élelmiszerben és takarmányban előforduló nehézfémekkel foglalkozó referencialaboratórium jelentős különbséget mutatott ki a kaolinittartalmú agyagban, illetve a kaolinittartalmú agyagot tartalmazó takarmányban előforduló ólom meghatározására jelenleg alkalmazott különböző kivonásos módszerek alkalmazásával kapott analitikai eredmények között (2). Korábban nem mutattak ki jelentős különbséget a különböző kivonásos módszerek alkalmazásával kapott, az ásványi takarmányban előforduló nehézfémek szintjére vonatkozó eredmények között (3). A takarmányban előforduló nehézfémek maximális szintjei „az ólom egy adott analitikai meghatározására vonatkoznak, amely során a kivonás salétromsavban (5 % m/m) történik 30 percen át forráshőmérsékleten”. Ezért célszerű a kaolinittartalmú agyagban előforduló ólom meghatározására e kivonásos módszer alkalmazását előírni.
(5)
A nitrit tekintetében a cukorrépából és cukornádból előállított, valamint keményítőgyártásból származó termékek és melléktermékek vonatkozásában jelenleg nincs megállapítva maximális szint. Tekintettel a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésére, ugyanezt kell alkalmazni az alkoholtartalmú italok gyártásából származó termékekre és melléktermékekre.
(6)
Tekintettel a tudományos és műszaki ismeretekre, helyénvaló a Camelina sativában és az abból származó termékekben előforduló illékony mustárolaj maximális szintjét a repcemagpogácsa tekintetében meghatározott maximális szinttel egyező szinten meghatározni.
(7)
A Brassica fajt káros botanikai szennyeződésként sorolták be (allil-izotiocianátban kifejezett) magas illékonymustárolaj-tartalma miatt. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) a glukozinolátokról (allil-izotiocianátok) mint az állati takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló véleményében (4) megállapította, hogy a káros hatások rendszerint az étrendben előforduló összes glukozinolát mennyiségével hozhatók összefüggésbe. A teljes glukozinolátmennyiség mérése esetén a Brassica juncea ssp., Brassica nigra és Brassica carinata növényekből származó termékek jelenléte által okozott szennyeződések is kimutathatók. Ezért helyénvaló az I. melléklet VI. szakaszából (Káros botanikai szennyeződések) törölni az e fajokból készült termékeket (a magvak kivételével), valamint az e Brassica fajokból származó takarmány-alapanyagok tekintetében az illékony mustárolaj maximális szintjét a repcemagpogácsa tekintetében meghatározott maximális szinttel egyező szinten meghatározni.
(8)
Helyénvaló a takarmány-alapanyagok jegyzékéről szóló, 2013. január 16-i 68/2013/EU bizottsági rendeletben (5) a takarmány-alapanyagokra előírtaknak megfelelő elnevezést alkalmazni.
(9)
A 2002/32/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell.
(10)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2002/32/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 6-án.