EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1318/2013
af 22. oktober 2013
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 af 30. november 2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab (3) tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser. Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden bør disse gennemførelsesbeføjelser bringes i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (traktaten).
(2)
For at supplere eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i forordning (EF) nr. 1217/2009 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for så vidt angår ændring af bilag I med hensyn til områder pr. medlemsstat i Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB), fastlæggelse af regler for fastsættelse af grænsen for den økonomiske størrelse af regnskabsførende bedrifter og reglerne for udarbejdelse af planen for udvælgelsen af regnskabsførende bedrifter, fastsættelse af referenceperioden for standard output, fastlæggelse af de generelle driftsformer og hoveddriftsformer, angivelse af de vigtigste grupper af regnskabsmæssige data, der skal indsamles, og vedtagelse af generelle regler vedrørende de regnskabsmæssige data, der skal medtages i bedriftsskemaet. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(3)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1217/2009 og undgå forskelsbehandling af landbrugere bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår fastsættelse af grænsen for den økonomiske størrelse af regnskabsførende bedrifter, fastsættelse af antallet af regnskabsførende bedrifter pr. medlemsstat og pr. INLB-område, udarbejdelse og ajourføring af metoder og modeller for, hvordan udvælgelsesplanen skal meddeles til Kommissionen, fastlæggelse af procedurer og beregningsmetoder gældende for EU-klassifikationen samt detaljerede regler for de nationale udvalgs aktiviteter vedrørende INLB og medlemsstaternes forbindelsesorganer og fastsættelse af formen og layoutet af bedriftsskemaet samt detaljerede regler vedrørende den faste godtgørelse i forbindelse med INLB. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (4).
(4)
Af forenklingshensyn og på grundlag af erfaringen indhøstet gennem anvendelsen af forordning (EF) nr. 1217/2009 bør nogle af bestemmelserne i nævnte forordning tilpasses eller udgå.
(5)
I henhold til artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009 skal de beretninger, som baseres på data fra INLB, årligt forelægges Europa-Parlamentet og Rådet, navnlig med henblik på den årlige fastsættelse af priserne på landbrugsvarer. I praksis fremsendes disse beretninger imidlertid ikke længere til nævnte institutioner til dette formål. For at sikre andre institutioner og offentligheden enkel og uhindret adgang til de årlige analytiske beretninger, som baseres på oplysninger fra INLB, bør der fastsættes bestemmelser om, at beretninger, som dækker udvalgte sektorer, offentliggøres på et særligt websted.
(6)
I artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009 er fastsat det højeste antal regnskabsførende bedrifter. Formålet med denne bestemmelse er at fastsætte en budgetbegrænsning for indsamling af data gennem INLB. Eftersom denne budgetbegrænsning nu fastsættes gennem proceduren for udarbejdelsen og vedtagelsen af Unionens årlige budget, er den tidsfrist, som er fastsat i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009, ikke længere nødvendig.
(7)
Kapitel II i forordning (EF) nr. 1217/2009 indeholder regler for, hvorledes landbrugsbedrifters indkomster konstateres, mens reglerne for, undersøgelse af driftsøkonomiske forhold i landbrugsbedrifter er fastlagt i kapitel III i samme forordning. Begge disse undersøgelsestyper er grundlæggende omfattet af samme regler, og af forenklingshensyn er det derfor hensigtsmæssigt at slå de bestemmelser, som er gældende for begge undersøgelsestyper, sammen i et enkelt kapitel.
(8)
Forordning (EF) nr. 1217/2009 indeholder yderligere bestemmelser, som ikke længere afspejler praksis inden for rammerne af nævnte forordning. Således forlanger Kommissionen ikke, at medlemsstaterne skal videregive en liste over regnskabskontorer, der kan vælges imellem, til de regnskabsførende bedrifter, eftersom de fleste bedrifter har egen revisor eller eget regnskabskontor, der forsyner INLB med data, eller dataene indsamles direkte af forbindelsesorganet eller dets kontrahenter. Endvidere kræver Kommissionen ikke længere beretninger om gennemførelsen af planen for udvælgelse af regnskabsførende landbrugsbedrifter, som er godkendt af de nationale udvalg.
(9)
Forordning (EF) nr. 1217/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1217/2009 foretages følgende ændringer:
1)
Titlen på forordningen affattes således:
2)
Titlen på kapitel I affattes således:
»OPRETTELSE AF ET EU-INFORMATIONSNET FOR LANDØKONOMISK BOGFØRING«.
3)
Artikel 1 ændres således:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Til støtte for den fælles landbrugspolitik oprettes et EU-informationsnet for landøkonomisk bogføring (»INLB« eller »informationsnettet«)«.
b)
Stk. 3, affattes således:
»3. De i henhold til denne forordning indhentede data tjener især som grundlag for beretninger, som Kommissionen udarbejder om situationen inden for landbruget og på landbrugsmarkederne samt om landbrugsindtægterne i Unionen. Disse beretninger skal gøres offentligt tilgængelige på et særligt websted.«
4)
Artikel 2 ændres således:
a)
I litra a) erstattes »driftsleder« af »landbruger«.
b)
Litra b) erstattes af følgende:
»-b) bedrift: en landbrugsvirksomhed som almindeligvis anvendt i forbindelse med EU-undersøgelser og -tællinger i landbruget
b) bedriftsgruppe: et samlet antal landbrugsbedrifter, der tilhører samme klasse med hensyn til teknisk-økonomisk driftsform og økonomisk bedriftsstørrelse som fastsat i EU-klassifikationen af landbrugsbedrifter«.
c)
Litra d) affattes således:
»d) område i Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring eller INLB-område: en medlemsstats område eller en del af et sådant område, som er afgrænset med udvælgelse af regnskabsførende bedrifter for øje; en fortegnelse over områderne findes i bilag I«.
d)
Følgende litra tilføjes:
»f) standard output: bruttoproduktionens standardværdi.«
5)
Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
Med henblik på at sikre, at fortegnelsen over INLB-områder kan ajourføres efter anmodning fra en medlemsstat, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a om ændring af bilag I for så vidt angår fortegnelsen over INLB-områder pr. medlemsstat.«
6)
Titlen på kapitel II affattes således:
»DATA FOR KONSTATERING AF INDKOMSTER OG UNDERSØGELSE AF DRIFTSØKONOMISKE FORHOLD I LANDBRUGSBEDRIFTER«.
7)
Artikel 4 affattes således:
»Artikel 4
Dette kapitel finder anvendelse på indsamling af regnskabsmæssige data med henblik på en årlig konstatering af landbrugsbedrifternes indkomster og en undersøgelse af deres driftsøkonomiske forhold.
Disse data indsamles gennem regelmæssige og særlige undersøgelser.«
8)
Artikel 5 ændres således:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Det i artikel 1, stk. 2, nævnte undersøgelsesområde omfatter landbrugsbedrifter, hvis økonomiske størrelse er over eller lig med en grænse udtrykt i euro, svarende til en af undergrænserne for de økonomiske størrelsesklasser i EU- klassifikationen over landbrugsbedrifter som fastlagt i artikel 5b.
Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a om fastlæggelse af reglerne for fastsættelse af den i dette stykkes første afsnit omhandlede grænse.
Kommissionen vedtager på grundlag af data fra medlemsstaterne gennemførelsesretsakter om fastsættelse af den i første afsnit omhandlede grænse. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
b)
Stk. 2, litra c), affattes således:
»c)
i deres helhed og inden for hvert enkelt INLB-område er repræsentative for undersøgelsesområdet.«
c)
Stk. 3 og 4 udgår.
9)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 5a
1. Hver medlemsstat udarbejder en plan for udvælgelsen af regnskabsførende bedrifter, der sikrer et repræsentativt udvalg af undersøgelsesområdet.
Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a om fastlæggelse af de regler, i henhold til hvilke medlemsstaterne skal udarbejde sådanne planer. Disse regler skal sikre, at planer for udvælgelsen af regnskabsførende bedrifter:
-
udarbejdes på grundlag af de seneste statistiske data
-
udformes i henhold til EU-klassifikationen over landbrugsbedrifter og
-
nærmere angiver især opdelingen af de regnskabsførende bedrifter på bedriftsgrupper og detaljerede regler for udvælgelsen af dem.
2. I overensstemmelse med de regler, der vedtages i henhold til stk. 1, og på grundlag af data fra medlemsstaterne vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter om fastsættelse af antallet af regnskabsførende bedrifter pr. medlemsstat og pr. INLB-område. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.
3. Antallet af regnskabsførende bedrifter, der skal udvælges pr. INLB-område, må afvige fra det antal, der er angivet i de gennemførelsesretsakter, der skal vedtages i henhold til stk. 2, med højst 20 % i hver retning, forudsat at den pågældende medlemsstats samlede antal regnskabsførende bedrifter overholdes.
4. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om udarbejdelse og ajourføring af modeller og metoder for form og indhold af de data, som medlemsstaterne skal meddele Kommissionen. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.
Artikel 5b
1. Landbrugsbedrifter klassificeres på en ensartet måde i henhold til EU-klassifikationen af landbrugsbedrifter (»EU-klassifikationen«) afhængigt af deres driftsform, deres økonomiske størrelse og omfanget af andre erhvervsmæssige aktiviteter med direkte tilknytning dertil.
EU-Klassifikationen anvendes navnlig med henblik på fremlæggelsen efter driftsform og økonomisk størrelse af de data, der er indsamlet gennem Unionens undersøgelser af landbrugsbedrifters struktur og INLB.
2. En landbrugsbedrifts »driftsform« fastlægges ud fra den relative andel af standard output fra bedriftens forskellige karakteristika i forhold til bedriftens samlede standard output.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a om fastsættelse af referenceperioden for standard output.
3. Bedrifter klassificeres ved et begrænset antal driftsformer. Generelle driftsformer specificeres. Afhængigt af antallet af krævede detaljer opdeles de generelle driftsformer i hoveddriftsformer.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a vedrørende fastlæggelse af generelle driftsformer og hoveddriftsformer.
Overensstemmelsen mellem generelle driftsformer og hoveddriftsformer og særlige typer af landbrugsspecialiseringer svarende til hoveddriftsformer specificeres.
4. Bedriftens økonomiske størrelse fastlægges på grundlag af bedriftens samlede standard output.
5. Omfanget af andre erhvervsmæssige aktiviteter end bedriftens landbrugsaktiviteter, der har direkte tilknytning til bedriften, fastlægges ud fra andelen af disse andre erhvervsmæssige aktiviteter af bedriftens output.
6. Standard output og data til bestemmelse heraf fremsendes til Kommissionen (Eurostat) af det forbindelsesorgan, som hver medlemsstat har udpeget i overensstemmelse med artikel 7, eller af det organ, som har fået delegeret denne funktion.
7. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om fastlæggelse af:
-
metoder til beregning af særlige typer landbrugsspecialiseringer som omhandlet i stk. 3 og til henførelse af bedriften til en hoveddriftsform
-
metoden til beregning af bedriftens økonomiske størrelse
-
økonomiske størrelsesklasser for bedrifterne som omhandlet i stk. 1
-
metoder til beregning af bedriftens output og til skøn over andre erhvervsmæssige aktiviteters andel af dette output med henblik på stk. 5
-
beregningsmetoden til fastlæggelse af standard output af hvert karakteristikum som omhandlet i stk. 2, procedurer for indsamling af tilsvarende data og midler til og frister for fremsendelsen af standard output til Kommissionen i overensstemmelse med stk. 6.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
10)
Artikel 6 ændres således:
a)
Stk. 2 affattes således:
»2. Det nationale udvalg har ansvaret for udvælgelsen af regnskabsførende bedrifter. Med henblik herpå omfatter dets opgaver bl.a. godkendelse af planen for udvælgelse af regnskabsførende bedrifter.«
b)
Stk. 4, første afsnit, affattes således:
»4. Medlemsstater, som er inddelt i flere INLB-områder, kan for hvert af de under dem henhørende INLB-områder oprette et regionalt udvalg for informationsnettet (i det følgende benævnt »det regionale udvalg«).«
c)
Stk. 5 affattes således:
»5. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om fastlæggelse af nærmere bestemmelser for anvendelsen af denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
11)
Artikel 7 affattes således:
»Artikel 7
1. Hver medlemsstat udpeger et forbindelsesorgan, der har til opgave:
a)
at informere det nationale udvalg, de regionale udvalg og regnskabskontorerne om de gældende reguleringsmæssige rammer og at sikre korrekt gennemførelse heraf
b)
at udarbejde planen for udvælgelse af regnskabsførende bedrifter, at forelægge den for det nationale udvalg til godkendelse og herefter at fremsende den til Kommissionen
c)
at udarbejde
i)
listen over regnskabsførende bedrifter
ii)
hvis det er relevant, listen over de regnskabskontorer, der har påtaget sig og er i stand til at udfylde bedriftsskemaerne
d)
at samle de bedriftsskemaer, som regnskabskontorerne indsender
e)
at kontrollere, at bedriftsskemaerne er korrekt udfyldt
f)
at videresende de behørigt udfyldte bedriftsskemaer til Kommissionen i det ønskede format og inden for den fastsatte frist
g)
at tilsende det nationale udvalg, de regionale udvalg og regnskabskontorerne de anmodninger om oplysninger, der er omhandlet i artikel 17, og at videresende Kommissionen svarene herpå.
2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om fastlæggelse af nærmere bestemmelser for anvendelsen af denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
12)
Artikel 8, stk. 2 og 3, affattes således:
»2. Det behørigt udfyldte bedriftsskema skal indeholde de regnskabsmæssige data, som gør det muligt:
-
at karakterisere den regnskabsførende bedrift ved hjælp af dens vigtigste produktionsfaktorer
-
at vurdere bedriftens indkomst ud fra dens forskellige synsvinkler
-
at kontrollere oplysningernes rigtighed ved hjælp af stikprøver.
3. Dataene på bedriftsskemaet skal vedrøre en enkelt landbrugsbedrift og et enkelt regnskabsår på 12 på hinanden følgende måneder og udelukkende vedrøre den pågældende landbrugsbedrift. Disse data skal vedrøre landbrugsaktiviteter på selve bedriften og andre erhvervsmæssige aktiviteter i direkte tilknytning til bedriften. Data vedrørende al anden virksomhed ud over landbrugsvirksomhed, som landbrugerens eller dennes familie eventuelt udøver, samt eventuelle data, der vedrører pensioner, arv, private bankkonti, andre ejendomme end landbrugsbedriften, personlig beskatning, privatforsikringer mv., skal ikke tages i betragtning ved udfyldning af bedriftsskemaet.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a vedrørende fastlæggelse af de vigtigste grupper af regnskabsmæssige data, der skal indsamles, og de generelle regler for indsamling af data.
For at sikre, at de regnskabsmæssige data, der indsamles ved hjælp af bedriftsskemaerne, er sammenlignelige, uanset hvilke regnskabsførende bedrifter der undersøges, vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter, der fastlægger formen og layoutet af bedriftsskemaet og metoder til og frister for fremsendelse af data til Kommissionen.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
13)
Artikel 9-15 og artikel 18 udgår.
14)
Artikel 19 ændres således:
a)
Stk. 1, litra a), affattes således:
»a)
en fast godtgørelse, som skal betales til medlemsstaterne for indlevering af behørigt udfyldte bedriftsskemaer inden for den fastsatte frist op til det højeste antal regnskabsførende bedrifter som fastsat i overensstemmelse med artikel 5a, stk. 2. Udgør det samlede antal behørigt udfyldte og indleverede bedriftsskemaer for så vidt angår et INLB-område eller en medlemsstat mindre end 80 % af antallet af regnskabsførende bedrifter fastsat for det pågældende INLB-område eller den pågældende medlemsstat, anvendes en godtgørelse svarende til 80 % af den faste godtgørelse for hvert bedriftsskema fra det pågældende INLB-område eller den pågældende medlemsstat.«
b)
Stk. 2 affattes således:
»2. Udgifter til oprettelse og drift af det nationale udvalg, de regionale udvalg og forbindelsesorganerne opføres ikke på Unionens almindelige budget.«
c)
Følgende stykke tilføjes:
»3. »Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, som fastlægger detaljerede procedurer vedrørende den faste godtgørelse, der er omhandlet i stk. 1, litra a). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
15)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 19a
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, artikel 5, stk. 1, artikel 5a, stk. 1, artikel 5b, stk. 2 og 3, og artikel 8, stk. 3, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 20. december 2013. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 3, artikel 5, stk. 1, artikel 5a, stk. 1, artikel 5b, stk. 2 og 3, og artikel 8, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, artikel 5, stk. 1, artikel 5a, stk. 1, artikel 5b, stk. 2 og 3, og artikel 8, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 19b
1. Kommissionen bistås af et udvalg med betegnelsen »Komitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring«. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (5).
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
16)
Titlen på bilag I affattes således:
»Fortegnelse over de i artikel 2, litra d), omhandlede INLB-områder«.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. oktober 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1318/2013/EU RENDELETE
(2013. október 22.)
az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló, 2009. november 30-i 1217/2009/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében e végrehajtási hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével.
(2)
Az 1217/2009/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése, illetve módosítása céljából a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: az I. melléklet módosítása a mezőgazdasági számviteli információs hálózat (FADN) tagállamonkénti körzeteit tartalmazó jegyzék tekintetében, az adatszolgáltató üzemek gazdasági méretére vonatkozó küszöbérték meghatározására irányadó szabályok megállapítása, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv meghatározására vonatkozó szabályok megállapítása, a standard termelési érték referencia-időszakának meghatározása, az általános és a fő gazdaságtípusok meghatározása, a gyűjtendő számviteli adatok fő csoportjainak meghatározása, valamint az adatszolgáltatási űrlapon feltüntetendő számviteli adatokkal kapcsolatos általános szabályok elfogadása. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(3)
Az 1217/2009/EK rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása, valamint a gazdálkodók közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők megállapítására vonatkozóan: az adatszolgáltató üzemek gazdasági méretére vonatkozó küszöbérték, az adatszolgáltató üzemek tagállamonkénti és FADN-körzetenkénti száma, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására vonatkozó terv Bizottsággal való közlésére szolgáló módszerek és minták kidolgozása és naprakésszé tétele, az uniós tipológiára alkalmazandó eljárások és számítási módszerek, az adatszolgáltatási hálózat nemzeti bizottságainak és a tagállami kapcsolattartó irodáknak a tevékenységeire vonatkozó részletes szabályok, az adatszolgáltatási űrlap megjelenési formája és felépítése, valamint az FADN-nel kapcsolatos átalánydíjjal kapcsolatos részletes szabályok. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.
(4)
Az egyszerűsítés érdekében és az 1217/2009/EK rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján ki kell igazítani, illetve el kell hagyni az említett rendelet egyes rendelkezéseit.
(5)
Az 1217/2009/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének értelmében évente be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az FADN-adatokon alapuló jelentéseket, elsősorban a mezőgazdasági termékek árainak éves rögzítése céljából. A gyakorlatban azonban az ilyen jelentéseket már nem nyújtják be az említett intézményeknek e célból. Annak érdekében, hogy a többi intézmény és a nagyközönség egyszerűen és megfelelő módon hozzáférhessen az FADN-adatok alapján kidolgozott éves elemző jelentésekhez, rendelkezni kell arról, hogy a meghatározott ágazatokat lefedő jelentések közzétételre kerüljenek egy erre a célra létrehozott honlapon.
(6)
Az 1217/2009/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése megállapítja az adatszolgáltató üzemek maximális számát. Az említett rendelkezés célja, hogy az FADN-adatok összegyűjtésére vonatkozóan költségvetési korlátot határozzon meg. Mivel e költségvetési korlát jelenleg az Unió éves költségvetésének kidolgozására és elfogadására vonatkozó eljárás keretében kerül meghatározásra, az 1217/2009/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott korlátra már nincs szükség.
(7)
Az 1217/2009/EK rendelet II. fejezete tartalmazza a mezőgazdasági üzemek jövedelmének meghatározásával, a III. fejezet pedig a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységének elemzésével kapcsolatos szabályokat. Mindkét típusú adatfelvételre lényegében ugyanazok a szabályok vonatkoznak, és az egyszerűsítés érdekében ezért indokolt egyetlen, mindkét típusú adatfelvételre vonatkozó fejezetbe összevonni az említett rendelkezéseket.
(8)
Az 1217/2009/EK rendelet további olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek már nem tükrözik az említett rendelet alkalmazása során követett gyakorlatot. Így különösen, a Bizottság nem követeli meg a tagállamoktól, hogy juttassanak el egy könyvelőirodákat tartalmazó jegyzéket az adatszolgáltató üzemeknek abból a célból, hogy azok kiválaszthassanak egy könyvelőirodát, mivel a legtöbb üzemnek van saját könyvelője vagy könyvelőirodája, aki, vagy amely eljuttatja az adatokat az FADN számára, vagy pedig az adatok összegyűjtése közvetlenül a kapcsolattartó irodán, illetve annak szerződéses képviselőjén keresztül történik. Ezenkívül a Bizottság már nem követeli meg a nemzeti bizottságok által jóváhagyott, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv végrehajtásáról szóló jelentéseket sem.
(9)
Az 1217/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1217/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A rendelet címe helyébe a következő cím lép:
2.
Az I. fejezet címe helyébe a következő cím lép:
„AZ UNIÓS MEZŐGAZDASÁGI SZÁMVITELI INFORMÁCIÓS HÁLÓZAT LÉTREHOZÁSA”.
3.
Az 1. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A közös agrárpolitika adatigényének kielégítése céljából uniós mezőgazdasági számviteli információs hálózat (a továbbiakban »FADN« vagy »információs hálózat«) kerül kialakításra.”;
b)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az e rendelet értelmében összegyűjtött adatok elsődlegesen a Bizottság által készített, az uniós mezőgazdaság és agrárpiacok helyzetéről, valamint az uniós gazdaságok jövedelméről szóló jelentések alapjául szolgálnak. E jelentéseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni egy erre a célra létrehozott honlapon.”
4.
A 2. cikk a következőképpen módosul:
a)
az a) pontban az „üzemvezető” kifejezés helyébe a „gazdálkodó” kifejezés lép;
b)
a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
„-b) »üzem«: az uniós mezőgazdasági felmérések és adatfelvételek összefüggésében szokásos értelmezés szerinti mezőgazdasági gazdálkodási egység;
b) »üzemosztály«: olyan mezőgazdasági üzemek egy csoportja, amelyek a mezőgazdasági üzemek uniós tipológiája szerint gazdaságtípus és gazdasági méret alapján azonos kategóriába tartoznak;”
c)
a d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d) »a mezőgazdasági számviteli információs hálózat szerinti körzet« vagy »FADN-körzet«: egy tagállam területe vagy annak egy része, amely az adatszolgáltató üzemek kiválasztása céljából ilyenként került azonosításra (az ilyen körzetek felsorolását az I. melléklet tartalmazza);”
d)
a cikk a következő ponttal egészül ki:
„f) »standard termelési érték«: a bruttó termelés standard értéke.”
5.
A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„3. cikk
Annak érdekében, hogy az FADN-körzetek jegyzékét tagállami kérésre naprakésszé lehessen tenni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletnek az FADN-körzetek jegyzéke tekintetében történő módosítására vonatkozóan.”
6.
A II. fejezet címe helyébe a következő cím lép:
„ADATOK A MEZŐGAZDASÁGI ÜZEMEK JÖVEDELMÉNEK MEGHATÁROZÁSÁHOZ ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉGÉNEK ELEMZÉSÉHEZ”.
7.
A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„4. cikk
Ezt a fejezetet kell alkalmazni a mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatározásához és üzleti tevékenységének elemzéséhez szükséges számviteli adatok összegyűjtésére.
Az említett adatokat rendszeres, illetve egyedi adatfelvételek útján kell összegyűjteni.”
8.
Az 5. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében említett adatfelvételi terület azokat a mezőgazdasági üzemeket érinti, amelyek gazdasági mérete a mezőgazdasági üzemeknek az 5b. cikkben meghatározott uniós tipológiája szerint megállapított gazdasági méretosztály egyik alsó határértékének megfelelő, euróban kifejezett küszöbértékkel egyenlő vagy annál nagyobb.
A Bizottság a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az e bekezdés első albekezdésében említett küszöbérték megállapítására vonatkozó szabályok meghatározására vonatkozóan.
A Bizottság a tagállamoktól kapott adatok alapján végrehajtási jogi aktusokat fogad el az első albekezdésben említett küszöbérték megállapítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
b)
a (2) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„c)
a többi üzemmel együtt és az egyes FADN-körzetek szintjén reprezentálja az adatfelvételi területet.”;
c)
a (3) és a (4) bekezdést el kell hagyni.
9.
A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
„5a. cikk
(1) Valamennyi tagállam kidolgoz egy, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló tervet, amely biztosítja, hogy az adatfelvételi területről reprezentatív számviteli mintát lehessen kapni.
A Bizottság a 19a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azoknak a szabályoknak a meghatározására vonatkozóan, amelyeknek megfelelően a tagállamoknak ki kell dolgozniuk az említett terveket. Az ilyen szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló tervek:
-
a legfrissebb statisztikai adatok alapján kerüljenek kidolgozásra,
-
a mezőgazdasági üzemek uniós tipológiájával összhangban készüljenek, és
-
határozzák meg különösen az adatszolgáltató üzemek üzemosztályonkénti eloszlását és a kiválasztásukra vonatkozó részletes szabályokat.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően elfogadott szabályokkal összhangban, a tagállamoktól kapott adatok alapján végrehajtási jogi aktusokat fogad el az adatszolgáltató üzemek tagállamonkénti és FADN-körzetenkénti számának megállapítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) A kiválasztott adatszolgáltató üzemek FADN-körzetenkénti száma bármelyik irányban legfeljebb 20 %-kal eltérhet a (2) bekezdés értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározott számtól, feltéve, hogy az érintett tagállam adatszolgáltató üzemeinek száma megfelel az előírtaknak.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a tagállamok által a Bizottsággal közlendő adatok formájával és tartalmával kapcsolatos minták és módszerek meghatározására és naprakésszé tételére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
5b. cikk
(1) A mezőgazdasági üzemeket a mezőgazdasági üzemek uniós tipológiájának (a továbbiakban: a tipológia) megfelelően, egységes módon kell osztályozni a gazdaságtípusuktól, a gazdasági méretüktől és a közvetlenül hozzájuk kapcsolódó, egyéb jövedelemszerző tevékenységek jelentőségétől függően.
A tipológiát elsősorban az uniós gazdaságszerkezeti felmérések keretében és az FADN-en keresztül gyűjtött adatoknak a gazdaságtípus és gazdasági méretosztály szerinti bemutatásához kell használni.
(2) Valamely üzem gazdaságtípusát annak alapján kell meghatározni, hogy az adott üzem egyes jellemzőinek standard termelési értéke milyen arányban járul hozzá az üzem teljes standard termelési értékéhez.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a standard termelési érték referencia-időszakának meghatározására vonatkozóan.
(3) Az üzemek korlátozott számú gazdaságtípus alapján osztályozandók. Általános gazdaságtípusokat kell meghatározni. Attól függően, hogy milyen szintű részletességre van szükség, az általános gazdaságtípusokat fő gazdaságtípusokra kell osztani.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az általános és a fő gazdaságtípusok meghatározására vonatkozóan.
Meg kell határozni továbbá az általános és a fő gazdaságtípusok közötti megfeleléseket, valamint azt is, hogy az egyes konkrét szakosodott gazdaságtípusok mely fő gazdaságtípusnak feleltethetők meg.
(4) Az üzem gazdasági méretét az üzem teljes standard termelési értéke alapján kell meghatározni.
(5) Az üzemhez közvetlenül kapcsolódó olyan jövedelemszerző tevékenységek jelentőségét, amelyek nem tartoznak az üzem mezőgazdasági tevékenységei közé, e jövedelemszerző tevékenységeknek az üzem termelési értékéhez való hozzájárulása alapján kell megállapítani.
(6) A tagállamok által a 7. cikkel összhangban kijelölt kapcsolattartó iroda vagy az e feladattal megbízott egyéb szerv köteles továbbítani a Bizottságnak (az Eurostatnak) a standard termelési értékeket, valamint a meghatározásukhoz szükséges adatokat.
(7) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a következőket:
-
a (3) bekezdésben említett konkrét szakosodott gazdaságtípusokra vonatkozó számítás, valamint az üzem valamely fő gazdaságtípushoz való hozzárendelése céljára alkalmazandó módszer,
-
az üzem gazdasági méretének kiszámítására alkalmazandó módszer,
-
az üzemek (1) bekezdésben említett gazdasági méretosztályai,
-
az üzem termelési értékének kiszámítására, valamint az egyéb jövedelemszerző tevékenységek e termelési értékhez való hozzájárulásának az (5) bekezdés alkalmazása céljából történő megbecslésére alkalmazandó módszerek,
-
a (2) bekezdésben említett jellemzők standard termelési értékének kiszámítására alkalmazandó módszer, a megfelelő adatok összegyűjtésére alkalmazandó eljárások, valamint a standard termelési értékeknek a Bizottság számára történő, (6) bekezdés szerinti továbbításának módja és határideje.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
10.
A 6. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A nemzeti bizottság felelős az adatszolgáltató üzemek kiválasztásáért. E célból feladatkörébe tartozik különösen az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv jóváhagyása.”;
b)
a (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A több FADN-körzettel rendelkező tagállamok a joghatóságuk alá tartozó valamennyi FADN-körzetben regionális információs hálózati bizottságokat (a továbbiakban: regionális bizottság) hozhatnak létre.”;
c)
az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk alkalmazása céljából követendő részletes szabályok meghatározására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
11.
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„7. cikk
(1) Valamennyi tagállam kapcsolattartó irodát jelöl ki, amelynek feladata:
a)
a nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a könyvelőirodák tájékoztatása az alkalmazandó szabályozási keretről és e keret megfelelő végrehajtásának biztosítása;
b)
az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv kidolgozása, a nemzeti bizottsághoz jóváhagyás céljából történő benyújtása, és ezt követően a Bizottságnak történő továbbítása;
c)
az alábbiak összeállítása:
i.
az adatszolgáltató üzemek jegyzéke;
ii.
adott esetben azoknak a könyvelőirodáknak a jegyzéke, amelyek hajlandóak és képesek az adatszolgáltatási űrlapokat kitölteni;
d)
a könyvelőirodák által beküldött adatszolgáltatási űrlapok összegyűjtése;
e)
annak ellenőrzése, hogy az adatszolgáltatási űrlapokat megfelelően töltötték-e ki;
f)
a megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapok megfelelő formátumban és a megadott határidőn belül való továbbítása a Bizottságnak;
g)
a 17. cikkben említett információkérések továbbítása a nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a könyvelőirodák részére, valamint az ezekre adott válaszok továbbítása a Bizottság részére.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk alkalmazását célzó részletes szabályok meghatározására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
12.
A 8. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapokon a számviteli adatokat olyan módon kell közölni, amely lehetővé teszi:
-
az adatszolgáltató üzem jellemzését termelési tényezőinek fő elemei alapján,
-
az üzem különböző jövedelemfajtáinak felbecslését,
-
a továbbított információk helytállóságának ellenőrzését szúrópróba-szerű ellenőrzések útján.
(3) Az adatszolgáltatási űrlapon közölt adatoknak egyetlen mezőgazdasági üzemre és egyetlen, 12 egymást követő hónapból álló számviteli évre kell vonatkozniuk, és kizárólag az említett mezőgazdasági üzemmel kapcsolatos adatok lehetnek. Ezen adatoknak az üzem saját mezőgazdasági tevékenységeire és az üzemhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységekre kell vonatkozniuk. Az adatszolgáltatási űrlap kitöltésekor nem vehető figyelembe semmilyen, a gazdálkodó, illetve a gazdálkodó családja által folytatott nem mezőgazdasági tevékenységre, nyugdíjra, örökségre, magánbankszámlára, a mezőgazdasági üzemen kívüli tulajdonra, személyi adóra vagy magánbiztosításra vonatkozó adat.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az összegyűjtendő számviteli adatok fő csoportjainak meghatározására, valamint az adatgyűjtés általános szabályaira vonatkozóan.
Annak biztosítása érdekében, hogy az adatszolgáltatási űrlapok útján gyűjtött számviteli adatok a - vizsgált adatszolgáltató üzem kilététől függetlenül - összehasonlíthatók legyenek, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az adatszolgáltatási űrlap megjelenési formájának és felépítésének, valamint a Bizottság számára történő adattovábbítás módjának és határidejének meghatározására vonatkozóan.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
13.
A 9-15. cikket és a 18. cikket el kell hagyni
14.
A 19. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„a)
a tagállamoknak a legfeljebb az 5a. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott számú adatszolgáltató üzem után, a megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapok megadott határidőn belül történő továbbításáért fizetendő átalánydíj. Amennyiben az egy FADN-körzetből vagy egy tagállamból származó, megfelelően kitöltött és továbbított adatszolgáltatási űrlapok száma kisebb, mint az adatszolgáltató üzemek adott FADN-körzetre vagy tagállamra vonatkozóan meghatározott számának 80 %-a, akkor az átalánydíj 80 %-ának megfelelő díj alkalmazandó valamennyi, az adott FADN-körzetből vagy az érintett tagállamból származó adatszolgáltatási űrlapra.”;
b)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a kapcsolattartó irodák létrehozásával és működésével kapcsolatos költségek nem szerepelhetnek az Unió általános költségvetésében.”;
c)
a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az (1) bekezdés a) pontjában említett átalánydíjjal kapcsolatos részletes eljárásokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
15.
A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
„19a. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 3. cikkben, az 5. cikk (1) bekezdésében, az 5a. cikk (1) bekezdésében, az 5b. cikk (2) és (3) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2013. december 20-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikkben, az 5. cikk (1) bekezdésében, az 5a. cikk (1) bekezdésében, az 5b. cikk (2) és (3) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 3. cikk, az 5. cikk (1) bekezdése, az 5a. cikk (1) bekezdése, az 5b. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 8. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
19b. cikk
(1) A Bizottságot a mezőgazdasági számviteli információs hálózat bizottsága segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
16.
Az I. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:
„A 2. cikk d) pontjában említett FADN-körzetek jegyzéke”.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. október 22-én.