KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1072/2012
af 14. november 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 på vegne af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for over 30 % af den samlede produktion i Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den nævnte vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i Den Russiske Føderation, der var foreslået som et muligt referenceland i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om en høring og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i indledningsmeddelelsen anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011. Disse oplysninger gav Kommissionen mulighed for, jf. artikel 17 i grundforordningen, at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en prøve.
(5)
På baggrund af det store antal EU-producenter, der var berørt af proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen, og den var baseret på producenternes salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen og deres varesegment. Den omfattede seks EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i fem medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Den midlertidige stikprøve tegnede sig for over 15 % af den samlede anslåede EU-produktion. En af producenterne i den midlertidige stikprøve ønskede dog ikke at indgå i stikprøven, og flere interesserede parter tilkendegav, at en medlemsstat med en meget stor produktion var blevet overset og burde medtages i en repræsentativ stikprøve. På den baggrund ændrede Kommissionen sin midlertidige stikprøve, og den endelige stikprøve omfattede derefter syv EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i seks medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Denne stikprøve tegnede sig for over 20 % af den samlede anslåede EU-produktion.
(6)
Omkring 400 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, som tegner sig for over 60 % af den samlede eksport, indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de modtagne oplysninger udtog Kommissionen foreløbigt en stikprøve på fem eksporterende producenter, der tegnede sig for den største eksportmængde til EU, og opfordrede alle eksporterende producenter, som Kommissionen havde kendskab til, til at indgive bemærkninger til den foreslåede stikprøve. To eksporterende producenter, der midlertidigt var udtaget til stikprøven, korrigerede derefter deres stikprøveoplysninger, således at deres eksportmængde ikke var tilstrækkelig til, at de kunne udtages til stikprøven. Kommissionen udtog derefter den endelige stikprøve med de ajourførte fem største virksomheder målt i eksportmængde. Ud af alle samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner de udtagne virksomheder sig for næsten 20 % af eksporten til Unionen.
(7)
Følgende virksomheder eller grupper af virksomheder blev endeligt udtaget til stikprøven:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber
c)
CHL International Ltd og de dermed forbundne selskaber
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited og de dermed forbundne selskaber (»Niceton«)
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
En virksomhed anfægtede udvælgelsen af virksomheder til stikprøven og fremførte, at den burde udtages til stikprøven. Den hævdede, at det ikke ville medføre et urimeligt antal udtagne virksomheder eller forsinke undersøgelsen, hvis den blev inkluderet i stikprøven, navnlig fordi virksomheden er en forholdsvis lille eksportør. Den hævdede endvidere, at den er udenlandsk ejet, og at stikprøven ikke ville være repræsentativ, hvis den ikke blev taget med.
(9)
Kommissionen minder om, at udvælgelsen af virksomheder til stikprøven fandt sted på grundlag af de største mængder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, under hensyntagen til det antal producenter, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Eftersom virksomheden er en forholdsvis lille eksportør, ville det ikke øge stikprøvens repræsentativitet målt i eksportmængde at tage den med. Det bemærkes endvidere, at virksomheden gav sig til kende meget sent - fire måneder efter meddelelsen om den endelige udvælgelse til alle eksporterende producenter og også efter kontrolbesøg hos de udvalgte virksomheder. Anmodningen om at blive udtaget til stikprøven blev derfor afvist.
(10)
Mere end 60 ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb og tilbød at deltage i proceduren. Af disse virksomheder blev fem udtaget til stikprøven. Disse fem ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev udvalgt på basis af mængden og værdien af import og videresalg i Unionen, deres geografiske beliggenhed, deres forretningsmodel og deres varesegment. De stikprøveudvalgte virksomheder svarede til de største mængder og den største værdi af import og videresalg i Unionen, der kunne anses for repræsentativ, og som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I henhold til de tal, der blev indberettet i stikprøvefasen, tegnede de sig for ca. 6 % af importen af den pågældende vare i UP.
(11)
For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet om det, og til de kinesiske myndigheder.
(12)
11 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Tre af disse ansøgere blev udtaget til stikprøven, men de øvrige otte gjorde ikke. En af disse eksporterende producenter, som ikke blev udtaget til stikprøven, trak efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men fastholdt sin anmodning om individuel behandling. De to resterende stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire andre virksomheder, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede kun om individuel behandling.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og til næsten 300 andre eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet herom. Der blev desuden sendt spørgeskemaer til de syv stikprøveudvalgte EU-producenter, de fem stikprøveudvalgte importører, fire sammenslutninger af detailhandlere og distributører samt til individuelle detailhandlere og distributører, der havde anmodet herom. Spørgeskemaer blev desuden sendt til eksporterende producenter i Indien, Tyrkiet, Brasilien, Thailand og Rusland, der blev betragtet som egnede til udvælgelse som referenceland.
(14)
Der indkom besvarelser fra 13 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina og fra tre producenter fra mulige referencelande (Brasilien, Thailand og Rusland). Der indkom desuden spørgeskemabesvarelser fra de syv stikprøveudvalgte EU-producenter og de fem stikprøveudvalgte importører. Spørgeskemabesvarelser blev også modtaget fra en detailhandler, en distributør og to sammenslutninger af detailhandlere og distributører.
(15)
Kommissionen modtog desuden bemærkninger fra mere end 20 importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent, flere detailhandlere, en leverandør af markedsføringsprogrammer og Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts-Crafts (CCCLA).
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a) EU-producenter
(17)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de syv største stikprøveudvalgte EU-producenter.
(18)
De stikprøveudvalgte EU-producenter og de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter anmodede i medfør af grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet blev holdt fortrolig. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet kunne være skadelig for dem.
(19)
Visse klagende EU-producenter leverer nemlig til kunder i Unionen, som også modtager varer fra Kina, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere fandt derfor, at de var i en følsom position, eftersom visse af deres kunder kunne tage det ilde op, at de indgiver eller støtter en klage over påstået skadelig dumping. De fandt derfor, at der var risiko for gengældelse fra nogle af deres kunder. Nogle klagende EU-producenter eksporterer desuden også til Kina. Disse virksomheder vurderede, at indgivelse af eller støtte til en klage over påstået skadevoldende dumping kunne udgøre en trussel mod deres virksomhed i Kina. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.
(20)
Repræsentanterne for visse eksporterende producenter, CCCLA og visse ikke forretningsmæssigt forbundne importører gjorde gældende, at de ikke på passende vis kunne udøve deres ret til at forsvare sig, fordi klagernes og de støttende parters identitet ikke var oplyst. De anførte, at parterne under disse omstændigheder blev afskåret fra at indgive bemærkninger om status, væsentlig skade, om hvorvidt producenter kunne blive udelukket fra en EU-erhvervsgren i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), og/eller om stikprøvens repræsentativitet. Det bemærkes dog, at Kommissionen sikrede, at disse forhold kunne bekræftes og er omhandlet i de dokumenter, der er tilgængelige for de interesserede parters kontrol, f.eks. korrespondance til interesserede parter, via notater om status og stikprøveudvælgelse og ved at kræve tilstrækkeligt dokumenterede indsendelser fra andre parter. Påstanden afvistes derfor.
b) Eksporterende producenter i Kina
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (»Hunan Hualian«)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (»Guangxi Sanhuan«)
-
CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd (»CHL«)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited og en dermed forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed baseret i Hongkong, Niceton International Limited (»Niceton«)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd og Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (»Grand Collection«)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) EU-importører
-
Symbol srl, Treviso, Italien
-
Metro AG, Düsseldorf, Tyskland
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Tyskland
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Østrig
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Schweiz
d) Eksporterende producenter i referencelandet
(21)
Den samarbejdsvillige brasilianske producentvirksomhed anmodede om, at virksomhedens identitet blev holdt fortrolig, idet offentliggørelsen heraf kunne være skadelig for den. Anmodningen blev vurderet berettiget og blev derfor imødekommet.
3. Undersøgelsesperiode
(22)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(23)
Klagerne fremførte, at skadesvurderingsperioden burde udvides med et år og begynde i 2007, mens CCCLA fremførte, at den burde forkortes med et år og dermed først begynde i 2009. Med hensyn til det første krav blev det ikke imødekommet, idet intet i dokumentationen underbyggede, at en periode på fem år ville afspejle udviklingen bedre, som foreslået af klagerne. Med hensyn til den anden påstand henviste CCCLA generelt til WTO's retspraksis, som ville have fastslået, at WTO-medlemmer ikke kan vælge en basislinje, som kun resulterer i en sammenligning fra punkt til punkt, og at det ville være vanskeligt for WTO-medlemmet at dokumentere, at der foreligger væsentlig skade, hvis en ændring af basislinjeåret nemt kan ændre resultatet vedrørende en skade. Undersøgelsen viste dog, at en forkortelse af den betragtede periode i dette tilfælde ville resultere i en unødvendigt kort analyseperiode, der i lyset af den økonomiske krises indvirkning på visse indikatorer kunne have givet et skævt billede af skadens udvikling. Disse påstande blev derfor foreløbigt afvist.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(24)
Den pågældende vare er bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale henhørende under KN-kode6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«). Den kan være af porcelæn, almindeligt ler, stentøj, fajance eller fint ler eller andre materialer. De primære råmaterialer omfatter mineraler, som f.eks. kaolin, feldspat og kvarts, og sammensætningen af de anvendte råmaterialer bestemmer typen af den færdigproducerede keramiske vare.
(25)
Bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale handles i mange forskellige former, som har udviklet sig med tiden. De anvendes mange forskellige steder, f.eks. i husholdninger, hoteller, restauranter og plejeinstitutioner.
1.1. Påstand om udelukkelse
(26)
I løbet af undersøgelsen blev en række påstande om udelukkelse af bestemte varer fra varedækningen forelagt og analyseret. Analysen af disse påstande er opsummeret i det følgende.
1.1.1. (Fint) benporcelæn
(27)
I sin fremstilling anførte CCCLA, at (fint) benporcelæn burde udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. (Fint) benporcelæn er angiveligt grundlæggende forskelligt fra andre typer bordservice og køkkenartikler som følge af forskelle i de fysiske egenskaber, produktionsprocesser, anvendelsesformål og forbrugeropfattelse. Det er fremstillet af benaske, og det er kendetegnet ved en særlig hvidhed og gennemskinnelighed. Med en meget høj mekanisk styrke og modstandsdygtighed mod skår kan det produceres i meget tyndere tværsnit i en mere avanceret og dyrere produktionsproces, der typisk ikke anvendes af EU-producenter. Endvidere producerer kun få EU-producenter (fint) benporcelæn.
(28)
Med hensyn til disse påstande viste undersøgelsen for det første, at der ikke findes en universelt anerkendt definition af benporcelæn. (Fint) benporcelæn er kun én type blødt porcelæn, hvor en stor del af råmaterialerne er de samme som i andre varer af keramisk materiale. I sin fremstilling modsagde CCCLA sig selv med hensyn til kombinationen og andelen af de forskellige bestanddele. For det andet bekræftede undersøgelsen ikke, at (fint) benporcelæn kræver en meget mere avanceret produktionsproces. For det tredje er anvendelsen af (fint) benporcelæn til bordservice identisk overalt, uanset om det drejer sig om Kina eller EU. Hårdheden og robustheden er desuden ikke specifik for (fint) benporcelæn. Bordservice af keramisk materiale til f.eks. restauranter eller catering er også særligt hårdt og robust. Sidst, men ikke mindst, fremstilles (fint) benporcelæn af en række EU-producenter, og det konkurrerer med importen af (fint) benporcelæn med oprindelse i Kina. Påstanden om udelukkelse af (fint) benporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.2. (Køkken)knive af keramiske materialer
(29)
To eksporterende producenter, CCCLA og en række importører anførte, at (køkken)knive af keramiske materialer burde udelukkes fra varedækningen. I denne påstand hævdes det, at sådanne knive og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af deres særlige egenskaber ikke kunne betragtes som én og samme vare. (Køkken)knive af keramiske materialer består oftest af et blad fremstillet af det keramiske materiale zirkoniumoxid, som ikke anvendes til »almindeligt« bordservice, som f.eks. kopper og tallerkener. Deres substituerbarhed med hovedkategorierne af den undersøgte vare vil være begrænset.
(30)
Undersøgelsen viste, at (køkken)knive af keramiske materialer har samme fysiske egenskaber (form og hårdhed), industrielle design og anvendelsesformål (udskæring) som (køkken)knive af metal. De er derfor forskellige fra de andre varer, der er omfattet af proceduren, fordi sidstnævnte primært er varer, der bruges som beholdere til fødevarer i kraft af deres specifikke udformning og fysiske egenskaber.
(31)
Det blev desuden fremført, at teknologien til produktion af sådanne (køkken)knive af keramiske materialer ikke findes i EU, og at en fortsættelse af undersøgelsen vedrørende (køkken)knive af keramiske materialer ville være i strid med EU's og WTO's regler. Klagerne anerkendte, at der, så vidt de vidste, ikke fandtes en sådan produktion i Unionen.
(32)
Det blev tilføjet, at (køkken)knive af keramiske materialer kun sælges fra eksklusive salgssteder, og at distributionskanaler (distributører af køkkenartikler) og den repræsentative sammenslutning (sammenslutning for skæreredskaber) også var forskellige. Undersøgelsen kunne dog ikke bekræfte, at disse forhold var afgørende for en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale.
(33)
Det blev endvidere fremført, at foranstaltninger vedrørende knive af keramiske materialer ikke ville genskabe redelige markedsvilkår for bordservice, men i stedet ville skade slutforbrugerne (af (køkken)knive af keramiske materialer). Nogle parter anførte, at der ikke kunne være tale om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, eftersom (køkken)knive af keramiske materialer ikke produceres i Unionen. Kommissionen gjorde analysen af disse påstande betinget af en konklusion om, hvorvidt (køkken)knive af keramiske materialer og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan betragtes som én og samme vare.
(34)
På grundlag af overvejelserne i betragtning 29 ovenfor konkluderede undersøgelsen foreløbigt, at (køkken)knive af keramiske materialer er grundlæggende forskellige fra andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af forskelle i fysiske egenskaber, produktionsprocesser og anvendelsesformål. Påstanden om at udelukke dem fra varedækningen i denne undersøgelse anerkendes derfor foreløbigt.
1.1.3. Varer med kinesisk/orientalsk udseende
(35)
To importører hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med kinesisk/orientalsk udseende burde udelukkes fra varedækningen. Hovedbegrundelsen var, at denne type varer ikke produceres i Unionen, at efterspørgslen i Unionen efter disse varer altid var blevet dækket af import, og at import af denne type ikke ville have negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(36)
Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af denne kategori eller særlige kendetegn, der identificerer den. EU-producenter kan desuden også fremstille denne stil. Bordservice og køkkenartikler med kinesisk/orientalsk udseende har endvidere ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Sidst, men ikke mindst, påviste undersøgelsen, at der i mange asiatiske restauranter anvendes bordservice i vestlig stil, og at de pågældende varer nemt kan erstattes. Påstanden om udelukkelse af varer med kinesisk/orientalsk udseende afvises derfor foreløbigt.
1.1.4. Jernporcelæn
(37)
Det blev på den ene side fremført, at jernporcelæn burde udelukkes fra varedækningen på grund af dets unikke fysiske egenskaber og produktionsproces. Med øget holdbarhed og styrke indeholder råmaterialerne til jernporcelæn angiveligt 6-10 % aluminiumspulver, mens forarbejdningsprocessen for råmaterialerne (kaolin) angiveligt er unik. Jernporcelæn kræver uddannet arbejdskraft og har en højere kvalitet og pris sammenlignet med traditionelt bordservice. Der er desuden ingen, som producerer det i Unionen.
(38)
På den anden side fremførte en importør, at jernporcelæn, der typisk anvendes på restauranter, tegner sig for en betydelig del af den samlede kinesiske produktion af keramiske materialer, og at resultaterne af undersøgelsen ville blive misvisende, hvis det blev udelukket.
(39)
Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af jernporcelæn eller særlige kendetegn, der identificerer det. EU-producenter fremstiller desuden også denne type bordservice, og både EU-producerede og kinesiske varer konkurrerer direkte. Jernporcelæn har heller ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Påstanden om udelukkelse af jernporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.5. Håndlavet porcelæn
(40)
En svensk sammenslutning, som repræsenterer relevante svenske importører, argumenterede for en udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse. Den henviste til den gamle tradition for sådant håndværk i Kina, dets overkommelige pris og den anden forbrugeropfattelse af kinesiske håndlavede varer i forhold til ikkehåndlavede varer produceret i Unionen.
(41)
Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndlavet porcelæn. Undersøgelsen påviste hverken grundlæggende forskellige fysiske egenskaber i forhold til andre former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale eller en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med håndlavet porcelæn produceret i Unionen. Påstanden om udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.6. Håndmalet bordservice
(42)
Flere importører argumenterede for en udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at håndmalet bordservice er målrettet mod en bestemt forbrugertype, at det kan bruges til andre formål end traditionelt bordservice (f.eks. pynt), at det ikke produceres i kommercielle mængder i Unionen, og at det hverken er konkurrencedygtigt eller substituerbart med andet bordservice/andre køkkenartikler; argumenterne vedrørte desuden en anden forbrugeropfattelse, varens luksuriøse og mere skrøbelige karakter samt dens specifikke produktionsproces, som kræver mere arbejdskraft og højt kvalificerede arbejdere.
(43)
Undersøgelsen viste, at varen er fuldstændig identisk med ikkehåndmalet bordservice, indtil håndmalingen finder sted. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare. For de fleste forbrugere er det faktisk vanskeligt, hvis ikke umuligt, at skelne håndmalet porcelæn fra ikkehåndmalet porcelæn. Undersøgelsen viste videre, at håndmalet bordservice normalt har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale, og at det ikke nødvendigvis er mere skrøbeligt. Den viste også, at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndmalet porcelæn, og at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Påstanden om udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.7. Underglaseret figurativt håndmalet bordservice
(44)
En importør argumenterede for en udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at underglaseret håndmalet bordservice kræver en anden produktionsproces, har et andet særligt anvendelsesformål (bruges til fødevarer, hvilket varer med maling på glasur angiveligt ikke kan) og har en anden kvalitet og andre fysiske kendetegn, nemlig fødevaresikkert og 100 % egnet til opvaskemaskine og mikrobølgeovn. Parten fremførte også, at ingen EU-producent kan eller er villig til at fremstille kommercielle mængder af underglaseret figurativt håndmalet bordservice, og tilkendegav, at der ikke er risiko for omgåelse, hvis underglaseret figurativt håndmalet bordservice udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. Det hævdedes også, at forbrugerne ville opfatte det anderledes, idet det opfattes som et samler-/livsstilsobjekt snarere end en del af et mærke og ikke sælges som komplette stel.
(45)
Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk kan fremstille denne type porcelæn. Det blev desuden bemærket, at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Undersøgelsen viste, at varen fysisk er fuldstændigt identisk med ikkehåndmalet bordservice, og at den gennemsnitlige forbruger ikke skelner mellem underglaseret figurativt håndmalet bordservice og andre typer dekoreret bordservice. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare, og at underglaseret figurativt håndmalet bordservice grundlæggende har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale. Påstanden om udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.8. Bordservice produceret uden for EU
(46)
I nogle importørers fremstillinger hævdes det, at undersøgelsen bør begrænses til markeder, der forsynes af de klagende EU-producenter. Ellers vil told skade visse »specialiserede« importører, uden at de kan købe fra EU-producenter. Det fremføres også, at EU-producenter med mærkevarer ikke producerer for andre virksomheder, og at EU-producenter hverken effektuerer små ordrer eller arbejder med støbeforme, der kræves til bestemte former. EU-producenter er desuden ikke fleksible og tilbyder ikke gaveartikler.
(47)
Denne påstand afvises foreløbigt, da den er for bred og udefineret, og da der ikke er et objektivt grundlag for en sådan udelukkelse. EU-producenter har desuden et bredt vareudvalg og tilbyder regelmæssigt nye varer, således at kollektioner og varer løbende varierer. De typer varer og kvaliteter, der produceres af EU-erhvervsgrenen, findes også almindeligvis hos eksportører. Undersøgelsen viste endvidere, at nogle EU-producenter producerer varer under andre parters mærker. Den konstaterede også, at EU-producerede og kinesiske importerede varer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse. Spørgsmålet om fleksibilitet er omhandlet i afsnittet om Unionens interesser.
1.1.9. Stentøj
(48)
En importør med produktion i Kina fremførte, at import af stentøjsvarer, primært køkkenartikler, burde udelukkes fra varedækningen. Denne part hævdede, at der kun sker marginal produktion af stentøjsvarer i EU, og at klagerne højst sandsynligt havde medtaget stentøjsvarer for at foregribe omgåelse. Importøren fremførte videre, at vedkommendes priser for importerede varer var meget højere end EU-producenternes priser, og at denne import ikke forvoldte pristryk eller skade.
(49)
Undersøgelsen har dog påvist, at EU-produktionen af stentøj er betydelig. Den konkluderede, at EU-producerede og kinesiske importerede stentøjsvarer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse, samt fysiske kendetegn. Prisrelaterede påstande er omhandlet i betragtning 239. Påstanden om udelukkelse af stentøj fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
(50)
Alternativt fremførte parten, at glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer eller kulørte og/eller delvist glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. En konklusion vedrørende dette punkt kan dog ikke drages på dette trin i proceduren.
1.1.10. Andre påstande
(51)
En importør fremførte, at varedækningen i undersøgelsen var for bred til, at der kunne foretages en rimelig sammenligning af varetyperne. En importør med producentinteresser i Kina fremførte et lignende synspunkt. I den forbindelse henviste nogle parter også til varer, der alene har dekorative formål.
(52)
I den henseende beskrives de relevante kriterier, der skal anvendes til at fastslå, hvorvidt en vare, der er genstand for en undersøgelse, kan betragtes som én og samme vare, dvs. de fysiske og tekniske egenskaber, nærmere nedenfor. Varer, der alene har dekorative formål, er derfor ikke omfattet. Selv om de forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan have forskellige specifikke egenskaber, viste undersøgelsen, at deres grundlæggende egenskaber med undtagelse af knive af keramisk materiale stadig er identiske. Det forhold, at den pågældende vare kan fremstilles med variationer i produktionsprocessen, er desuden ikke et kriterium i sig selv, der kan give anledning til en opdeling i to eller flere separate varer. Endelig viste undersøgelsen også, at de forskellige typer af den pågældende vare generelt bliver solgt gennem de samme salgskanaler. Mens visse specialbutikker eventuelt fokuserer på visse specifikke typer, sælger de fleste distributører (detailhandlere, varehuse og supermarkeder) forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale for således at give deres kunder adgang til et bredt sortiment. Påstande om, at varedækningen i denne undersøgelse er for bred, afvises derfor foreløbigt.
(53)
En part fremførte, at visse krydderikværne af keramisk materiale burde udelukkes fra varedækningen. Undersøgelsen kunne dog ikke drage en konklusion med hensyn til deres særlige egenskaber, og påstanden afvises derfor foreløbigt.
1.2. Konklusion om den pågældende vare
(54)
Det fremgik af undersøgelsen, at alle typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale trods forskelle i egenskaber og stilart har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, dvs. bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der er beregnet til at komme i kontakt med fødevarer, grundlæggende anvendes til samme formål og kan betragtes som forskellige typer af den samme vare.
(55)
Ud over det forhold, at de alle har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, er alle disse forskellige stilarter og typer i direkte indbyrdes konkurrence og i meget vid udstrækning substituerbare. Der er ikke nogen klare skillelinjer mellem dem, dvs. der er en del overlapning og konkurrence mellem forskellige varetyper, og almindelige købere skelner ofte ikke mellem porcelænsvarer og ikkeporcelænsvarer.
(56)
Som forklaret i betragtning 28-33 ovenfor anses det også for hensigtsmæssigt at indsnævre den definition af varedækning, der er udgangspunktet for undersøgelsen, ved at udelukke knive af keramisk materiale. Den pågældende vare defineres derfor foreløbigt som bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90.
(57)
Med henblik på denne procedure og i overensstemmelse med Unionens sædvanlige praksis konkluderes det derfor, at alle typer af den ovenfor beskrevne vare, med undtagelse af knive af keramisk materiale, skal betragtes som værende én og samme vare.
2. Samme vare
(58)
Undersøgelsen har vist, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som importeres til Unionen fra Kina, samt bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges i referencelandet Brasilien, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
2.1. Påstande
(59)
I forbindelse med undersøgelsen hævdede visse interesserede parter, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, ikke svarede til den pågældende vare. De påstod, at dette især gjorde sig gældende med hensyn til varernes forskellige egenskaber, kvalitet, forbrugeropfattelser, salgskanaler og markedssegmentering. Det blev endvidere fremført, at forbrugere i Unionen som regel opfatter den pågældende vare som en billigere vare, og at disse varer ikke nyder godt af nogen mærkevareeffekt.
(60)
Undersøgelsen viste, at der var modstridende erklæringer fra importørerne i den henseende. Nogle fremførte, at den pågældende vare normalt er af ringere kvalitet og er placeret i en anden priskategori sammenlignet med EU-producerede varer, mens andre hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af bestemte mærker produceret i det pågældende land importeres til højere priser fra Kina.
(61)
På den ene side anførte en ikkestikprøveudvalgt importør, at tyske producenter lægger særlig vægt på kvalitetsprofilen »made in Germany«. Parten fremførte, at kvaliteten af bestik leveret af visse tyske mærker er betydeligt bedre på grund af produktionsmetoden, mens andre importører anførte, at de importerede varer fra Kina på grund af den gode kvalitet, støbemulighederne og den uddannede arbejdskraft. Undersøgelsen bekræftede, at der i EU produceres bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af både lav og høj kvalitet, som sælges via de samme distributionskanaler som den pågældende vare, dvs. via uafhængige detailhandlere, ikkespecialiserede supermarkeder, stormagasiner osv. De konkurrerer derfor på det samme marked.
(62)
Oprindelseslandet angives desuden ikke altid på bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det er derfor vanskeligt for forbrugeren at skelne mellem bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fremstillet i det pågældende land og varer fremstillet i Unionen.
2.2. Konklusion
(63)
Det konkluderes derfor, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i og eksporteres fra det pågældende land, bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i Brasilien og sælges på det brasilianske marked, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres og sælges i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor betragtes som én og samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4, om end der kan være mindre forskelle.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(64)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina beregnes i overensstemmelse med stk. 1-6 i nævnte artikel for producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være videreført nogen væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(65)
Som fastlagt i betragtning 12 ovenfor anmodede 11 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fra Kina om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. En eksporterende producent trak dog efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage.
(66)
I sin dom i sag C-249/10 P - Brosmann m.fl. mod Rådet - erklærede Domstolen, at den i artikel 17 i grundforordningen omhandlede stikprøveteknik ikke kan anvendes til at træffe afgørelse om de anmodninger om individuel markedsøkonomisk behandling, der er indgivet i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c). Domstolen fandt i sin dom, at de samarbejdsvillige producenter, som ikke indgår i stikprøven, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er berettigede til at få deres anmodning om markedsøkonomisk behandling gennemgået, uanset om der bliver beregnet en individuel dumpingmargen for disse virksomheder uden for stikprøven. (3) På baggrund af denne dom blev det besluttet at undersøge ikke kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de tre eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, men også fra de syv eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(67)
Det er Unionens faste og ensartede praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.
(68)
I overensstemmelse hermed blev anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra ti eksporterende producenter, der bestod af 16 juridiske enheder, bekræftet.
(69)
Ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina viste sig at opfylde kriterierne for at blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling viste navnlig, at ingen af de eksporterende producenter, hverken individuelt eller som gruppe, har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Undersøgelsen viste også, at syv virksomheder eller grupper af virksomheder ikke over for Kommissionen kunne påvise, at der ikke var overført fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Tre af de ti virksomheder kunne desuden ikke påvise, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne.
(70)
Under kontrolbesøget hos en af ovennævnte virksomheder blev det desuden konstateret, at den havde indgivet misvisende og mangelfulde oplysninger i sin ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling, navnlig vedrørende en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Virksomhedens samarbejde var generelt særdeles mangelfuldt, og den blev derfor informeret om, at grundforordningens artikel 18, stk. 1, muligvis kunne tages i anvendelse, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger bekræftede det manglende samarbejde, navnlig med hensyn til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Det besluttes derfor foreløbigt, at virksomheden ikke længere kan betragtes som en samarbejdsvillig eksporterende producent, og at foreløbige eller endelige afgørelser vil blive truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(71)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(72)
Flere virksomheder fremførte, at Kommissionen ikke havde besvaret deres anmodning om markedsøkonomisk behandling inden for den periode på tre måneder, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen ville dermed være behæftet med en procedurefejl, og Kommissionen burde i henhold til Brosmann-dommen (4) afbryde undersøgelsen.
(73)
Kommissionen anerkender, at det i dette særlige tilfælde som følge af det store antal anmodninger om markedsøkonomisk behandling, der blev undersøgt og kontrolleret på stedet i Kina, ikke var muligt at træffe en afgørelse om anmodningerne om markedsøkonomisk behandling inden for den angivne frist. Kommissionen minder dog om, at Retten for nylig har afgjort, at en afgørelse om markedsøkonomisk behandling truffet uden for den frist på tre måneder, som er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke i sig selv er nok til at føre til en annullering af en forordning om indførelse af antidumpingforanstaltninger (5). Påstanden afvises derfor.
(74)
Seks virksomheder anfægter endvidere Kommissionens vurdering af, at de ikke har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Kommissionen undersøgte nøje disse påstande og konstaterede, at de afgivne forklaringer ikke kunne afkræfte de samlede afgørelser, der blev truffet efter kontrollen på stedet. I nogle tilfælde var de nye oplysninger desuden i modstrid med tidligere fremlagte oplysninger, mens virksomhederne i andre tilfælde fremlagde ny dokumentation, der ikke tidligere var blevet indgivet eller gjort tilgængelig under kontrollen på stedet.
(75)
Fem virksomheder anfægter også Kommissionens afgørelse om, at de ikke havde påvist, at der ikke var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. De modtagne bemærkninger kunne dog ikke ændre Kommissionens afgørelser efter kontrolbesøgene. Virksomhederne fremlagde f.eks. ikke dokumentation, der kunne afvise Kommissionens oprindelige afgørelser om, at fordrejninger er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system med hensyn til aktiver og brugsretten til jord.
(76)
Endelig anfægter to virksomheder afgørelserne om, at de ikke påviste, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne. Bemærkningerne fra én virksomhed afkræfter dog ikke Kommissionens afgørelse om, at staten greb ind i virksomhedens rekrutteringspolitik, mens den anden virksomhed fremlagde nye og modstridende oplysninger om køb af råmaterialer.
(77)
Det følger af ovennævnte, at ingen af de fremførte argumenter kunne ændre afgørelserne med hensyn til markedsøkonomisk behandling.
(78)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
2. Individuel behandling
(79)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(80)
Tre eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, og syv eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. To stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire eksporterende producenter, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede desuden kun om individuel behandling. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, blev kun anmodningerne om individuel behandling fra virksomhederne i stikprøven undersøgt.
(81)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling er blevet foreløbigt afvist, fastslås det foreløbigt på grundlag af de foreliggende oplysninger, at alle stikprøveudvalgte virksomheder, der har anmodet om individuel behandling, opfylder kriterierne for at blive indrømmet individuel behandling.
3. Individuel undersøgelse
(82)
Syv samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, havde indgivet anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(83)
I denne fase af proceduren har Kommissionen ikke truffet nogen afgørelser med hensyn til anmodningerne om individuel undersøgelse; de vil blive truffet senere.
4. Normal værdi
4.1. Valg af referenceland
(84)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(85)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Den Russiske Føderation som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(86)
Kommissionen modtog flere henvendelser om, at Rusland ikke var et hensigtsmæssigt referenceland. Det oplystes bl.a., at Rusland er et marked for førsteklassesporcelæn specialiseret i pyntegenstande fremstillet af dyre materialer, og at den indenlandske produktion af den pågældende vare er forholdsvis lille sammenlignet med det indenlandske forbrug. Det russiske marked er desuden beskyttet af ikketoldmæssige hindringer, f.eks. GOST-certificeringssystemerne. Det konkluderedes derfor, at Rusland ikke er et passende referenceland.
(87)
Kommissionen undersøgte følgelig, om det var hensigtsmæssigt at anvende andre lande som referenceland, og henvendte sig til kendte producenter i flere lande, herunder Thailand, Indien, Malaysia, Tyrkiet, Brasilien, Ukraine, Indonesien, Egypten, Colombia, Sydkorea, Bangladesh og Argentina, og derefter bekræftede producenter fra Indien, Tyrkiet, Brasilien og Rusland, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen. Kun tre producenter fra henholdsvis Brasilien, Thailand og Rusland besvarede dog spørgeskemaet. Undersøgelsen viste, at Brasilien har et konkurrencedygtigt hjemmemarked for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med adskillige producenter og en forholdsvis lav told. Oplysningerne i den samarbejdsvillige brasilianske producents besvarelse blev analyseret og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(88)
I lyset af ovenstående og ud fra alle de foreliggende oplysninger vælges Brasilien foreløbigt som egnet og rimeligt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(89)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Brasilien var repræsentativt. Det konstateredes, at den brasilianske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(91)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den brasilianske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(92)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(93)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(94)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den brasilianske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den brasilianske producents varetyper, der er fortjenstgivende.
5. Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(95)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
6. Sammenligning
(96)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referenceproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(97)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omsætningsled, fysiske egenskaber og andre faktorer, der påvirker prisernes sammenlignelighed, navnlig »branding«.
(98)
Det blev først undersøgt, om en justering for forskelle i omsætningsled, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), var berettiget. I den henseende blev det konstateret, at den kinesiske eksport primært sker på grossistniveau, mens salget i referencelandet også sker på detailniveau. Undersøgelsen fastslog yderligere, at de forskellige distributionskæder på begge markeder påvirkede prisniveauet og dermed den rimelige sammenligning af eksportprisen og den normale værdi. Undersøgelsen viste også, at størstedelen af den kinesiske eksport fandt sted i store mængder, mens størstedelen af hjemmemarkedssalget i referencelandet fandt sted i mindre mængder, hvilket resulterede i prisforskelle i samme omsætningsled på de pågældende to markeder. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev den normale værdi derfor justeret på grundlag af prisforskellene i samme omsætningsled i referencelandet og i givet fald på grundlag af de konstaterede prisforskelle, for så vidt angår solgte mængder i hvert omsætningsled.
(99)
Dernæst blev det undersøgt, om en justering for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), var berettiget. I den henseende fastslog undersøgelsen, at kinesiske eksporterende producenter inddeler deres varer i op til fem forskellige klasser fra A til E med betydelige prisforskelle. Størstedelen af eksporten til Unionen består dog af klasse A-, B- eller C-varer eller en kombination heraf. Denne klasseinddeling er dog hverken universel eller baseret på generelle industristandarder, men er i stedet virksomhedsspecifik og muliggør prisdifferentiering. Producenten i referencelandet sælger kun varer svarende til klasse A på hjemmemarkedet i Brasilien, og det blev følgelig vurderet, at prisernes sammenlignelighed blev berørt. I overensstemmelse hermed blev eksportprisen opjusteret til niveauet for kinesiske klasse A-varer for at være sammenlignelig med den vare, der sælges af referenceproducenten på det brasilianske marked.
(100)
Undersøgelsen fastslog for det tredje, at den brasilianske producent kun sælger mærkevarer på det brasilianske marked, mens de kinesiske eksporterende producenter ikke sælger mærkevarer, men i stedet varer under eget mærke (»private label«) eller generisk bordservice og generiske køkkenartikler af keramisk materiale. Mærkevarer opfattes normalt af kunderne som varer kendetegnet ved deres design og en vis prestige og kvalitet, og de kan derfor opnå højere markedspriser, mens generiske (eget mærke) varer normalt sælges til betydeligt lavere priser, selv om de har samme fysiske og tekniske egenskaber. Merværdien ved en mærkevare kan generelt ikke kvantificeres præcist, da den afhænger af mange forskellige faktorer, som f.eks. kundeopfattelse, varemærkegenkendelse og andre ikkekvantificerbare faktorer, men den brasilianske producent har dog i dette særlige tilfælde bekræftet, at vedkommendes mærkevarer af keramisk materiale kan sælges til betydeligt højere priser på det brasilianske marked end andre generiske varer uden mærke. I overensstemmelse hermed blev der fortaget en yderligere justering af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).
(101)
Der blev foretaget yderligere passende justeringer for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
7. Dumpingmargener
(102)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den justerede normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds justerede eksportpris for den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet.
(103)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for de eksporterende producenter i stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. På det grundlag blev den midlertidige dumpingmargen for de eksporterende producenter uden for stikprøven, udtrykt i procent af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 26,6 %.
(104)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige eller ukendte eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til Unionen, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats tilsvarende statistikker.
(105)
I denne undersøgelse var graden af samarbejdsvilje fra Kina høj for en fragmenteret industri, idet de eksporterende producenter, der gav sig til kende, repræsenterer over 60 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen. Den landsdækkende margen for alle andre eksporterende producenter blev derfor beregnet ved hjælp af det vejede gennemsnit af de højeste dumpingmargener, der var fastlagt for repræsentative varetyper og -mængder for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 58,8 % af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet.
(106)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver Phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Samarbejdsvillige eksporterende producenter uden for stikprøven
26,6 %
Landsdækkende dumpingmargen
58,8 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(107)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og efterfølgende indsendelser vedrørende producenter, der ikke gav sig til kende i denne undersøgelse, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. Den samlede EU-produktion af den samme vare blev anslået ved at ekstrapolere data fra de europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra producenterne samt videnskabelige og statistiske kilder.
(108)
I løbet af UP blev den samme vare fremstillet af mere end 200 EU-producenter i Unionen. På det grundlag, som er omtalt i foregående betragtning, blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 240 200 tons i UP. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«. EU-erhvervsgrenen blev opdelt i to segmenter: SMV'er og store virksomheder. SMV'er tegnede sig for 42 % af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden. EU-produktionen er særdeles fragmenteret, men er koncentreret i Tjekkiet, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumænien, Spanien og Det Forenede Kongerige.
2. EU-forbruget
(109)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af importoplysninger fra Eurostat for den pågældende vare og indsendte oplysninger om EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet.
(110)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
Mængde (tons)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Forbruget af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i Unionen faldt i den betragtede periode generelt med 12 %. Det største fald på 17 % fandt sted mellem 2008 og 2009.
(112)
Dette samlede fald i forbruget i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med fremgangen siden den økonomiske krise i 2009. Der er gode udsigter for markedet for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (6).
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(113)
I henhold til Eurostat-data udviklede mængde, markedsandel og gennemsnitspriser for import af den pågældende vare sig som følger:
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Importmængde (tons)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Markedsandel
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Mængden af den samlede import fra Kina faldt med 9 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde ca. 485 814 tons i UP. Det bør dog bemærkes, at importen fra Kina i procent faldt mindre end det samlede EU-forbrug. Set over hele den betragtede periode steg markedsandelen for importen fra Kina således fra 64,8 % i 2008 til 66,9 % i UP.
(115)
Importprisen steg med 17,7 % i den betragtede periode fra 1 274 EUR/ton til 1 499 EUR/ton. Dette er den gennemsnitlige importpris pr. ton for al import af den pågældende vare, og tendensen kan derfor blive påvirket af ændringer i varesortimentet.
3.2. Prisunderbud
(116)
Det vejede gennemsnit af de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til prisen ab fabrik, dvs. uden transportomkostninger i EU og efter fradrag af rabatter, blev for at analysere prisunderbud sammenlignet med det tilsvarende vejede gennemsnit af de priser, som de samarbejdsvillige eksportører fra Kina anvendte over for den første uafhængige kunde på EU-markedet, dvs. med fradrag af rabatter og eventuelt justeret til cif-prisen EU's grænse og endvidere for gældende told, omkostninger ved toldbehandling og omkostninger efter import. Priser for varer af lavere kvalitet blev justeret til priser for varer i klasse A, da varer af lavere kvalitet fra forbrugernes synspunkt blev vurderet at konkurrere med varer i klasse A, jf. betragtning 60 ovenfor. EU-erhvervsgrenens priser blev også justeret for forskelle i omsætningsled og for at udligne priselementet i forbindelse med mærkevarer.
(117)
Sammenligningen viste, at dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i EU til priser, som lå 26,3 % til 47,6 % under EU-erhvervsgrenens priser, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens situation
4.1. Generelt
(118)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(119)
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev analyseret for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker.
(120)
Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (lagre, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.
(121)
For nogle mikroøkonomiske indikatorer (salgspris, rentabilitet, investeringsafkast og produktionsomkostninger) blev resultaterne for de stikprøveudvalgte virksomheder i det specifikke segment vægtet i overensstemmelse med det pågældende segments andel af den samlede EU-produktion (ved hjælp af den specifikke vægtning med hensyn til produktionsmængde for hvert segment i forhold til den samlede sektor for bordservice af keramisk materiale - 42 % for SMV'er og 58 % for ikke-SMV'er). Det blev således sikret, at de store virksomheders resultater ikke dominerede skadesanalysen, med henblik på korrekt at afspejle de mindre virksomheders situation, da de tilsammen tegner sig for stor andel af EU-produktionen.
4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(122)
I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse sig på følgende måde:
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeks (2008 = 100)
100
82
84
85
Produktionskapacitet (tons)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeks (2008 = 100)
100
97
88
87
Kapacitetsudnyttelse
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 15 % i den betragtede periode. Generelt er reduktionen mere markant end faldet i EU's forbrug i samme periode. Produktionen begyndte ikke at stige igen på samme måde som forbruget i 2010.
(124)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 13 % i den betragtede periode. På trods af dette faldt erhvervsgrenens udnyttelsesgrad yderligere i den betragtede periode med samlet set 2 % til 74,1 %.
4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(125)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med en højere sats (8 % mere) end faldet i forbruget i den betragtede periode. I perioden 2009-2010 faldt salgsmængden fortsat, mens EU-forbruget dog steg med 8 %.
Tabel 4
Mængde (tons)
2008
2009
2010
UP
Salg i Unionen
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeks (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 9 % i den betragtede periode svarende til 2,1 procentpoint.
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Markedsandel i EU
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(127)
I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med 21 %. Tendensen følger det samme mønster som faldet i salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktiviteten i EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, steg med 8 % i den betragtede periode. Dette skyldes delvist EU-erhvervsgrenens indsats for at modvirke presset fra dumpingimporten fra Kina.
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Produktivitet (tons/ansat)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeks (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Dumpingmargenens størrelse
(129)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder nærmere oplysninger om dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
4.3. Mikroøkonomiske indikatorer
4.3.1. Lagerbeholdninger
(130)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt med 14 % i absolutte tal i den betragtede periode. I henhold til undersøgelsen er dette ikke en afgørende faktor for denne type erhvervsgren, som generelt arbejder efter ordre.
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Lagerbeholdninger (ton)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeks (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Salgspriser
(131)
EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig salgspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeks (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger
(132)
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger i EU-erhvervsgrenen udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Likviditet (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeks (2008 = 100)
100
59
88
114
Nettoinvesteringer (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeks (2008 = 100)
100
69
79
71
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt med 0,7 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Rentabiliteten var lavest i 2010, idet faldet nåede op på 4,1 procentpoint fra 2008 til 2010.
(134)
Det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen allerede befandt sig i en skrøbelig situation ved begyndelsen af den betragtede periode som følge af den enorme lavprisimport fra Kina til EU-markedet, som steg kraftigt i perioden 2002-2004, og som havde opnået en særdeles betydelig markedsandel efter afskaffelsen af importkontingenter for sådan import fra og med 2005. Dette havde forårsaget en større omstrukturering af sektoren, som var i slutfasen ved begyndelsen af den betragtede periode.
(135)
I lyset af denne udvikling før den betragtede periode kan den fortjeneste, der blev opnået ved begyndelsen af perioden, ikke betragtes som den sædvanlige fortjeneste. Idet der ikke foreligger oplysninger herom, vurderes det, at det sædvanlige fortjenstniveau for en anden almindeligt anvendt og vigtig forbrugervare, som har været genstand for en antidumpingundersøgelse, nemlig fodtøj af læder, i stedet midlertidigt kan anvendes som gyldigt benchmark. Fortjenstniveauet er 6 % (7). Det er derfor klart, at EU-erhvervsgrenen som helhed i den betragtede periode aldrig kunne opnå et fortjenstniveau, der kan betegnes som rimeligt for denne vare.
(136)
EU-erhvervsgrenens likviditet steg samlet set betydeligt i løbet af den betragtede periode. Dette kan dog tilskrives enkelte større og veletablerede virksomheder, da dette ikke var tilfældet for SMV'erne. Nettoinvesteringsniveauet faldt med 33 %. Det skal dog bemærkes, at investeringsniveauet for SMV'er ved udgangen af den betragtede periode blev næsten ikkeeksisterende. Kun to ikke-SMV'er havde råd til at foretage betydelige investeringer i den betragtede periode. Faldet i investeringsafkast oversteg faldet i rentabilitet i hele den betragtede periode.
(137)
Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 2 %. Denne stigning i lønomkostninger er betydeligt lavere end stigningen i lønomkostninger i EU som helhed i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen forsøgte at holde lønningerne på et så lavt niveau som muligt.
4.3.4. Produktionsomkostninger
(138)
I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 10 %.
Tabel 11
2008
2009
2010
UP
Produktionsomkostninger (EUR/ton)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Konklusion om skade
(139)
Undersøgelsen har vist, at skadesindikatorer, såsom produktionsmængde, kapacitet, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og beskæftigelsen, forværredes i løbet af den betragtede periode.
(140)
Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom rentabilitet, investeringer og investeringsafkast, udviklede sig også negativt i den betragtede periode.
(141)
Samlet set nåede rentabiliteten aldrig et tilfredsstillende fortjenstniveau for erhvervsgrenen, og den forværredes endda i den betragtede periode. De fortsatte fald i EU-erhvervssektorens salgspriser betød, at erhvervsgrenen næsten ikke kunne opnå en fortjeneste.
(142)
Selv om EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i løbet af den betragtede periode, skyldes dette primært dens betydelige indsats for at konkurrere mod den meget udbredte kinesiske dumpingimport.
(143)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(144)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(145)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Mens mængden af dumpingimport fra Kina faldt med ca. 9 %, steg markedsandelen for denne import samtidig. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt endvidere med 20 %, og markedsandelen faldt fra 23 % i 2008 til 20,9 % i UP.
(146)
I perioden fra 2009 til slutningen af UP steg EU-forbruget, samtidig med at EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt, og dumpingimporten fra Kina, hvis markedsandel steg betydeligt i samme periode, steg.
(147)
Priserne for dumpingimporten fra Kina steg i den betragtede periode. Selv om de gennemsnitlige importpriser fra Kina steg med 18 % i den betragtede periode, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser, navnlig i UP, og lagde derved pres på priserne på EU-markedet. Reduktionen i EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet og dens rentabilitet kan således tilskrives det pristryk, som dumpingimporten fra Kina forvolder på EU-markedet. Faldet i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger og beskæftigelsesniveau beviser den indsats, den har ydet for at modvirke denne import.
(148)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at tilstedeværelsen af import fra Kina og stigningen i markedsandelen for dumpingimport fra Kina til priser, som konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i dens dårlige finansielle situation og forværringen af de fleste skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
(149)
Andre faktorer, der blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhæng, omfatter udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet og dets segmentering, EU-erhvervsgrenens eksport, importen fra andre lande af den pågældende vare, konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, forskelle i produktionsmetoder og markedet for brugte varer. Andre faktorer blev også analyseret.
3.1. Import fra andre tredjelande end det pågældende land
(150)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger fra Eurostat:
Tabel 12
2008
2009
2010
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (ton)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Markedsandel
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Importen fra Tyrkiet - mængde (ton)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeks (2008 = 100)
100
90
89
110
Markedsandel
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeks (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Importen fra andre tredjelande faldt med 12 % i den betragtede periode, mens markedsandelen for denne import forblev ret stabil.
(152)
Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 6 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (68 % højere i UP).
(153)
CCCLA bemærkede, at importen fra Tyrkiet steg med 8 % fra 2010-2011, idet prisen på import fra Tyrkiet angiveligt kun er ca. 20 % højere end prisen på import fra Kina.
(154)
Med hensyn til denne påstand viser en sammenligning af situationen ved begyndelsen og slutningen af den betragtede periode, at den pågældende importmængde fra Tyrkiet steg med 10 % eller 1,1 procentpoint, og at den gennemsnitlige pris på denne import forblev meget højere (37-60 %) end de kinesiske importpriser. Denne import repræsenterede på intet tidspunkt en markedsandel på mere end 5,6 %. Det kan derfor næppe konkluderes, at EU-erhvervsgrenens væsentlige skade skyldes den tyrkiske import.
(155)
Det konkluderes således på grundlag af ovenstående, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
3.2. Markedssegmenter
(156)
En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at det pågældende marked for varer af keramisk materiale ud fra forbrugerpriser, kvalitet og salgskanaler er opdelt i mindst følgende tre segmenter: »premium« (høj kvalitet, høje priser), medium/lavt (medium/lav kvalitet, medium/lave priser) og specialvarer (f.eks. pyntegenstande, souvenirs, krukker og hotelporcelæn). Størstedelen af EU-produktionen sælges angiveligt på markederne for »premium«- og/eller specialvarer, mens den kinesiske import primært sælges på lavprismarkedet. EU-erhvervsgrenen henvender sig primært til specialbutikker frem for butikker, hvor standardforbrugere handler. Kinesisk import konkurrerer derfor ikke direkte med EU-produktionen.
(157)
Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke disse påstande. Den samme vare dækker for det første ikke visse varer, som disse parter henviser til, f.eks. varer, der alene har dekorative formål (se betragtning 50 og 51). Undersøgelsen viste for det andet, at EU-produktionen på nuværende tidspunkt er rettet mod alle markeder ligesom den kinesiske import. En relevant del af den kinesiske import hører faktisk ind under segmenterne for premium- og specialvarer. En britisk importør hævdede at importere premiumvarer fra Kina, mens en gruppe EU-virksomheder med produktionsinteresse i Kina også henviste til de meget høje priser, den havde på EU-markedet for sine stentøjsvarer med oprindelse i Kina.
(158)
Endelig henvises der til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Analysen bør således gennemføres for den pågældende vare og den samme vare. Enhver påstand vedrørende bestemte segmenter afvises derfor.
3.3. Forbrug og efterspørgsel
(159)
En europæisk sammenslutning af importører og detailhandlere og CCCLA påpegede et fald i efterspørgslen i Unionen. En importør uden for stikprøven fremførte, at efterspørgslen efter porcelæn, navnlig i tilbehørssortimenterne og i den private sektor, er faldet drastisk, og at den tilbageværende efterspørgsel er særdeles diversificeret. Flere parter fremførte ligeledes, at forbrugerne i dag som følge af den skiftende mode ønsker billig bordservice og billige køkkenartikler af keramisk materiale. Efter en grossists mening er markedet for kvalitetsvarer faldende og vil fortsat falde i de kommende år.
(160)
I henhold til ovennævnte europæiske sammenslutning af importører og detailhandlere kan faldet i EU-producenternes salg og produktion i den betragtede periode forklares ved dette fald i efterspørgslen.
(161)
CCCLA fremførte, at klagen viste betydelige svingninger i forbrugsniveauet i EU i den betragtede periode i overensstemmelse med de generelle makroøkonomiske forhold. I henhold til CCCLA udviklede skadesfaktorer sig parallelt med svingningerne i efterspørgslen på EU-markedet og andre markeder i den betragtede periode, og både EU-producenternes salg og den kinesiske import fulgte ændringerne i efterspørgslen.
(162)
En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at de kinesiske importtal efter udvidelsen af Unionen i 2004 og ophævelsen af importkontingenter for denne vare med virkning fra 1. januar 2005 viser en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice på EU-markedet i perioden 2002-2005, som blev efterfulgt af et fald i perioden 2005-2010. EU-producenter var angiveligt ikke villige eller i stand til at imødekomme denne efterspørgsel.
(163)
Med hensyn til disse påstande henvises der for det første til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Enhver påstand om bestemte sortimenter er derfor ikke relevant, og analysen bør gennemføres for den pågældende vare og den samme vare.
(164)
For det andet modsiges påstanden om, at skadesfaktorer udviklede sig parallelt med svingninger i efterspørgslen på andre eksportmarkeder, af det forhold, at de stikprøveudvalgte EU-producenters eksport udviklede sig positivt i den betragtede periode.
(165)
For det tredje er forbruget som konkluderet i afsnit D.2 ovenfor faldet i den betragtede periode. Der var ingen dokumentation for, at EU-producenter ikke var villige og/eller i stand til at dække en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice i Unionen. Tværtimod fastslog undersøgelsen, at EU-producenterne i hele den betragtede periode kunne imødekomme efterspørgslen efter forskellige typer, herunder billigere bordservice. Selv om der var tale om svingninger i forbrugsniveauet i Unionen i den betragtede periode, som kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater på et vist tidspunkt, kan de ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i UP.
(166)
Påstandene blev derfor afvist.
3.4. EU-erhvervsgrenens eksport
(167)
I henhold til data fra Eurostat (eksportmængde) og EU-producenterne i stikprøven (gennemsnitlig eksportpris) udviklede EU-erhvervsgrenens eksport sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 13
2008
2009
2010
UP
Eksportmængde (tons)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeks (2008 = 100)
100
81
91
97
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/ton)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA bemærkede, at EU-producenternes eksport i henhold til klagen steg betydeligt i perioden 2009-2011. Denne part fremførte, at skadesfaktorerne udviklede sig negativt, da EU-producenternes eksport faldt. Skaden blev dermed forvoldt af en ugunstig udvikling i EU-erhvervsgrenens eksport.
(169)
I den sammenhæng bemærkes det først, at skadesundersøgelsen fokuserer på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet. Evt. ændringer af eksportresultaterne har således ingen virkning på de fleste af ovennævnte indikatorer, f.eks. salgsmængde, markedsandel og priser. EU-erhvervsgrenens eksport kan for det andet tolkes som en metode til at kompensere for det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres. Som ovennævnte tabel viser, faldt den samlede eksport fra EU for det tredje med 3 %. Endelig forblev eksportpriserne for de samarbejdsvillige producenter i stikprøven stabile i den betragtede periode.
(170)
Påstanden blev derfor afvist, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke forvoldte væsentlig skade.
3.5. Afskaffelse af importkontingenter
(171)
For de medlemsstater, der var medlem af EU på daværende tidspunkt, var varer med oprindelse i Kina henhørende under de KN-koder, der er nævnt i betragtning 55, indtil den 1. januar 2005 underlagt kvantitative grænser på i alt 84 473 tons i 2000, som gradvist blev hævet til 147 744 tons i 2004. Foreliggende statistikker viser, at importen af den pågældende vare i 2004 til de 27 lande, der nu er medlemsstater, udgjorde 173 809 tons. Da kontingenterne blev ophævet et år senere, steg denne import til 530 294 tons. Siden da, har den kinesiske import ikke været under 449 000 tons om året.
(172)
Hvad angår importkontingenternes indflydelse på skaden i den betragtede periode, bemærkes det indledningsvis, at der allerede var sket en betydelig omstrukturering på EU-markedet fra 2002 for at tage højde for de ændrede markedsforhold, idet kontingenterne gradvist blev hævet og ophævet tre år inden begyndelsen af den betragtede periode og seks år før begyndelsen af UP. Dette bekræftes af oplysninger fra en klager vedrørende lukninger og konkurser blandt europæiske producenter af bordservice af keramisk materiale. Som følge heraf var EU-erhvervsgrenen ved begyndelsen af den betragtede periode allerede omdannet til en formindsket og resultatorienteret sektor.
(173)
Det kan derfor hævdes, at virkningerne af ophævelsen af importkontingenter for den pågældende vare i 2005 kan have påvirket situationen for EU-erhvervsgrenen negativt inden begyndelsen af den betragtede periode. Selv om det er tilfældet, er det stadig dumpingimporten, der har forvoldt skaden i UP. Afskaffelsen af importkontingenterne med virkning fra 2005 bryder således ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i den betragtede periode og i UP.
3.6. Konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet
(174)
Flere parter fremførte, at skade forvoldes af konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, og det fremførtes også, at denne antidumpingprocedure var blevet indledt for at tilbagevinde tab frembragt af bøder for illegale karteller. CCCLA anførte, at tilstedeværelsen af hemmelige aftaler på EU-markedet kan betyde, at oplysninger vedrørende skade (dvs. salgspriser, salgsmængder, markedsandel og fortjeneste) i både klagen og indsamlet under undersøgelsen er upålidelige, eftersom de ikke repræsenterer en situation, der afspejler de frie markedskræfter.
(175)
Det bemærkes på den ene side, at Kommissionen i 2010 pålagde 17 virksomheder inden for sektoren for badeværelsesudstyr og -inventar bøder for at have deltaget i et prisfastsættelseskartel i perioden 1992-2004, som berørte seks medlemsstater: Tyskland, Østrig, Italien, Frankrig Belgien og Nederlandene (8). De pågældende aktiviteter fandt sted inden den betragtede periode og vedrørte andre varer. Den eneste berørte virksomhed, der også var aktiv inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i den betragtede periode, anlagde desuden sag ved EU-Domstolen med henblik på annullation af bøden. Denne sag er stadig verserende. På den anden side iværksatte de tyske myndigheder en kartelundersøgelse af en række tyske producenter af bordservice i februar 2011. Resultatet af undersøgelsen er endnu ikke blevet offentliggjort af de tyske myndigheder, så der kan endnu ikke drages konklusioner heraf. Denne undersøgelse vedrører desuden kun én medlemsstat, mens EU-erhvervsgrenen spreder sig over flere lande. Påstandene blev derfor afvist.
(176)
Med hensyn til nogle parters henvisning til det forhold, at visse producenter i EU ændrede deres aktiviteter og blev importører af varer med oprindelse i Kina, er dette en forretningsmæssig beslutning, der ikke kan betegnes som konkurrencebegrænsende.
3.7. Produktionsmetoder
(177)
I henhold til visse parter bidrog EU-producenternes valg med hensyn til produktionsmetoder klart til EU-erhvervsgrenens skade. Disse parter understreger, at EU-producenternes produktionsmetoder er langt mindre effektive end de kinesiske. EU-producenternes produktionsmetoder er fuldautomatiske, hvilket medfører høje omkostninger til omstilling i forbindelse med små serier, dyr fremstilling af støbeforme, dyrere råmaterialer og højere energiomkostninger som følge af den dobbelte brændingsproces. I modsætning til EU-producenterne arbejder kinesiske producenter desuden efter ordre, har lavere lageromkostninger og sælger hele deres produktion i partier uden klasseinddeling og i kombination med rabatter. Også omkostningerne til overføringsbilleder til dekoration i glasuren er næsten dobbelt så høje i EU. Andre parter fremhævede på den anden side EU-produktionsmetodernes effektivitet i forbindelse med f.eks. store serier.
(178)
Undersøgelsen viste, at der forekommer relevant teknologioverførsel i hele verden. Der kunne ikke konstateres en forbindelse mellem en specifik produktionsmetode og gode forretningsresultater. Det kunne heller ikke fastlægges, om valget af en bestemt produktionsmetode var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.8. Markederne for brugte varer
(179)
I henhold til en ikkestikprøveudvalgt importør er husstandene blevet mindre i de seneste årtier og afhænder overflødige genstande via loppemarkeder, webauktioner og andre former for markeder for brugte varer. For denne part dækker brugt bordservice og brugte køkkenartikler en betydelig del af den nuværende efterspørgsel, og brugte varer konkurrerer direkte med nyproducerede varer. Den ikkestikprøveudvalgte importør indgav dokumentation for webauktionsværdien af flere sortimenter fra velkendte tyske porcelænsproducenter.
(180)
Der kunne dog ikke findes et rimeligt grundlag for at ekstrapolere mængderne og priserne fra en tysktalende platform med meget specifikke sortimenter fra tre tyske virksomheder til andre EU-lande eller varesortimenter. Det var derfor ikke muligt at kvantificere dette marked, og det kunne ikke fastlægges, om salget af brugte varer var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.9. Den økonomiske krise
(181)
I henhold til CCCLA skyldes den påståede skade indvirkningen af finanskrisen, den økonomiske recession og statsgældskrisen på forbrugernes budgetter. CCCLA fremfører, at klagerne er rentable på driftsniveau, og at tabene i regnskaberne skyldes finansiel spekulation (f.eks. tab på aktie- eller statsobligationsmarkederne) og ikkedriftsmæssige udgifter som følge af finanskrisen.
(182)
Den økonomiske krise kan forklare det lavere forbrug i en del af den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP opnåede lavprisdumpingimport gode resultater i modsætning til EU-erhvervsgrenen.
(183)
Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde betydelige salgsmængder og tabte betydelige markedsandele i løbet af den betragtede periode, mens den kinesiske dumpingimport fik endnu større markedsandele.
(184)
Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.10. Andre faktorer
(185)
En sammenslutning påpegede andre faktorer, som angiveligt kunne bryde årsagssammenhængen. Denne part henviste til konkurrencen inden for EU (idet priserne i EU varierer betydeligt) og til EU's arbejdsmiljøkrav, der er strengere og derved medfører højere produktionsomkostninger. Andre nævnte faktorer omfattede nogle kinesiske producenters forfalskninger og eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU, der hindrer EU-producenternes eksport.
(186)
Hvad angår konkurrencen inden for EU, påviste undersøgelsen ingen forbindelse mellem skaden, EU-producenternes beliggenhed og priserne i den pågældende medlemsstat. Med hensyn til EU's arbejdsmiljøkrav gælder de for EU-producerede og importerede varer og påvirker dermed alle virksomheders priser. Eftersom der ikke blev fremlagt dokumentation for påstanden om forfalskning, kunne virkningerne af denne påstand ikke analyseres. Påstanden om eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU kunne ikke imødekommes. Sådanne hindringer kunne forhindre EU-producenter i at udnytte deres eksportmuligheder, men de har ingen indvirkning på det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres.
(187)
CCCLA påpegede andre faktorer, dvs. mangler på uddannet arbejdskraft i EU og selvforskyldt skade, idet nogle EU-producenter importerer den pågældende vare. Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det dog, at hele EU-erhvervsgrenen generelt befandt sig i en dårlig situation, og at det forhold, at antallet af forretningsmodeller er blevet udvidet, ikke forvolder skade på EU-erhvervsgrenen og i stedet bør tolkes som en løsning, der kan kompensere for det faldende salg på EU-markedet. Hvad angår manglen på uddannet arbejdskraft inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i EU, var der ingen interesserede parter med hjemsted i EU, der påstod at være berørt af dette problem.
(188)
En importør opfordrede institutionerne til at analysere indvirkningen af andre typer bordservice og køkkenartikler, f.eks. plast, aluminium, melamin og glas. Der blev dog ikke fremlagt oplysninger, der underbyggede påstanden. Undersøgelsen nåede ikke frem til resultater vedrørende dette spørgsmål.
(189)
Nogle parter kæder den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, sammen med EU-erhvervsgrenens situation før den betragtede periode. I den henseende påstod flere importører, at nedgangen for EU-erhvervsgrenen begyndte allerede i perioden 1975-2002. Kommissionens analyse kunne dog ikke gå så langt tilbage bl.a. på grund af manglende data for denne periode. Dette gjaldt også for et andet forhold, der gjorde sig gældende længe inden den betragtede periode, nemlig den statsstøtte, som den tyske porcelænsindustri modtog, og som i henhold til en importør, der ikke indgik i stikprøven, beviser, at EU-erhvervsgrenen ikke forbedrede sin effektivitet (9).
(190)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(191)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(192)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner vedrørende skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i EU's interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(193)
EU-erhvervsgrenen består af over 200 producenter, som har produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater, og som havde over 25 000 direkte beskæftigede i produktion og salg af den samme vare i UP.
(194)
Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom produktion, rentabilitet og investeringsafkast, udviklede sig navnlig negativt i den betragtede periode. SMV'er blev påført størst skade. I den betragtede periode har de været underskudsgivende siden 2010. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at den indsats, som sektoren allerede har ydet, ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som i så fald kan blive yderligere forværret.
(195)
Resultaterne af denne undersøgelse påvirkes ikke af det forhold, at visse EU-producenter klarer sig bedre end andre, eller af situationen for EU-erhvervsgrenen inden den betragtede periode.
(196)
Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genskabe effektiv og loyal konkurrence på EU-markedet. Dette vil igen have positive virkninger for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet.
(197)
Hvis foranstaltninger indføres, fremførte nogle importører, at den pågældende vare vil blive erstattet af andre typer varer (end bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale produceret i EU), f.eks. tekstiler (som gaveartikler) eller bordservice af plast, hvilket vil gavne andre sektorer end den keramiske. Undersøgelsen kunne imidlertid ikke bekræfte, at en sådan substitution vil være betydelig.
(198)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(199)
Som nævnt i betragtning 4 ovenfor blev der anvendt stikprøver som følge af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(200)
I UP hentede de stikprøveudvalgte importører primært deres vare fra det pågældende land og beskæftigede omkring 350 personer i import og videresalg af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. De var aktive inden for forskellige varetyper, der varierede fra gaveartikler i porcelæn over mærkevarefajance til almindeligt bordservice til privat brug. Deres grad af samarbejdsvilje varierede. De to største importører i stikprøven, der også driver større detailforretninger, fremlagde ikke udførlige oplysninger om rentabilitet og margenen mellem indkøbs- og detailpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og en af dem nægtede at fremlægge sine regnskaber. Disse parter oplyste kun indkøbs- og/eller salgspriser ved overførsel. Selv om Kommissionen anmodede derom flere gange, fik man ikke fyldestgørende oplysninger, der kunne bruges til at beregne en repræsentativ importørs brutto- og nettomargen for den pågældende vare for stikprøven som helhed.
(201)
Data fremlagt af de to importører/detailhandlere i stikprøven gjorde det heller ikke muligt at beregne detailhandlernes brutto- og nettofortjenstmargen for den pågældende vare, da oplysningerne var mangelfulde i mange henseender. På grundlag af samarbejdet med importørerne i stikprøven var det derfor ikke muligt at fastslå EU-leverandørkædens evne til at absorbere den foreslåede antidumpingtold og dermed indvirkningen af en sådan told på detailprisen og således forbrugerne.
(202)
Hvad angår importører, oplyste langt de fleste importører, som besvarede stikprøvespørgsmålene til importører, for det første en bruttomargen mellem indkøbsprisen og prisen ved videresalg, der varierede mellem 50 % og 200 %. De kontrollerede tal fra rene importører i stikprøven bekræfter, at sådanne bruttomargener er repræsentative. Offentligt tilgængelig dokumentation viser for det andet, at leverandørkæden i Unionen (dvs. importører og efterfølgende kanaler) fuldt ud kan absorbere en antidumpingtold af den foreslåede størrelse, uden at det bringer de pågældende erhvervsdrivendes levedygtighed i fare. I henhold til en nylig publikation (10) vil et kinesisk krus af keramisk materiale, som købes af EU-distributører for 0,70 USD, blive solgt for 3,50 USD i detailhandelen i EU, dvs. en fortjeneste på mere end 150 % til distributøren/detailhandleren. I dette scenarie vil den foreslåede antidumpingtold for størstedelen af importen medføre en ekstraafgift på 0,16 EUR (og 0,36 EUR for ikkesamarbejdsvillige producenter) for EU-leverandørkæden, som generelt vil få en bruttomargen på 2,08 EUR for denne vare. I henhold til CBI-markedsundersøgelsen fra 2009 om bordservice, køkkenartikler osv., som er nævnt i betragtning 111 ovenfor, varierer forholdet endvidere mellem prisen cif EU's grænse og forbrugerprisen mellem 2,6 og 5,3 (11). Endelig har importørerne/detailhandlerne i stikprøven ikke på noget tidspunkt tilkendegivet, at de vil udelukke bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fra deres import eller salg, hvis der indføres antidumpingtold.
(203)
På baggrund af ovennævnte, og da der ikke indtil videre er fremskaffet andre pålidelige oplysninger i denne undersøgelse, vurderes det foreløbigt, at distributionskæden generelt, herunder importører, sandsynligvis kan absorbere stigningen i cif-priser på det foreslåede niveau uden væsentlige problemer, og at forbrugerne sandsynligvis ikke vil opleve prisstigninger. Interesserede parter opfordres dog igen udtrykkeligt til at fremlægge yderligere, omfattende og kontrollerbare data om dette forhold, som kan understøtte den videre analyse af indvirkningen af foranstaltninger på leverandørkæden og i sidste ende forbrugerne i næste fase af denne procedure.
(204)
Tilkendegivelser om EU's interesser blev modtaget fra mere end 20 ikkestikprøveudvalgte importører, primært små virksomheder, en europæisk og international handelssammenslutning, en svensk sammenslutning af importører og detailhandlere, en nederlandsk sammenslutning af importører fra Fjernøsten og en sammenslutning af importører med base i Tyskland. Importørerne udtrykte alle bekymring for, at foranstaltningerne ville medføre stigninger i importpriserne, (delvis) indskrænkning af deres virksomhed og dermed en negativ indvirkning på dem generelt med hensyn til margener, rentabilitet mv. Disse argumenter kunne ikke imødekommes på grundlag af konklusionerne i næste betragtning og betragtning 201.
(205)
Flere importører tilkendegav, at der ville gå flere arbejdspladser tabt hos dem, hvis foranstaltningerne blev indført, end der ville blive reddet hos EU-producenterne. Dette modsiges dog af andre bemærkninger fra importører, hvoraf det fremgår, at de muligvis ville erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), eller at de ville være villige til at indkøbe mere i EU.
(206)
Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have negative økonomiske virkninger for importørerne i form af betydelige omkostninger til leverandørskift og administration, hvis de skulle finde alternativer til den kinesiske import. En europæisk og international handelssammenslutning påpegede, at det er vanskeligt at skifte leverandører, fordi importørerne havde foretaget store investeringer i dem. Dette er dog tilsyneladende ikke et væsentligt problem for nogle importører, der foretrækker at kunne skifte forsyningskilder. Vareudbud og forbrugsmønstre i Unionen ændrer sig i takt med moden, og omkostninger til udvikling af nye varer (fra nye leverandører) er derfor en naturlig del af denne sektor.
(207)
Flere importører, der ikke indgik i stikprøven, fremførte, at EU-producenter ikke ønsker at producere varer under andre varemærker. Dette modsiges dog af resultatet af undersøgelsen med hensyn til stikprøveudvalgte EU-producenter (som viste, at de producerer mærkevarer for tredjeparter), af bemærkningen fra en anden importør og af det forhold, at flere importører, som distribuerer varer under eget mærke, indkøber en del af deres sortiment inden for EU.
(208)
En importør, der ikke indgik i stikprøven, udtrykte sin manglende vilje til at dele produktionsidéer, varedesign og intern udvikling med visse konkurrerende EU-producenter af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Undersøgelsen viste dog ikke, at dette synspunkt deles generelt af importørerne. Det skal bemærkes, at den pågældende importør var part i en retstvist med visse tyske producenter, og at en del af vedkommendes sortiment var i direkte konkurrence med EU-producenters sortiment.
(209)
Nogle importører fremførte, at de ikke kan indkøbe varer fra EU-producenter på grund af deres højere omkostninger, manglende kapacitet til at levere håndfremstillede varer, manglende mulighed for at tilbyde små produktionsserier, manglende fleksibilitet, mangel på hensigtsmæssig organisation, der kan betjene store detailhandlere, som udbyder mange varer, og/eller mangel på visse produktionsprocesser, kvaliteter, dekorationstyper eller former. Disse parter fremførte, at problemerne var særligt udtalte i forbindelse med håndfremstillede varer og tilbudsorienterede varer (f.eks. lervarer), visse mærkevarer, der sælges under licens, produktion af visse registrerede brugsmønstre og specialvarer til f.eks. hotelbranchen (f.eks. porcelænsvarer i store mængder). Nogle påstod, at der ikke fandtes alternativer til import fra Kina. Undersøgelsen viste dog, at de fleste importører, der gav sig til kende, indkøber bordservice og/eller køkkenartikler af keramisk materiale fra flere kilder, herunder EU-producenter, i mange forskellige sortimenter og kvaliteter. EU-producenter tilbyder desuden et bredt udvalg af varer og har produktionskapacitet til at sælge mere på EU-markedet.
(210)
Det kan generelt konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger muligvis vil få negative virkninger for visse importørers økonomiske situation. Denne negative virkning forventes imidlertid ikke at få stor økonomisk betydning for importørernes situation i almindelighed. Det forventes generelt, at de (delvist) kan støtte prisstigningerne og/eller (delvist) overføre tolden til deres kunder (dvs. grossister, distributører eller detailhandlere), netop fordi tolden påvirker den største kilde på markedet. For importører, der gav sig til kende, og som samtidig er detailhandlere, viste undersøgelsen, at den pågældende vare repræsenterer en meget lille andel af deres samlede virksomhed. Det var ikke muligt ved hjælp af oplysningerne fra disse parter at beregne, i hvor høj grad de kan absorbere en prisstigning som følge af de foreslåede toldsatser, men som forklaret i betragtning 201-202 viser de oplysninger, der er fremlagt indtil videre, imidlertid ikke, at de ikke vil være i stand til det.
(211)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på de foreslåede niveauer ikke vil have væsentlige negative virkninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare.
4. Andre branchers interesser
(212)
Flere importører hævdede, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis vil have negativ indflydelse på importørernes forretningspartnere, der varierede fra færdiggørelses- og dekorationsfirmaer til grossister, distributører og detailhandlere. I den forbindelse påstod de, at indførelsen af foranstaltninger kunne forårsage tab af flere arbejdspladser i deres »satellitvirksomheder«, f.eks. designere eller logistikfirmaer, end det antal arbejdspladser, der kunne bevares/skabes af EU-erhvervsgrenen. Nogle importører fremførte også, at branchen for gaveartikler, reklamebranchen, hotel- og restaurationsbranchen og kommercielle forbrugere generelt også vil blive direkte berørt af en mangel på varer. Dette vil på kort tid føre til øget priskonkurrence blandt store discount-forretninger. Institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner, vil også blive ramt. Nogle parter fremførte endvidere, at antidumpingforanstaltninger vil medføre mangel på råmaterialer til kunstnerisk og kreativt arbejde, der f.eks. udføres af porcelænsmalere eller værksteder.
(213)
Det vurderes, at alle disse påstande er ubegrundede. Disse importørers påstande modsiges på den ene side af deres egne bemærkninger, hvori de tilkendegiver, at de muligvis vil erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), således at de under alle omstændigheder benytter deres sædvanlige forretningspartnere, der er nævnt ovenfor. Det må desuden forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil være en fordel for EU-erhvervsgrenens »satellitvirksomheder«. Undersøgelsen kunne på den anden side ikke konkludere, at der vil opstå mangel på varer, hvis importen fra Kina skulle konkurrere til ikkedumpingpriser. Foranstaltningerne er udformet og forventes at fungere, således at de skaber ensartede vilkår for alle leverandører af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale og ikke uberettiget begrænser importen fra det pågældende land. Hvad angår den omtalte forøgelse af priskonkurrencen, kan dette også ses som en positiv virkning, f.eks. for institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner.
(214)
Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have en negativ økonomisk indvirkning på grossist- og detailsektoren i Sverige. Den anslog et fald i beskæftigelsen på 2-3 % (mere for unge) og i importen på 20 %. Denne virkning forekommer dog overvurderet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, og som fremsatte bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen, tilkendegav, at varen som helhed vil blive udelukket fra deres varesortiment, hvis der indføres antidumpingtold. En af disse parters beskæftigelsesfremskrivelser ved indførelse af foranstaltninger er grundlæggende de samme som fremskrivelserne, hvis der ingen foranstaltninger indføres.
(215)
CCCLA pegede på en dansk undersøgelse, som viser, at for hver euro, EU-producenter tjener ved handelsbeskyttelse, skal brugervirksomhederne i EU betale op til over 60 gange så meget. Denne bemærkning er dog meget generel og vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette faktisk ville være en konsekvens.
(216)
En leverandør af særlige detailkampagner til store detailhandlere i hele verden fremførte, at dennes virksomhed krævede store mængder i korte perioder til detailkampagner, der løb over få måneder. I henhold til denne part, som køber to tredjedele af sine varer i Asien, primært Kina, vil en betydelig told ødelægge vedkommendes mulighed for at sælge til kampagnepriser i fremtiden. Det må anerkendes, at antidumpingtold kan påvirke en sådan virksomhed negativt. Formålet med tolden er dog ikke at udelukke kinesiske varer fra markedet. I de sidste tre år dækkede EU-producenter desuden 33 % af det, som den pågældende part betegner som den flygtige efterspørgsel.
(217)
Det konkluderes derfor på dette foreløbige stadium, at fordelene ved at forhindre skade i den resterende del af denne undersøgelsesperiode gennem indførelsen af midlertidige foranstaltninger for import af den pågældende vare overskygges af de potentielle negative virkninger for andre brancher.
5. Forbrugernes (husholdningernes) interesser
(218)
Der indkom ikke bemærkninger fra parter, som repræsenterer slutbrugernes interesser, f.eks. forbrugersammenslutninger.
(219)
På baggrund af offentligt tilgængelige data, jf. betragtning 201 ovenfor, konkluderes det foreløbigt, at foranstaltninger på det foreslåede niveau vil blive absorberet af leverandørkæden og derfor ikke vil medføre højere priser for forbrugerne på detailniveauet.
(220)
I henhold til CCCLA og flere parter, der repræsenterer importørers og detailhandleres interesser, vil EU's forbrugere lide mest, hvis der indføres antidumpingtold. I EU repræsenterer lavindkomstforbrugere den største andel af forbrugerne, som vil opleve et mere begrænset udvalg og højere priser uden merværdi og endda på et tidspunkt med en skrøbelig EU-økonomi. Denne vare har angiveligt psykologiske prisgrænser, og hvis de overskrides, undlader forbrugerne at købe. Nogle typer af varen ville forsvinde fra markedet eller blive erstattet af andre materialer, f.eks. plast, melamin, metal eller træ. Generelt ville disse varer være mere skadelige for miljøet. Det fremførtes også, at udvalget vil blive begrænset, da den pågældende import, som dækker mere end 60 % af efterspørgslen, vil blive fjernet fra EU-markedet, mens manglen på varer vil hæve priserne. Nogle parter fremførte ligeledes, at kunder handler i deres nærmiljø, men at EU-producenter ikke kan eller vil levere lavprisvarer til lokale forretninger. Tyske producenter, der kan tilbyde større standardmængder til lav pris, kan ikke dække EU-markedet, som kræver variation i overensstemmelse med skiftende mode og tendenser. I nogle bemærkninger understreges det, at - selv om kinesisk import forbliver på EU-markedet - vil det sandsynligvis være i væsentligt lavere mængder og til betydeligt højere priser som følge af højere lønninger i Kina og den ekstra told. Det fremførtes også, at denne vare ikke vil blive en del af kommende generationers kultur, hvis den ikke er økonomisk overkommelig.
(221)
Med hensyn til påstande vedrørende et mere begrænset udvalg viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen tilbyder et meget bredt varesortiment, der er målrettet mod forskellige markedssegmenter og distributionskanaler. Det forventes, at foranstaltninger vil hjælpe EU-erhvervsgrenen med at udnytte sit fulde potentiale og yderligere udvikle markedet med sine varer. Ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, tilkendegav, at de ville overveje helt at fjerne varen fra deres sortiment, hvis der indføres antidumpingtold.
(222)
Hvad angår påstanden om højere priser, har undersøgelsen til formål at skabe ensartede vilkår - ikke at udelukke kinesiske varer fra EU-markedet. Der kunne ikke objektivt fastlægges prisgrænser for, hvornår forbrugerne ikke længere vil købe denne varetype. Eftersom importører ofte er bundet af prislister i mindst ét år, forventes det generelt ikke, at de kan overføre prisstigningen til deres kunder på kort sigt. I betragtning af foranstaltningernes niveau og den betydelige forskel mellem importprisen og prisen ved videresalg er det desuden vigtigere, at brugere og forbrugere sandsynligvis ikke vil komme til at betale væsentligt højere priser - tolden beregnes ud fra cif-importprisen, og detailpriserne er et produkt af importprisen. Tolden vil derfor sandsynligvis blive absorberet af leverandørkæden fra importøren til den endelige forbruger. Hvis der sker prisstigninger, vil de være små og ikke påvirke forbrugernes valg. Det forventes ikke, at antidumpingforanstaltninger vil få kommende generationer til at undlade at købe bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det bemærkes endvidere, at undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen kan tilbyde konkurrencedygtige priser.
(223)
Det kunne heller ikke konkluderes, at foranstaltninger vil have en væsentlig indvirkning på de materialer, der anvendes til bordservice og køkkenartikler. Typen af materiale er ikke altid den vigtigste faktor, når der f.eks. vælges en gaveartikel af keramisk materiale. Det er dog klart, at materialer ikke altid kan udskiftes. EU-lovgivningen vedrørende materialer bestemt til kontakt med fødevarer omfatter f.eks. visse krav til materialer, der kommer i kontakt med fødevarer. Det skal også bemærkes, at en veletableret importør, der også er detailhandler, mener, at folk fortsat vil spise af keramiske tallerkener og ikke tallerkener fremstillet af andre materialer, og vedkommendes udvidelsesplaner er tilpasset dette.
(224)
Påstandene vedrørende forsyningsproblemer kan ikke godtages, fordi etablering af lige vilkår med retfærdige priser ikke er det samme som helt at fjerne import fra Kina. Tværtimod forventes det, at aktører fra hele verden vil få gavn af en mere retfærdig handelssituation. EU-erhvervsgrenen kan på den anden side dække en tredjedel af det samlede EU-forbrug på nuværende tidspunkt, og det blev konstateret, at dette ikke vil påvirke importen fra Kina, selv om det sker uden dumpingpriser. Både EU-erhvervsgrenens eksportresultater og den kendsgerning, at den ikke udnyttede hele sin kapacitet i den betragtede periode, viser, at EU-producenterne kunne sælge mere på EU-markedet, hvis importdumping blev afskaffet. Sidst, men ikke mindst, er Kina ikke den eneste kilde til import til EU.
(225)
Både en dansk undersøgelse, der nævnes af CCCLA, og svensk forskning, der nævnes af en svensk sammenslutning, viser, at antidumpingforanstaltninger generelt påvirker omkostningerne for forbrugerne. Disse bemærkninger er dog meget generelle, og de vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette netop ville være en konsekvens.
(226)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke vil få nogen betydelige virkninger for forbrugere, som f.eks. husholdninger.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(227)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina.
(228)
Denne konklusion opvejes ikke af hensyn fremført af flere parter, nemlig at antidumpingtold generelt modvirker deres indsats for at overføre bestemte EU-værdier til lande uden for EU, f.eks. forbedring af arbejdsmarkedsstandarderne hos leverandører, børnearbejde, miljøprogrammer eller generelle udviklingsprogrammer. Disse forhold underminerer ikke målet om at skabe åben og retfærdig handel gennem forsvaret af EU-produktionen mod internationale fordrejninger af handelen, f.eks. dumping, ved hjælp af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med EU-lovgivningen og WTO's regler.
(229)
Denne foreløbige vurdering kan imidlertid kræve en yderligere omhyggelig analyse under hensyntagen til eventuelle bemærkninger fra de interesserede parter.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(230)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(231)
For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(232)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Som forklaret i betragtning 134 ovenfor kan en fortjenstmargen på 6 % af omsætningen foreløbigt anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(233)
På dette grundlag blev der beregnet en ikkeskadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikkeskadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte fortjenstmargen på 6 % til den således beregnede nulpunktssalgspris for EU-erhvervsgrenen.
(234)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud og den ikkeskadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(235)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(236)
Antidumpingtolden blev i dette tilfælde fastlagt på et niveau svarende til dumpingmargenerne, jf. ovenstående.
(237)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, som i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af forordningen, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(238)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (12) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(239)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(240)
En part ønskede, at eventuelle foranstaltninger blev indført i form af en mindstepris. Parten anførte, at værditold især ville ramme kunder, der køber importerede varer af høj kvalitet og/eller med høj vægt. Undersøgelsen viste dog, at ingen anden form for foranstaltninger ville være mere velegnet under hensyntagen til udbuddet af varer henhørende under varedækningen.
(241)
Ud fra ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne og den midlertidige told som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Alle andre virksomheder
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(242)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. De konklusioner, der ligger til grund for indførelse af told i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 (Taric-kode 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 og 6912009010).
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Virksomheder opført i bilag I
26,6 %
B354
Alle andre virksomheder
58,8 %
B999
3. Anvendelsen af de midlertidige antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de virksomheder, som er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.
A BIZOTTSÁG 1072/2012/EU RENDELETE
(2012. november 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás kezdeményezése
(1)
Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2)2012. február 16-án közzétett értesítésében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy Kína) származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Unión belüli asztali és konyhai kerámiaáruk gyártásának több mint 30 %-át képviselő uniós gyártók nevében (a továbbiakban: panaszosok) 2012. január 3-án panaszt nyújtottak be. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint a Kínai Népköztársaság képviselőit. Értesített továbbá gyártókat az Oroszországi Föderációban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel az exportáló gyártók és a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték valamennyi exportáló gyártót és független importőrt, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2011. január 1. és 2011. december 31. között végzett tevékenységeiről. Ezen információk alapján a Bizottság az alaprendelet 17. cikke szerint el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, ki tudja választani a mintát.
(5)
Tekintettel az eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentették, hogy a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, méretén, Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén és a termékszegmensen alapult. A minta hat uniós gyártót tartalmazott, amelyek minden főbb terméktípust lefednek és öt tagállamban találhatók; közülük kettő kis- és középvállalkozás (kkv). Az előzetesen kiválogatott minta a becsült teljes uniós termelés 15 %-át tette ki. Az egyik előzetesen kiválogatott gyártó azonban nem kívánt szerepelni a mintában, továbbá számos érdekelt fél felhívta a figyelmet arra, hogy egy nagy mennyiséget előállító ország kimaradt, így azt bele kellene foglalni a reprezentatív mintába. Mindezek figyelembevételével a Bizottság módosította az előzetesen kiválogatott mintát, és az így létrejövő végleges minta már hét, az összes főbb terméktípust lefedő, hat tagállamból származó gyártót tartalmazott, amelyek közül kettő volt kkv. A minta a becsült teljes uniós termelés 20 %-át képviselte.
(6)
Körülbelül 400, a teljes export több mint 60 %-át képviselő kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A beérkezett információk alapján a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy, az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiséggel rendelkező öt exportáló gyártóból álló mintát, és felkért minden általa ismert exportáló gyártót a javasolt minta véleményezésére. Két, a mintába előzetesen felvett exportáló ország ezután korrigálta mintavételi adatait, így exportmennyiségük már nem érte el azt a szintet, amelynek alapján bekerülhettek volna a mintába. Ezt követően a Bizottság az exportmennyiség alapján legnagyobb öt vállalat aktualizált listájából összeállította a végleges mintát. A mintát alkotó vállalatok az Unióba irányuló export csaknem 20 %-át teszik ki az összes együttműködő exportáló gyártó figyelembevételével.
(7)
A mintába felvett vállalatok és vállalatcsoportok végül az alábbiak:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai
c)
CHL International Ltd és kapcsolódó vállalatai,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited és kapcsolódó vállalatai (Niceton) és
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Egy vállalat kifogást emelt a minta összetétele ellen, és azt állította, hogy nekik is szerepelniük kellene a mintában. Érvelésük szerint a mintába való felvételük által a kiválasztott vállalatok száma nem vált volna ésszerűtlenné és nem késleltette volna a vizsgálatot, különösen azért, mert viszonylag kis exportőrről van szó. Ezen túlmenően közölték, hogy külföldi tulajdonban vannak, valamint hogy a minta nélkülük nem lenne reprezentatív.
(9)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a mintában szereplő vállalatok kiválasztása az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint a legnagyobb mennyiségek alapján történt, figyelembe véve a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható gyártók számát. Tekintettel arra, hogy a vállalat viszonylag kis exportőr, az exportált mennyiség tekintetében nem javította volna a minta reprezentativitását. Megjegyzendő továbbá, hogy a vállalat nagyon későn jelentkezett: négy hónappal azután, hogy a minta végleges összetételéről tájékoztatták az összes exportáló gyártót, amikor már a kiválasztott vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatások is lezárultak. Ezért a vállalat mintába való felvételére vonatkozó kérelmét a Bizottság elutasította.
(10)
A határidőig több mint hatvan független importőr válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre és ajánlotta fel együttműködését. Közülük öt vállalat került bele a mintába. Ezt az öt független importőrt az importált mennyiség és érték, valamint a uniós viszonteladás, a földrajzi elhelyezkedés, az üzleti modell és a termékszegmens alapján választott ák ki. A mintában szereplő vállalatok importált mennyiség, érték és uniós viszonteladás tekintetében azt a legnagyobb reprezentatív mintát jelentették, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. Ezek a vállalatok a mintavételi szakaszban közölt adatok alapján a vizsgálati időszak alatt az érintett termékek importjának mintegy 6 %-át tették ki.
(11)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az azt igénylő kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak.
(12)
Tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport igényelt piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, illetve egyéni elbánást, amennyiben a vizsgálat megállapítja, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezen igénylők közül három bekerült a mintába, a másik nyolc nem. Az exportáló gyártók egyike, amely nem került bele a mintába, utólagosan visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, az egyéni elbánásra vonatkozó igényét azonban fenntartotta. A mintában szereplő két másik exportáló gyártó és négy további vállalat, amelyek nem kerültek bele a mintába, csak egyéni elbánást kérelmezett.
(13)
A Bizottság kérdőíveket küldött az öt kiválasztott kínai exportáló gyártónak és közel 300 más, kínai exportáló gyártónak, amely arra igényt tartott. A kérdőíveket elküldték a mintába felvett hét uniós gyártónak, a mintába felvett öt importőrnek, négy kiskereskedelmi és forgalmazói szervezetnek, valamint az arra igényt tartó egyéni kiskereskedőknek és forgalmazóknak. Ezen túlmenően Indiában, Törökországban, Brazíliában, Thaiföldön és Oroszországban működő vállalatok is kaptak kérdőíveket a megfelelő analóg ország kiválasztása érdekében.
(14)
Tizenhárom kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport, továbbá három, a lehetséges analóg országokban működő gyártó (Brazília, Thaiföld és Oroszország) küldött választ. Ezenkívül a kitöltött kérdőívet a mintába felvett hét uniós gyártó és a mintába felvett öt importőr is visszaküldte. Kérdőívekre adott válaszok érkeztek egy kiskereskedőtől, egy forgalmazótól és két kiskereskedelmi és forgalmazói szervezettől is.
(15)
Továbbá a Bizottság több mint 20, exportáló gyártótól független importőrtől, több kiskereskedőtől, egy marketingszolgáltatótól és a Kínai Könnyűipari Művészeti és Kézműves Termékek Kamarájától (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts Crafts, CCCLA) is kapott beadványokat.
(16)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt valamennyi információt.. A következő vállalatok telephelyén történtek ellenőrző látogatások:
a) Uniós gyártók
(17)
A hét mintában szereplő uniós gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
(18)
A kiválasztott uniós gyártók és más együttműködő uniós gyártók az alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján kérték, hogy kilétüket kezeljék bizalmasan. Azt állították, hogy kilétük nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatások kockázatát idézheti elő.
(19)
Egyes panaszos uniós gyártók olyan uniós fogyasztókat látnak el, akik termékeiket Kínából is beszerzik, tehát a behozatalok közvetlen előnyéből részesülnek. Az említett panaszosok úgy érzik, kényes helyzetben vannak, mivel egyes ügyfeleiknek kifogásai lehetnek az ellen, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panaszt nyújtsanak be, illetve támogassák azt. Ezen okok miatt úgy vélték, hogy fennáll a kockázata annak, hogy egyes ügyfeleik retorziót alkalmaznak. Ezenkívül egyes panaszos uniós gyártók exportálnak is Kínába. Ezek a vállalatok úgy ítélték meg, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panasz veszélyeztetheti kínai üzleti jelenlétüket. A kérelmet elfogadták, mivel kellően megalapozott volt.
(20)
Egyes exportáló gyártók képviselői, a CCCLA és független importőrök azt állították, hogy nem tudtak megfelelően élni a védelemhez való jogukkal, mert a panaszosok és a támogatók személyi adatai nem kerültek nyilvánosságra. Állításuk szerint ilyen körülmények között a felek akadályoztatva voltak az aktuális helyzet és a jelentős kár fennállásának megítélésében, továbbá annak megállapításában, hogy a gyártók az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint kizárhatók-e az uniós gazdasági ágazat meghatározásból és/vagy valóban reprezentatívak-e. Fontos azonban megjegyezni, hogy a Bizottság gondoskodott arról, hogy ezek a kérdések az érdekelt felek általi betekintésre rendelkezésre bocsátott akták - például az érdekelt felekkel folytatott levelezés - alapján ellenőrizhetők és kezelhetők legyenek az aktuális helyzettel és a mintavétellel kapcsolatos jegyzetek révén, illetve a többi fél megfelelően dokumentált beadványainak igénylése útján. A kérelmet ezért elutasították.
b) Kínai exportáló gyártók
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (Hunan Hualian)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (Guangxi Sanhuan)
-
CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd (CHL)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited és egy hozzájuk kapcsolódó hongkongi székhelyű kereskedő, a Niceton International Limited (Niceton)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd és Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (Grand Collection)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Uniós importőrök
-
Symbol srl, Treviso, Olaszország;
-
Metro AG, Düsseldorf, Németország;
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Németország;
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Ausztria;
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Svájc
d) Analóg országbeli exportáló gyártó
(21)
Az együttműködő brazil gyártó kérte, hogy kilétét kezeljék bizalmasan, mert annak nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatásokkal járna üzleti tevékenységére. A kérelmet jogosnak találták és ezért elfogadták.
3. Vizsgálati időszak
(22)
A dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
(23)
A panaszosok kérték, hogy az értékelési időszakot hosszabbítsák meg egy évvel és az 2007-től kezdődjön, míg a CCCLA szerint annak egy évvel rövidebbnek kellett volna lennie és csak 2009-ben kezdődnie. Az első kérelmet elutasították, mivel semmilyen dokumentált bizonyíték nem volt arra, hogy a panaszosok által indítványozott ötéves figyelembe vett időszak esetén a tendenciák jobban láthatóak lettek volna. Ami a második kérelmet illeti, a CCCLA általánosságban a WTO esetjogára hivatkozott, amely szerint WTO-tagok nem választhatnak olyan alapforgatókönyvet, amely csak végponttól végpontig terjedő összehasonlítást tesz lehetővé, továbbá hogy ha a referenciaév megváltoztatása könnyen az ellentétére fordíthatja a kárral kapcsolatos vizsgálat eredményét, a WTO-tag nehézségekbe ütközhet a jelentős kár megállapítása során. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak lerövidítése ebben az esetben indokolatlanul rövid elemzési időszakot eredményezett volna, amely ráadásul a gazdasági válság egyes mutatókra gyakorolt hatásai miatt torzította volna a károkkal kapcsolatos tendenciákról alkotott képet. Így mindkét kérelmet átmenetileg elutasították.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(24)
Az érintett terméket a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk (a továbbiakban: érintett termék) alkotják. Készülhetnek porcelánból vagy kínai porcelánból, közönséges agyagból, kőből, kerámiából vagy fazekasművészeti anyagokból, illetve más anyagokból. A legfontosabb nyersanyagok olyan ásványok, mint a kaolin, a földpát és a kvarc, és a felhasznált nyersanyagok összetétele meghatározza a gyártott kerámia végtermék típusát.
(25)
Az asztali és konyhai kerámiaáruk a kereskedelmi forgalomban rengeteg különböző formában kaphatók, amelyek az idők során változtak. A legkülönbözőbb helyeken használatosak, pl. a háztartásban, szállodákban, éttermekben és ápolási intézményekben.
1.1. Kizárási kérelmek
(26)
A vizsgálat során számos, bizonyos termékeknek a termékkörből való kizárására vonatkozó kérelem került benyújtásra és elemzésre. Az alábbi rész e kérelmek elbírálását foglalja össze.
1.1.1. (Finom) csontporcelán
(27)
Beadványiban a CCCLA azt kérte, hogy a (finom) csontporcelánt zárják ki a vizsgált termékkörből. Állításuk szerint a (finom) csontporcelán alapvetően eltér az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok, felhasználási módok és fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk. A bikacsont porából készülő anyag feltűnően fehér és áttetsző. Rendkívüli mechanikai szilárdsága és forgácsolódással szembeni ellenállóképessége miatt sokkal kisebb keresztmetszetekben gyártható, és gyártása során az uniós gyártók által jellemzően nem használt, bonyolult és költséges eljárásokat alkalmaznak. Ezenkívül csak kevés uniós gyártó készít (finom) csontporcelánt.
(28)
Az ezekkel az állításokkal kapcsolatban folytatott vizsgálat szerint nincs általánosan elfogadott definíció a csontporcelán fogalmára. A (finom) csontporcelán egyfajta lágyporcelán, amelyben a felhasznált nyersanyagok javarészt ugyanazok, mint bármely más kerámiaáruban. Beadványában a CCCLA önmagával került ellentmondásba a különböző alkotóelemek összetétele és részaránya tekintetében. Másodszor, a vizsgálat nem erősítette meg, hogy a (finom) csontporcelán lényegesen bonyolultabb gyártási folyamatot igényelne. Harmadszor, a (finom) csontporcelán asztali áruként való használata mindenütt - így Kínában és az Unióban is - egyforma. Ezenkívül a (finom) csontporcelánra nem jellemző kiemelkedő keménység vagy masszívság. Az éttermekben vagy a vendéglátóiparban használt kerámia asztali árukat például szintén különös keménység és masszívság jellemzi. Végül, de nem utolsósorban, (finom) csontporcelánt számos uniós gyártó készít, amelyek versenyhelyzetben állnak a Kínából importált (finom) csontporcelánnal. Ezért a (finom) csontporcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.2. Kerámia (konyha-) kések
(29)
Két exportáló gyártó, a CCCLA és különböző importőrök a kerámia (konyha-) kések vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezték. Kérelmüket arra alapozták, hogy sajátosságaikból adódóan az ilyen kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk nem tekinthetőek egyetlen terméknek. A kerámia (konyha-) kések pengéjének anyaga általában olyan cirkónium-oxidból készült kerámiaanyag, amely a „hagyományos” asztali áruk, például csészék vagy tányérok esetében nem használatos. Ezek a termékek rendkívül korlátozott mértékben csereszabatosak a vizsgált termékkategóriákkal.
(30)
A vizsgálat eredményei szerint a kerámia (konyha-) kések ugyanolyan fizikai jellemzőkkel (forma és keménység), kialakítással és felhasználási móddal (szeletelés) rendelkeznek, mint a fém (konyha-) kések. Ebből adódóan eltérnek az eljárás hatálya alá tartozó egyéb termékektől, mivel az utóbbiak egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik miatt elsősorban élelmiszerek tárolására szolgálnak.
(31)
Azt is állították, hogy a kerámia (konyha-) kések gyártásához használt technológia az Unióban ismeretlen, ezért a kerámia (konyha-) kések vizsgálatának folytatása sértené az Unió és a WTO jogszabályait. A panaszosok elismerték, hogy tudomásuk szerint ilyen jellegű gyártás az Unióban nem folyik.
(32)
Azt is hozzátették, hogy a kerámia (konyha-) késeket csak exkluzív helyeken értékesítik, továbbá az elosztási csatornák (konyhai eszközökkel foglalkozó forgalmazók) és a képviseleti szövetség (evőeszközgyártók szövetsége) is eltérő. A vizsgálat ezzel együtt nem erősítette meg, hogy ezek a tények az egyéb asztali és konyhai kerámiaárukhoz képest eltérő fogyasztói megítéléshez vezetnének.
(33)
Az állítások arra is kiterjedtek, hogy a kerámia késekkel kapcsolatban hozott intézkedések nem állítanák helyre a tisztességes piaci feltételeket, hanem kárt okoznának a kerámia (konyha-) késeket használó végső fogyasztóknak. Egyes szereplők azt állították, hogy - mivel az Unióban nem gyártanak kerámia (konyha-) késeket - az uniós ipart ebből adódóan nem érheti jelentős kár. E kérelmek elbírálását a Bizottság annak megítélésétől tette függővé, hogy a kerámia (konyha-) kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk egyetlen terméknek tekinthetők-e.
(34)
A fenti (30) preambulumbekezdésben foglalt megfontolások alapján a vizsgálat átmenetileg megállapította, hogy a kerámia (konyha-) kések alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok és felhasználási módok kapcsolódnak hozzájuk. Ezért a vizsgált termékköréből való kizárásukra vonatkozó kérelmet átmenetileg elfogadták.
1.1.3. Kínai/keleti megjelenésű cikkek
(35)
Két importőr azt kérelmezte, hogy a kínai/keleti megjelenésű cikkeket zárják ki a vizsgált termékkörből. Ezt elsősorban arra alapozták, hogy ilyen árucikkeket az Unióban nem gyártanak, az ilyen jellegű árukra mutatkozó uniós igényt mindig is importból elégítették ki, és az ilyen import semmiféle negatív hatást nem fejtene ki az uniós ipar piaci részesedésére
(36)
A vizsgálat megállapította, hogy a kategóriához nem létezik sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig olyan jellemzők, amelyek alapján az pontosan azonosítható lenne. Ezenkívül az uniós gyártók is elő tudnak állítani ilyen stílusú termékeket. Ezen túlmenően a kínai/keleti megjelenésű asztali és konyhai termékekhez nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Végül, de nem utolsósorban a vizsgálat rámutatott, hogy sok ázsiai étteremben nyugati stílusú asztali áruk használatosak, és hogy a szóban forgó termékek könnyedén helyettesíthetők. Ezért a kínai/keleti megjelenésű cikkeknek a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.4. Tartós porcelán
(37)
Egyrészről azt kérelmezték, hogy a tartós porcelánt egyedi fizikai jellemzői és gyártási folyamata miatt zárják ki a vizsgált termékkörből. A nagyobb tartósságú és szilárdságú tartós porcelán nyersanyagai között 6-10 % timföldpor található, a nyersanyagok (kaolin) előkészítési folyamata pedig egyedi. A tartós porcelán készítése képzett dolgozókat igényel, minősége és ára magasabb, mint a hagyományos asztali áruké. Ezenkívül az Unióban nem is működnek ilyen gyártók.
(38)
Másrészről az egyik importőr beadványa szerint a tartós asztali áruk, amelyeket többnyire szállodák használnak, a teljes kínai kerámiagyártás számottevő hányadát teszik ki, ezért azok figyelmen kívül hagyása esetén a vizsgálat félrevezető eredményeket hozna.
(39)
A vizsgálat megállapította, hogy a tartós porcelán tekintetében sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig egyértelmű jellemzők nem léteznek. Ezen túlmenően uniós gyártók is képesek ennek a fajta asztali árucsoportnak a gyártására, valamint az Unióban és a Kínában gyártott termékek egymás közvetlen versenytársai. Továbbá a tartós porcelánhoz nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Ezért a tartós porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.5. Kézzel gyártott porcelán
(40)
A megfelelő svéd importőröket tömörítő svéd szövetség beadványt nyújtott be a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Felidézte az adott terület kézművességének hosszú kínai történelmét, az ilyen termékek alacsony árát, valamint a kézzel gyártott kínai cikkekhez és a nem kézzel gyártott uniós cikkekhez kapcsolódó eltérő fogyasztói megítélést.
(41)
A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy egyfelől e kategória tekintetében nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó készít kézzel gyártott porcelánt. A vizsgálat nem mutatott ki az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruktól alapvetően eltérő fizikai jellemzőket vagy az Unióban készült kézzel gyártott porcelántól eltérő fogyasztói megítélést. Ezért a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.6. Kézzel festett asztali áruk
(42)
Számos importőr beadványt nyújtott be a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvek szerint a kézzel festett asztali áruk egy bizonyos fogyasztói típust céloznak meg, a hagyományos asztali áruktól eltérő célokra használatosak (pl. dekoráció), az Unióban nem gyártják őket kereskedelmi mennyiségben, nem közvetlen versenytársai és nem is csereszabatosak más konyhai/asztali árukkal, eltérő fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk, luxuskivitelűek és törékenyebbek, sajátos gyártási eljárással készülnek, továbbá több befektetett munkát és magasan képzett munkaerőt igényelnek.
(43)
A vizsgálat szerint a termék a kézi festés fázisáig teljesen megegyezik a nem kézzel festett asztali árukkal. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamat során végzett több kézi munka révén nem válik más termékké, sőt, a legtöbb végső felhasználó alig, vagy egyáltalán nem tudja megkülönböztetni a kézzel festett porcelánt a nem kézzel festett porcelántól. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kézzel festett asztali árukhoz általában ugyanazok a felhasználási módok kapcsolódnak, mint más asztali kerámiaárukhoz, továbbá hogy azok nem feltétlenül törékenyebbek. Az eredmények arra is rávilágítottak, hogy sok uniós gyártó készít kézzel festett porcelánt, valamint hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. Ezért a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.7. Figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk
(44)
Egy importőr beadványt nyújtott be a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvelés szerint a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukhoz eltérő gyártási folyamat, eltérő felhasználási mód (étkezési célokra használatosak, míg szerintük a máz felett festett termékek erre nem alkalmasak), valamint eltérő minőség és fizikai jellemzők kapcsolódnak, nevezetesen az élelmiszerekkel, illetve a mosogatógépben és mikrohullámú sütőben való teljesen biztonságos használhatóság. A kérelmező fél azt is állította, hogy az Unióban nincs olyan gyártó, amely képes és hajlandó figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk kereskedelmi mennyiségben történő előállítására, továbbá hogy ha a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukat kizárják a vizsgált termékkörből, nem áll fenn a szabálykijátszás veszélye. Azzal is érvelt, hogy ezek az áruk más fogyasztói megítélés alá esnek, mivel azok nem egy adott márkához tartoznak, és nem teljes készletekben vásárolják őket, hanem gyűjteményi/életstílust kifejező darabként tekintenek rájuk.
(45)
A vizsgálat azonban rámutatott, hogy egyfelől ehhez a kategóriához nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó képes ilyen áruk készítésére. Ezen túlmenően megállapították, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. A vizsgálat feltárta, hogy ezek a termékek fizikailag teljesen megegyeznek a nem kézzel festett asztali árukkal, valamint hogy az átlagos fogyasztó nem tud különbséget tenni a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk és más díszített asztali áruk között. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamathoz szükséges magasabban képzett munkaerő révén nem válik más termékké, valamint hogy a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk felhasználási módja lényegében megegyezik más asztali kerámiaárukéval. Ezért a máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.8. Nem uniós gyártású asztali áruk
(46)
Néhány importőri beadvány szerint a vizsgálatnak a panaszos uniós gyártók által jelenleg kiszolgált piacokra kellene korlátozódnia. Ennek híján a vámok kárt okozhatnak egyes „specializált” importőröknek, és azok nem tudnák uniós gyártóktól beszerezni az áruikat. Azzal is érveltek, hogy a márkás termékeket előállító uniós gyártók más vállalatok részére nem gyártanak, továbbá az uniós gyártók nem teljesítenek kis megrendeléseket és nem alkalmazzák a bizonyos formák által megkövetelt öntési technikát. Ezenkívül az uniós gyártók szerintük rugalmatlanok, és nem tartanak ajándékozási bemutatókat.
(47)
Ezt a kérelmet átmenetileg elutasították, mivel túlzottan tág értelmű és meghatározatlan, így a kizárásnak nincs semmilyen objektív alapja. Ezenkívül az uniós gyártók széles termékkínálattal rendelkeznek, és rendszeresen jelennek meg új termékekkel, így a kollekciók és a termékek kínálata folyamatosan változik. Az uniós ipar által előállított terméktípusok és -jellemzők az exportőrök kínálatában is rendszeresen megtalálhatók. A vizsgálat eredményei arra is rámutattak, hogy léteznek olyan uniós gyártók, amelyek más felek márkaneve alatt gyártanak termékeket. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk, hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. A rugalmasság kérdését az uniós érdekekről szóló rész tárgyalja.
1.1.9. Kőáruk
(48)
Egy kínai gyártással rendelkező importőr azt kérelmezte, hogy az importált kőárukat - ezek elsősorban konyhai áruk - zárják ki a vizsgált termékkörből. A kérelmező fél szerint az Unióban elhanyagolható mértékű kőárugyártás zajlik, és nagy a valószínűsége annak, hogy a panaszosok csak a szabálymegkerülés megakadályozása érdekében vették fel a kőárukat ebbe a körbe. Az importőr azt is állította, hogy az importált termékekért általa felszámított ár sokkal magasabb, mint bármely uniós gyártó ára, valamint hogy az import ily módon semmiféle árzuhanást vagy kárt nem okozott.
(49)
A vizsgálat eredményei szerint ugyanakkor az Unióban jelentős kőárugyártás folyik. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált kőáruk egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk és hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. Az árakkal kapcsolatos állításokkal a (240) preambulumbekezdés foglalkozik. Ezért a kőáruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
(50)
Alternatív javaslatként a kérelmező fél indítványozta, hogy a mázas és/vagy zománcozott kőárukat és a nem fehér és/vagy átmenetes mázas és/vagy zománcozott kőárukat zárják ki a vizsgált termékkörből. E tekintetben azonban az eljárás jelenlegi szakaszában nem sikerült végleges eredményre jutni.
1.1.10. Egyéb kérelmek
(51)
Egy importőr azt állította, hogy a vizsgált termékkör túlzottan széles, így nem alkalmas a különböző terméktípusok ésszerű összehasonlítására. Egy kínai gyártási érdekeltséggel rendelkező importőr is hasonló véleményt fogalmazott meg. E tekintetben néhány kérelmező a tisztán dekorációs célú termékeket említette.
(52)
Itt meg kell jegyezni, hogy az alábbiakban részletesen meghatározásra kerülnek azok a kritériumok, amelyek alapján eldönthető, hogy a vizsgálat tárgyát képező valamely termék egyetlen terméknek tekinthető-e, vagyis annak alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ily módon a tisztán dekorációs célú termékek nem tartoznak ebbe a körbe. Ezen túlmenően, bár az asztali és konyhai kerámiaáruk különféle típusainak valóban lehetnek bizonyos egyedi, a többi terméktől eltérő jellemzői, a vizsgálat rámutatott, hogy a kerámiakések kivételével alapvető jellemzőik azonosak. Az a körülmény, hogy egy adott terméket a gyártási folyamat bizonyos módosításaival többféleképpen el lehet készíteni, önmagában eredményez két vagy több külön terméket. Végül a vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termékek különböző típusait általában ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák. Bár léteznek olyan üzletek, amelyek bizonyos különleges típusokra specializálódnak, a forgalmazók (kiskereskedők, áruházak, élelmiszer-áruházak) jelentős része többféle asztali és konyhai kerámiaárut értékesít, hogy vásárlóinak bővebb választékot nyújtson. Ezért a vizsgált termékek állítólagosan túl széles körével kapcsolatos kérelmet átmenetileg elutasították.
(53)
Egy importőr azt kérelmezte, hogy bizonyos kerámia fűszerdarálókat zárjanak ki a vizsgált termékkörből. A vizsgálat azonban nem jutott végleges eredményre ezek jellemzőivel kapcsolatban, így a kérelmet átmenetileg elutasították.
1.2. Az érintett termékre vonatkozó következtetések
(54)
A vizsgálat rávilágított, hogy tulajdonságaik és stílusuk különbözősége ellenére minden asztali és konyhai kerámiaáru azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel bír, vagyis a kerámiaáruk elsődleges funkciója az élelmiszerekkel való érintkezés, lényegében ugyanazokra a célokra használatosak, így ugyanazon termék különféle típusainak tekinthetők.
(55)
Azon túlmenően, hogy azonos fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak, a különböző stílusok és típusok egymás közvetlen versenytársai és egymással nagymértékben csereszabatosak. Ezt egyértelműen jelzi az a tény, hogy nincsenek közöttük világos választóvonalak, vagyis a különböző terméktípusok között jelentős átfedés és verseny figyelhető meg, és egy átlagos vásárló ritkán tesz különbséget például a porcelán és a nem porcelán termékek között.
(56)
Ahogy azonban arra a fenti (29)-(34) preambulumbekezdésekben már kitértünk, a termékkör meghatározásának leszűkítése indokoltnak tűnt, aminek nyomán a jelenlegi vizsgálat a kerámiakések kizárásával indult meg. Ezért az érintett termék átmeneti meghatározása: a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk a kerámiakések kivételével.
(57)
Következésképpen a jelen eljárás céljaira és az Unió állandó gyakorlatának megfelelően úgy tekintendő, hogy a kerámiakések kivételével valamennyi fent említett termék egyetlen terméket alkot.
2. Hasonló termék
(58)
A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós ipar által az Unión belül gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, a kínai belföldi piacán gyártott és értékesített asztali kerámiaáruk és az Unió által Kínából importált asztali és konyhai kerámiaáruk, továbbá az analóg országként szolgáló Brazíliában gyártott és értékesített ilyen áruk azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek.
2.1. Kérelmek
(59)
A vizsgálat során egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unión belül értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk nem hasonlítanak az érintett termékre. Állításuk szerint ennek bizonyítéka a tulajdonságok, a minőség, a fogyasztói megítélés, az értékesítési csatornák és a szegmentáció tekintetében a termékek között fennálló különbség. Az állítás szerint továbbá az uniós fogyasztók általában olcsóbb termékként viszonyulnak az érintett termékhez, és azok nem részesülnek a márkanevek által nyújtott árelőnyből sem.
(60)
A vizsgálat ezzel kapcsolatban az importőrök részéről ellentmondó megállapításokat tárt fel. Míg egyes importőrök megerősítették, hogy az érintett termék az Unióban gyártottnál általában gyengébb minőségű, és attól eltérő árkategóriába tartozik, mások szerint az érintett országban gyártott márkás asztali és konyhai kerámiaárukat magasabb áron importálják Kínából.
(61)
Egyfelől az egyik, a mintában nem szereplő importőr beadványában azt állította, hogy a német gyártók különös hangsúlyt fektetnek a „Made in Germany” megjelöléshez kapcsolódó minőségi profilra. A beadványt megfogalmazó fél azt állította, hogy a német gyártók által szállított tálalóeszközök a gyártási módból adódóan lényegesen jobb minőségűek, míg más importőrök azt mondták, ők a jó minőség, az öntési szakértelem és a szakképzett munkaerő miatt inkább Kínából szerzik be az árukat. A vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban egyaránt gyártanak alsó és felső kategóriás asztali és konyhai kerámiaárukat, és ezeket ugyanazokon az elosztási csatornákon (független kiskereskedők, áruházak, vegyes élelmiszer-áruházak stb.) keresztül értékesítik, mint az érintett terméket. Ezért ugyanazon a piacon versenyeznek egymással.
(62)
Az asztali és konyhai kerámiaárukon ugyanakkor nem szükségszerűen jelzik a származási országot. Ezért a fogyasztók gyakran nem tudják megállapítani, hogy egy adott asztali vagy konyhai kerámiaárut az érintett országban vagy az Unióban gyártottak-e.
2.2. Végkövetkeztetés
(63)
A fenti okokból az következik, hogy kisebb különbségek ugyan előfordulhatnak, az érintett országban gyártott és onnan exportált asztali és konyhai kerámiaáruk, a brazil piacon gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, valamint az Unióban gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek, így az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintendők.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(64)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók össze:
-
A vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;
-
A vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak;
-
Nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
-
A csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és
-
A valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(65)
Ahogyan a fenti (12) preambulumbekezdésben szerepel, tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport kért piacgazdasági elbánást és válaszolt a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon a megadott határidőn belül. Egy exportáló gyártó később visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét.
(66)
A Bíróság a C-249/10 P ügyben (Brosmann és mások kontra az Európai Unió Tanácsa) kimondta, hogy az alaprendelet 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat az egyéni piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírása tekintetében nem alkalmazható. Ítéletében a Bíróság megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján azon együttműködő gyártók, amelyek nem kerültek be a mintába, jogosultak arra, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket kivizsgálják, függetlenül attól, hogy a mintába be nem került, adott vállalatokra kellett-e egyéni dömpingkülönbözetet számítani. (3) Ezen ítélet fényében az a döntés született, hogy nemcsak a mintában szereplő három exportáló gyártó vagy gyártói csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmét vizsgálják ki, hanem annak a hét exportáló gyártónak vagy gyártói csoportnak a kérelmét is, amelyek nem kerültek bele a mintába. A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.
(67)
Az Unió szokásos és állandó gyakorlata annak megvizsgálása, hogy a kapcsolódó vállalatok valamely csoportja egészként teljesíti-e a piacgazdasági elbánás feltételeit. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más kínai kapcsolódó vállalata akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni.
(68)
Ennek megfelelően tíz exportáló gyártó és összességében tizenhat jogi személy piacgazdasági elbánás iránti kérelme került ellenőrzésre.
(69)
A tíz kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem teljesítette a piacgazdasági elbánáshoz szükséges feltételeket. A piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártók közül - egyénileg vagy csoportként - egy sem vezet olyan átlátható könyvelést, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy hét vállalat vagy vállalatcsoport nem tudta bizonyítani a Bizottság előtt, hogy nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezenkívül a tíz vállalat közül három nem volt képes igazolni, hogy vállalati döntéseit piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozza meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik.
(70)
Ezen túlmenően a fenti vállalatok közül az egyiknél tett ellenőrző látogatás során kiderült, hogy félrevezető és hiányos információkat adott meg a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon, különösen egy kapcsolódó vállalatra vonatkozóan. Általános együttműködési készsége kifejezetten alacsony volt, ezért a vállalatot tájékoztatták az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságáról és felkérték észrevételei megtételére. A beérkezett észrevételek alátámasztották az együttműködés hiányát, különösen a kapcsolódó vállalatra nézve. Ezért az ideiglenes döntés született, hogy a vállalat már nem tekinthető együttműködő exportáló gyártónak, és hogy az ideiglenes és végleges eredményeket az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tények alapján fogják megállapítani.
(71)
A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal, a kínai hatóságokkal és a panaszossal. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat vagy - ha erre különleges okaik vannak - szóbeli meghallgatást kérjenek.
(72)
Több vállalat azt állította, hogy a Bizottság nem reagált piacgazdasági elbánás iránti kérelmükre az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt három hónapon belül. Ezért a vizsgálat szerintük eljárási hiba miatt érvénytelen, és a Bizottságnak a Brosmann-ítéletnek megfelelően (4) le kell zárnia a vizsgálatot.
(73)
A Bizottság elismeri, hogy a megvizsgált és Kínában a helyszínen ellenőrzött piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nagy száma miatt ebben a konkrét esetben a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nem voltak elbírálhatók az előírt határidőn belül. A Bizottság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az Elsőfokú Bíróság nemrégiben kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte után hozott döntés önmagában nem eredményezi a dömpingellenes intézkedéseket előíró határozat semmisségét. (5) A kérelmet ezért elutasítják.
(74)
Hat további vállalat kétségbe vonja a Bizottság azon értékelését, miszerint nem rendelkeznek olyan átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A Bizottság részletesen kivizsgálta ezeket a beadványokat, és megállapította, hogy az azokban foglalt indoklások nem kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a helyszíni ellenőrzések eredményeit. Kihangsúlyozandó, hogy az újonnan megadott információk néhány esetben cáfolták a korábban szolgáltatott adatokat, más esetekben pedig a vállalatok olyan új alátámasztó bizonyítékokat terjesztettek elő, amelyek a helyszíni ellenőrzések alkalmával még nem álltak rendelkezésre.
(75)
Öt vállalat a Bizottság azon megállapítását is vitatja, hogy nem sikerült bizonyítaniuk, hogy nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. A beérkezett észrevételek azonban nem olyan súlyúak, hogy azok megcáfolnák a Bizottság ellenőrző látogatásai során tett megállapításait. Különösen kiemelendő, hogy a vállalatok semmilyen bizonyítékkal nem oszlatták el a Bizottság azon aggodalmát, miszerint a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből jelentős torzulások áthozatalára került sor, pl. az eszközök és a földhasználati jogok tekintetében.
(76)
Végül két vállalat kétségbe vonja azt a vizsgálati eredményt, miszerint nem tudták igazolni, hogy vállalati döntéseiket piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik. Különösen az egyik vállalattól kapott észrevételek nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a Bizottság azon megállapítását, miszerint az állam beavatkozik a munkaerő-felvételi politikájukba, a másik vállalat pedig új, a korábbiaknak ellentmondó információkkal állt elő a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban.
(77)
A fentiekből adódóan egyetlen előterjesztett érv sem volt olyan súlyú, hogy megváltoztathatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést.
(78)
A fentiek alapján a piacgazdasági elbánást kérelmező tíz kínai együttműködő exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem tudta igazolni, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában leírt követelményeket.
2. Egyéni elbánás
(79)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó követelményeket. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(80)
Három, a mintában szereplő exportáló gyártó és hét, a mintában nem szereplő exportáló gyártó, amelyek piacgazdasági elbánást kérelmeztek, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem biztosítanának számukra piacgazdasági elbánást. Ezenkívül két, a mintában szereplő exportáló gyártó és négy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó csak egyéni elbánást kérelmezett. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően csak a mintába felvett vállalatok egyéni elbánás iránti kérelmét vizsgálták ki.
(81)
Mivel minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet átmenetileg elutasítottak, a rendelkezésre álló információkra alapozva átmenetileg megállapították, hogy a mintában szereplő minden, egyéni elbánást kérelmező vállalat teljesíti az egyéni elbánás biztosításához szükséges követelményeket.
3. Egyedi vizsgálat
(82)
Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmet hét, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport nyújtott be.
(83)
Az eljárás jelen szakaszában a Bizottság még nem hozott döntéseket az egyedi vizsgálat iránti kérelmekről, ám azokat időben meg fogja hozni.
4. Rendes érték
4.1. Az analóg ország kiválasztása
(84)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.
(85)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a rendes érték meghatározásához az Orosz Föderációt használja fel megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(86)
A Bizottság számos olyan beadványt kapott, amelyek szerint Oroszország nem megfelelő analóg ország. A benyújtott iratokból különösen kitűnt, hogy Oroszország a drága alapanyagokból készült, díszített porcelánokra specializálódott prémium kategóriájú porcelánpiac; az érintett termék belföldi gyártása ugyanakkor a belföldi fogyasztáshoz képest meglehetősen alacsony szintű. Ezenkívül az orosz piacot nem vámjellegű akadályok, pl. a GOST tanúsítási rendszerek védik. Ezért az a döntés született, hogy Oroszország nem megfelelő analóg ország.
(87)
Ennek megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy más országok alkalmasabb analóg országot jelenthetnének-e, és levelet küldött számos ország ismert gyártói számára, beleértve Thaiföldet, Indiát, Malajziát, Törökországot, Brazíliát, Ukrajnát, Indonéziát, Egyiptomot, Kolumbiát, Dél-Koreát, Bangladest és Argentínát, aminek nyomán indiai, török, brazil és orosz gyártók jelezték együttműködési hajlandóságukat a Bizottság számára. Ugyanakkor csak három gyártó - egy brazil, egy thaiföldi és egy orosz - nyújtott be kitöltött kérdőívet. A vizsgálatból kiderült, hogy Brazíliában versenyjellegű belföldi piac működik az asztali és konyhai kerámiaáruk területén, rengeteg gyártóval és viszonylag alacsony vámmal. Továbbá az együttműködő brazil gyártó által benyújtott adatok elemzése alapján megállapítást nyert, hogy azok megbízható információk a rendes érték meghatározásához.
(88)
A fentiek alapján és az eljárás jelen szakaszában rendelkezésre álló összes információ figyelembevételével átmenetileg Brazíliát választott ák a legmegfelelőbb analóg országnak az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint.
4.2. A rendes érték meghatározása
(89)
Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a kínai exportáló gyártók számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg.
(90)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazil független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a brazil együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a brazil belföldi piacon ahhoz képest, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő exportáló gyártók.
(91)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a brazil gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerülő előállítási költséget.
(92)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(93)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(94)
A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a brazil gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségeket és a brazil gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát.
5. Az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai
(95)
Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártó értékesített exportra az Unióba közvetlenül független uniós vevők részére, az exportárak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
6. Összehasonlítás
(96)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi gyártelepi árainak az analóg gyártó belföldi áraival, illetve a számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlításával határozták meg.
(97)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a kereskedelmi szint, a fizikai jellemzők eltérései és az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezők - mindenekelőtt a márkák - vonatkozásában.
(98)
Először megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján indokolt-e a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítása. Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kínai export lényegében nagykereskedelmi szinten zajlott, míg az analóg országbeli értékesítések szintén kiskereskedelmi szinten mozogtak. A vizsgálat arra is rávilágított, hogy a különböző értékesítési láncok hatással voltak az árszintre és ezáltal az exportár és a rendes érték közötti tisztességes ár-összehasonlításra. Az is bizonyítást nyert, hogy a kínai exportértékesítésekre többségükben nagy mennyiségekben került sor, míg az analóg ország belföldi értékesítései kisebb mennyiségekben zajlottak, ami azonos kereskedelmi szint mellett árkülönbözetet eredményezett a két piacon. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlításához a rendes érték kiigazításra került az analóg ország azonos kereskedelmi szinten érvényes árkülönbségei, és szükség esetén az egyes kereskedelmi szinteken értékesített mennyiségeknél tapasztalt árkülönbségek alapján.
(99)
Ezután megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján indokolt-e a fizikai jellemzők közötti eltérések kiigazítása. E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók öt különböző osztályba (A-tól E-ig) sorolják termékeiket, amelyek között jelentős árkülönbségek mutatkoznak. Az Unióba irányuló export ugyanakkor túlnyomórészt A, B vagy C osztályú, illetve ezek kombinációját jelentő termékekből áll. Ez az osztályozás azonban nem egyetemes, és nem általános ágazati szabványokon alapul, hanem meglehetősen vállalatspecifikus és az ár szerinti megkülönböztetésre szolgál. Másrészről az analóg országbeli gyártó csak az A osztályú termékekkel egyenértékű termékeket értékesít a brazil piacon, ezért ez hatást gyakorolt az ár-összehasonlíthatóságra. Ennek megfelelően az exportárat a kínai A osztály szintjére felfelé korrigálták, hogy összehasonlítható legyen az analóg gyártó által a brazil piacon értékesített termékkel.
(100)
Harmadszor megállapították, hogy a brazil gyártó csak márkás termékeket értékesít a brazil piacon, míg a kínai exportáló gyártók nem értékesítenek márkás termékeket, hanem inkább úgynevezett „saját márkás” termékekkel vagy általános asztali és konyhai kerámiaárukkal foglalkoznak. A márkás termékekhez a fogyasztói megítélés szerint általában presztízsérték, garantált minőség és sajátos formajegyek kapcsolódnak, ezért magasabb a piaci áruk, míg a hagyományos (saját márkás) termékek általában lényegesen alacsonyabb áron kaphatók, még akkor is, ha ugyanolyan fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak. Míg a márkás termékek hozzáadott értéke általában nem számszerűsíthető pontosan, hiszen számos különböző tényezőtől - a fogyasztói megítéléstől, a márka presztízsétől és más, nem számszerűsíthető tényezőktől - függ, a brazil gyártó ebben a konkrét esetben igazolta, hogy márkás kerámiatermékei jóval magasabb áron értékesíthetők a brazil piacon, mint bármely más márkajelzés nélküli (általános) termék. Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján további kiigazítást hajtottak végre a rendes értéken.
(101)
Adott esetben a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltségek, valamint jutalékok tekintetében elvégezték a megfelelő kiigazításokat minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.
7. Dömpingkülönbözetek
(102)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával, amelyet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában fejeztek ki.
(103)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan a mintába felvett exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagával számoltak. Ennek alapján a mintába fel nem vett exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 26,6 %.
(104)
A nem együttműködő vagy ismeretlen kínai exportáló gyártókra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az együttműködés szintjét úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártók által jelentett volumenét az Eurostat megfelelő statisztikai adataival.
(105)
Ebben a vizsgálatban az együttműködés Kína részéről az ágazat szétaprózottságához képest nagy volt, hiszen a jelentkező exportáló gyártók az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportjának több mint 60 %-át képviselik. Ezért az összes többi exportáló gyártóra alkalmazandó országos különbözetet a reprezentatív terméktípusok legmagasabb dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga és a mintába felvett exportáló gyártók mennyiségei alapján állapították meg. A dömping országos szintjét ezen az alapon átmenetileg a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár 58,8 %-ában állapították meg.
(106)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók
26,6 %
Országos dömpingkülönbözet
58,8 %
D. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(107)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat és a vizsgálatra nem jelentkezett gyártókkal kapcsolatos későbbi beadványokat - felhasználtak az uniós össztermelés megállapítására. A hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértékét az európai és nemzeti szervezet által szolgáltatott adatok kivetítésével határozták meg, amelyet az egyéni gyártók által szolgáltatott adatok, illetve kutatási és statisztikai források alapján is ellenőriztek.
(108)
A vizsgálati időszak alatt több mint 200 uniós gyártó állított elő hasonló terméket. Az előző preambulumbekezdésben foglaltak alapján a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés becsült mértéke 240 200 tonna volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot” a teljes uniós előállítást képviselő uniós gyártók alkotják (a továbbiakban uniós gazdasági ágazat). Az uniós gazdasági ágazatot két szegmensre osztották fel: kkv-k és nagyobb vállalatok. A kkv-k az adott időszakban a teljes uniós termelés 42 %-át tették ki. Kétségtelen, hogy az uniós gyártás rendkívül szétaprózott, ugyanakkor a következő országokra koncentrálódik: Cseh Köztársaság, Francia Köztársaság (Franciaország), Németország, Olaszország, Lengyel Köztársaság (Lengyelország), Portugál Köztársaság (Portugália), Románia, Spanyol Királyság (Spanyolország), valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Egyesült Királyság).
2. Uniós fogyasztás
(109)
Az uniós fogyasztás megállapítására a vizsgált terméknek az Eurostat adatai szerinti behozatala és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiséggel kapcsolatos beadványok alapján került sor.
(110)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Mennyiség (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós fogyasztás
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Az asztali és konyhai kerámiaáruk Unió-beli fogyasztása a figyelembe vett időszak alatt összességében 12 %-kal csökkent. A legnagyobb, 17 %-os visszaesésre 2008 és 2009 között került sor.
(112)
Ezt a figyelembe vett időszak alatti általános visszaesést a 2009-es gazdasági válságot követő fellendülési időszakkal együtt kell elemezni. Az asztali és konyhai kerámiaáruk piacának jók a kilátásai. (6)
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(113)
Az Eurostat adatai szerint az érintett termék behozatali mennyisége, piaci részesedése és átlagára a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Importált mennyiség (tonna)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Piaci részesedés
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
A Kínából származó teljes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent és 485 814 tonnát tett ki. A százalékban kifejezett értékek ugyanakkor arról tanúskodnak, hogy a Kínából származó behozatal kisebb mértékben csökkent, mint a teljes uniós fogyasztás. Sőt, ha a teljes figyelembe vett időszakot tekintjük, a Kínából származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt a 2008-as 64,8 %-ról 66,9 %-ra nőtt.
(115)
A figyelembe vett időszakban a behozatali ár 17,7 %-kal, 1 274 EUR/tonnáról 1 499 EUR/tonnára nőtt. Ez az érintett termék teljes behozatalának átlagos tonnánkénti behozatali ára, ezért a tendenciát befolyásolhatja a termékösszetétel megváltozása.
3.2. Áralákínálás
(116)
Az alákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a független fogyasztóknak történő értékesítéskor alkalmazott, gyártelepi szintre kiigazított, azaz uniós szállítási költségek, valamint engedmények és visszatérítések nélküli súlyozott átlagos értékesítési árakat a kínai együttműködő exportőrök által az uniós piacon az első független vevő részére történő értékesítéskor alkalmazott, azaz engedmények nélküli és szükség esetén - megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket - az uniós határparitáson számított CIF-árhoz igazított megfelelő súlyozott átlagárakkal. Az alacsonyabb osztályú termékek árát az A osztály áraihoz igazították hozzá, mivel az alacsonyabb osztályú termékek a felhasználók megítélése alapján az A osztályú termékekkel álltak versenyben, ahogy azt már a fenti (61) preambulumbekezdés is megállapította. Az uniós gazdasági ágazat árait a kereskedelmi szint különbségeinek és adott esetben a márkákhoz kapcsolódó árbeli szempontoknak megfelelően is kiigazították.
(117)
Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó, az Unióban értékesített dömpingelt érintett termék ára alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak, az utóbbi százalékában kifejezve 26,3-47,6 %-os különbséget mutatva.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
4.1. Általános rész
(118)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(119)
A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet mértéke) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az uniós gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákból származó adatokkal.
(120)
A mikrogazdasági mutatók (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
(121)
Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, nyereségesség, befektetések megtérülése és termelési költség) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben képviselt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes asztali kerámiaáru-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kis- és középvállalkozások esetében 42 %-ot, a nem kis- és középvállalkozások esetében pedig 58 %-ot). Így biztosították, hogy a nagyvállalatok eredményei nem torzították a kárelemzést, a kisebb vállalatok helyzete azonban - amelyek együttesen jelentős mértékben részesednek az uniós termelésből - a lehetőség szerint megfelelően tükröződött.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(122)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása az alábbiaknak megfelelően alakult.
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési volumen (tonna)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Termelési kapacitás (tonna)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Kapacitáskihasználás
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 15 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés összességében hangsúlyosabb, mint az uniós fogyasztásnak az ugyanazon időszakban bekövetkezett csökkenése. 2010-ben a termelés nem lendült fel ugyanolyan mértékben, mint a fogyasztás.
(124)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ennek ellenére a gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája a figyelembe vett időszak során tovább csökkent, összesen 2 %-kal 74,1 %-ra.
4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(125)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon a független vevők részére történt értékesítései a fogyasztás csökkenésénél nagyobb mértékben (8 %-kal) estek vissza. Megjegyzendő, hogy 2009 és 2010 között az értékesítési volumen csökkenése folytatódott, miközben az uniós fogyasztás 8 %-kal nőtt.
4. táblázat
Mennyiség (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítés az Unióban
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 9 %-kal, illetve 2,1 százalékponttal csökkent.
5. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Piaci részesedés az Unióban
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(127)
A foglalkoztatás a figyelembe vett időszak során végig csökkent, és 21 %-kal esett vissza. A tendencia ugyanazt a mintát követi, mint a független vevőknek az uniós piacon történt értékesítés mennyiségének csökkenése.
6. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Alkalmazottak száma
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának (teljesítmény/fő/évben számolt) termelékenysége 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez részben az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseinek köszönhető, amelyekkel a Kínából származó dömpingelt import által gyakorolt nyomásra kívánt reagálni.
7. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/alkalmazottak)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága
(129)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá - tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségeire és áraira - a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.3.1. Készletek
(130)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent. A vizsgálat feltárta, hogy ez a mutató az ilyen típusú gazdasági ágazat esetében - amely elsősorban megrendelések alapján dolgozik - nem alapvetően fontos mutató.
8. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Készletek (tonna)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Értékesítési árak
(131)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az Unió piacán 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.
9. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési ár az Unióban független vevőknek (EUR/tonna)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetés megtérülése, tőkebevonási képesség és bérek
(132)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége, pénzforgalma, befektetéseinek megtérülése (ROI), tőkebevonási képessége, befektetései és bérei a következők szerint alakultak:
10. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A független vevők számára történt uniós értékesítések nettó nyeresége (az értékesítés nettó árbevételének %-a)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Pénzforgalom (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Nettó befektetések (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
A befektetések megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban 0,7 százalékponttal visszaesett. A nyereségesség 2010-ben volt a legalacsonyabb, amikor a visszaesés mértéke 4,1 százalékpontot ért el 2008 és 2010 között.
(134)
Hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején instabil helyzetben volt az Unió piacára Kínából érkező, 2002-2004 között jelentősen növekvő, nagy mennyiségű olcsó behozatal miatt, amely nagyon komoly piaci részesedést ért el az ilyen behozatalra vonatkozó importkvóta 2005. évi eltörlését követően. Ez jelentős szerkezetátalakításhoz vezetett az ágazatban, amely a figyelembe vett időszak elején érkezett befejező szakaszához.
(135)
Ezért - tekintettel a figyelembe vett időszakot megelőző ezen fejlődésre - a figyelembe vett időszak elején elért nyereséget nem lehet rendes nyereségnek tekinteni. Erre vonatkozó beadvány hiányában helyette ideiglenesen egy másik, széles körben használt és fontos olyan fogyasztási cikk, amelyre vonatkozóan készült dömpingellenes vizsgálat - a bőr lábbelik - rendes nyereségszintje szolgálhat érvényes referenciaértékként. Ez a nyereségszint 6 %. (7) Egyértelmű tehát, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat - a figyelembe vett időszak alatt - soha nem volt képes olyan nyereségszintet elérni, amely e termék tekintetében elfogadható.
(136)
Az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma összességében jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez azonban néhány nagyobb régóta működő vállalatnak tudható be, a kis- és középvállalkozások esetében más volt a helyzet. A nettó befektetések szintje 33 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak végére a kis- és középvállalkozások (kkv-k) befektetési szintje majdnem a nem létezőhöz közelített. A figyelembe vett időszakban mindössze két nem kkv-nak minősülő vállalat engedhette meg azt, hogy jelentős befektetést hajtson végre. A befektetések megtérülése a figyelembe vett időszak egészében nagyobb mértékben csökkent, mint a nyereségesség.
(137)
2008 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 2 %-kal nőtt. Ez a munkaerőköltség-növekedés jelentősen alacsonyabb, mint a teljes munkaerőköltségnek a figyelembe vett időszak alatti alakulása az Unióban, ami arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat arra törekedett, hogy a munkaerőköltségeket a lehető legalacsonyabban tartsa.
4.3.4. Termelési költség
(138)
A figyelembe vett időszakban a termelési költség 10 %-kal csökkent.
11. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési költség (EUR/tonna)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. A kárra vonatkozó következtetések
(139)
A vizsgálat kimutatta, hogy a kármutatók - mint például a termelési volumen, a kapacitás, a független vevők részére történt értékesítés és a foglalkoztatás - a figyelembe vett időszakban romlottak.
(140)
Ezenkívül az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók - mint például a nyereségesség, a befektetések és a befektetések megtérülése - a figyelembe vett időszakban negatív irányban fejlődött.
(141)
Összességében az ágazat nyereségessége egyszer sem ért el kielégítő szintet a figyelembe vett időszakban, sőt még romlott is. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak folyamatos csökkenése azt eredményezte, hogy egy bizonyos ponton a gazdasági ágazat szinte semmilyen nyereséget sem tudott elérni.
(142)
Bár a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelékenysége növekedett, ez elsősorban azoknak a jelentős erőfeszítéseknek köszönhető, amelyeket az ágazat a nagyarányú dömpingelt kínai behozatallal szembeni verseny érdekében kifejtett.
(143)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kárt szenvedett el.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(144)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(145)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor, miközben a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége hozzávetőleg 9 %-kal csökkent, piaci részesedése nőtt. Ezenfelül a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 20 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 23 %-ról 20,9 %-ra esett vissza.
(146)
A 2009-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakban az uniós fogyasztás nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, ellentétben a Kínából származó dömpingelt behozatal növekedésével, amelynek piaci részesedése ugyanebben az időszakban jelentősen nőtt.
(147)
A Kínából származó dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban nőttek. Habár a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal átlagos importára 18 %-kal nőtt, ezek az árak - különösen a vizsgálati időszakban - mégis következetesen jelentősen alacsonyabbak maradtak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál, nyomást gyakorolva ezáltal az uniós piaci árakra. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon bekövetkezett csökkenése és az ágazat nyereségessége a Kínából származó dömpingelt behozatal miatt az uniós piacon kialakult árleszorításnak tulajdonítható. Az uniós gazdasági ágazat termelésiköltség- és foglalkoztatási szintjének esése mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat válaszként milyen erőfeszítéseket tett az ilyen jellegű behozatalra.
(148)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainál folyamatosan alacsonyabb árú dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, ami különösen annak rossz pénzügyi helyzetében és a legtöbb kármutató romlásában mutatkozik meg.
3. Az egyéb tényezők hatása
(149)
Az okozati összefüggés tekintetében a következő egyéb tényezőket vizsgálták: az uniós piaci kereslet alakulása és szegmentációja, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a vizsgálat alatt álló terméknek más országokból származó behozatala, az uniós piacon tapasztalt versenyellenes gyakorlatok, a gyártási módszerek különbségei és a használtcikkpiac. Egyéb tényezők vizsgálatára is sor került.
3.1. Az érintett országtól eltérő harmadik országokból származó behozatal
(150)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal figyelembe vett időszak alatti mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
12. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó import mennyisége (tonna)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Piaci részesedés
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Piaci részesedés
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
A harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent, miközben ezen importok piaci részesedése meglehetősen stabil maradt.
(152)
Megállapíthatjuk, hogy a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagos árai 6 %-kal csökkentek, és folyamatosan magasabbak maradtak, mint a kínai exportértékesítés értékesítési árai (68 %-kal a vizsgálati időszak során).
(153)
A CCCLA megjegyezte, hogy 2010 és 2011 között a Törökországból származó behozatal 8 %-kal nőtt, a Törökországból származó behozatal árai azonban csak mintegy 20 %-kal voltak magasabbak a Kínából származó behozatal árainál.
(154)
Erre az állításra tekintettel megjegyzendő, hogy ha összehasonlítjuk a figyelembe vett időszak elején és végén tapasztalt helyzetet, a Törökországból származó behozatal mennyisége 10 %-kal vagy 1,1 százalékponttal nőtt, az átlagárak azonban következetesen jelentősen magasabbak maradtak (37 %-tól 60 %-ig), mint a kínai importárak. Ezenfelül 5,6 %-os piaci részesedésnél magasabb részesedést soha nem értek el. Így nehéz arra a következtetésre jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a török importból ered.
(155)
A fenti okok miatt megállapítható, hogy az egyéb harmadik országokból származó import nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
3.2. Piaci szegmensek
(156)
Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt javasolta, hogy a végső fogyasztói árak, a termékek minősége és az értékesítési csatornák alapján a vizsgált kerámiatermékek piacát legalább a következő három szegmensre osszák fel: felsőkategóriás (magas minőség, magas árak), középső/alsókategóriás (közepes/alacsony minőség, közepes/alacsony árak) és különleges termékek (mint például dekorációs cikkek, ajándéktárgyak, edények és szállodai porcelán). Az uniós termelés legnagyobb részét állítólag a felsőkategóriás és/vagy a különleges termékek piacán adnák el, míg a kínai behozatalt túlnyomórészt az olcsó piaci szegmensben értékesítik. Az uniós gazdasági ágazat elsősorban a bolti értékesítést részesíti előnyben azon helyekkel szemben, ahol az átlagos vásárlók vásárolnak. A kínai behozatal ezért közvetlenül nem versenyezne az uniós termeléssel.
(157)
A vizsgálat azonban nem erősítette meg az állításokat. Először is meg kell jegyezni, hogy a hasonló termék nem fedi le az e felek által említett bizonyos cikkeket, mint például a tisztán dekorációs cikkeket (lásd a (51) és (52) preambulumbekezdést). Másodszor, a vizsgálat kimutatta, hogy jelenleg az uniós termelést - a kínai importhoz hasonlóan - minden piacon értékesítik. Valójában a kínai import jelentős része az úgynevezett felsőkategóriás vagy különleges termékek szegmensbe esne. Egy brit importőr azt állította, hogy felsőkategóriás termékeket importál Kínából; európai uniós vállalatok egy kínai termelési érdekeltséggel rendelkező csoportja pedig szintén arról számolt be, hogy Kínából származó kőáruit igen magas áron értékesíti az uniós piacon.
(158)
Végezetül hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Így az elemzést az érintett termék és a hasonló termékek szintjén kell elvégezni. Ezért az egyes szegmensekre vonatkozó állításokat nem lehet fenntartani.
3.3. Fogyasztás és kereslet
(159)
Egy európai importőr- és kiskereskedői szövetség, valamint a CCCLA az uniós kereslet csökkenésére mutatott rá. Egy, a mintában nem szereplő importőr azt állította, hogy a porcelán iránti kereslet - különösen a kiegészítő és a járulékos választék terén, valamint a magánszektorban - jelentősen visszaesett, és a fennmaradó kereslet rendkívül sokszínű. Hasonlóképpen több fél állította, hogy a változó divat miatt napjainkban a fogyasztók megfizethető asztali és konyhai kerámiaárut keresnek. Egy nagykereskedő szerint a csúcskategóriás piac szűkül, és az elkövetkező években is szűkülni fog.
(160)
A fent említett európai importőr- és kiskereskedői szövetség szerint a kereslet csökkenése magyarázná az uniós gyártók értékesítésének és termelésének visszaesését a vizsgált időszakban.
(161)
A CCCLA megállapította, hogy a panasz az Unión belüli fogyasztási szint lényeges ingadozását mutatta ki a figyelembe vett időszakban, az általános makrogazdasági körülményekkel összhangban. A CCCLA szerint a figyelembe vett időszakban a kártényezők az uniós és más piacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, az uniós gyártók értékesítései és a kínai import pedig egyaránt követte a kereslet változásait.
(162)
Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt állította, hogy az Európai Unió 2004-es bővítése és az erre a termékre vonatkozó importkvóta 2005. január 1-jei eltörlése utáni kínai importadatok szerint az uniós piacon 2002 és 2005 között jelentős kereslet mutatkozott az olcsóbb asztali áruk iránt, amelyet 2005 és 2010 között csökkenés követett. Az uniós gyártók állítólag nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni ezt a keresletet.
(163)
Ezeket az állításokat illetően először is hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Az egyes termékkörökre vonatkozó állítások ezért nem fogadhatóak el, és az elemzést az érintett termék és a hasonló termék szintjén kell elvégezni.
(164)
Másodszor, annak az állításnak, amely szerint a kártényezők az egyéb exportpiacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, ellentmond az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során pozitív tendenciát mutatott.
(165)
Harmadszor, amint az a fenti, D.2. szakaszban megállapítást nyert, a fogyasztás a figyelembe vett időszak során csökkent. Semmi sem bizonyította, hogy az uniós gyártók nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni az uniós piacon az olcsóbb asztali áruk iránti jelentős keresletet. Épp ellenkezőleg, a vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszak egészében az uniós gyártók különböző típusú keresletet - beleértve az olcsóbb asztali áruk iránti keresletet is - elégítettek ki. Noha a figyelembe vett időszak során tapasztalható volt az uniós fogyasztási szint ingadozása, ami bizonyos mértékig hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében azonban nem állítható, hogy olyan hatást gyakorolt volna, amely megszüntetné az okozati kapcsolatot a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet között.
(166)
Az állításokat ezért elutasították.
3.4. Az uniós gazdasági ágazat exportja
(167)
Az Eurostat (exportvolumenre vonatkozó) és a mintában szereplő uniós gyártók (átlagos exportárra vonatkozó) adatai szerint az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszak során az alábbiak szerint alakult:
13. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportmennyiség (tonna)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Átlagos exportár (EUR/tonna)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
A panaszban a CCCLA megállapította, hogy az uniós gyártók exportja 2009 és 2011 között jelentősen nőtt. Ez a fél arról számolt be, hogy a kártényezők negatívan alakultak, ha az uniós gyártók exportteljesítménye csökkent. Ezért a kárt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek kedvezőtlen alakulása okozta volna.
(169)
Ezzel összefüggésben először is meg kell jegyezni, hogy a kárelemzés az uniós gazdasági ágazat uniós piacon jellemző helyzetére összpontosít. Az exportteljesítmény változása, adott esetben, ezért semmilyen hatást sem gyakorol a legtöbb fent elemzett mutatóra, mint például az értékesítési mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra. Másodszor, az uniós gazdasági ágazat exportját az uniós piacon - azaz ahol a kárt elszenvedik - történő értékesítés csökkenésének kompenzálásaként lehet értékelni. Harmadszor, amint azt a fenti táblázat mutatja, az Unióból származó export összessége 3 %-kal csökkent. Végezetül, a mintában szereplő együttműködő gyártók exportárai a figyelembe vett időszak során stabilak maradtak.
(170)
Az állítást ezért elutasítottuk, és megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem okozott jelentős kárt.
3.5. Az importkvóták eltörlése
(171)
2005. január 1-jéig azokban a tagállamokban, amelyek abban az időben az Unió tagjai voltak, a Kínából származó, a (56) preambulumbekezdésben említett KN-kód alá tartozó termékekre mennyiségi kvóta volt érvényben, amely 2000-ben összesen 84 473 tonnát tett ki, és amelyet 2004-ben fokozatosan 147 744 tonnára emeltek. A rendelkezésre álló statisztikai adatok azt mutatják, hogy 2004-ben az érintett termék azon 27 ország általi behozatala, amelyek jelenleg az Európai Unió tagállamai, 173 809 tonna volt. Egy évvel később, a kvóta eltörlése után, ez az import 530 294 tonnára emelkedett. A kínai import azóta egyszer sem volt évi 449 000 tonnánál kevesebb.
(172)
Az importkvótáknak a figyelembe vett időszakban megfigyelt kár előidézésében betöltött szerepe tekintetében először is meg kell jegyezni, hogy - tekintettel arra, hogy a kvótákat fokozatosan növelték, és a figyelembe vett időszak kezdete előtt 3 évvel, illetve a vizsgálati időszak kezdete előtt 6 évvel megszüntették - az uniós piacon 2002-től már jelentős szerkezetátalakítás történt a megváltozott piaci körülményekhez való alkalmazkodás érdekében. Ezt a panaszos által benyújtott, az európai asztalikerámiaáru-gyártók üzemeinek bezárásaira és fizetésképtelenségére vonatkozó információk is megerősítik. Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak kezdetére racionalizált és jól teljesítő ágazattá alakult.
(173)
Következésképpen azt is lehetne mondani, hogy az érintett termékre vonatkozó importkvóta 2005-ben történt megszüntetésének hatásai a figyelembe vett időszak előtt negatívan érintették az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Még ha így is lenne, akkor is a dömpingelt behozatal okozta a kárt a vizsgálati időszakban. Az importkvóta 2005-től történő eltörlése ezért nem szünteti meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhelyzet között.
3.6. Versenyellenes gyakorlatok az uniós piacon
(174)
Számos fél állította, hogy a kárt az uniós piac versenyellenes gyakorlatai okozzák, és azt is kijelentette, hogy a dömpingellenes eljárást azért indították, hogy az illegális kartellek visszanyerhessék a pénzbírságokból eredő veszteségeket. A CCCLA megállapította, hogy az összejátszó gyakorlatok megléte az uniós piacon mind a panaszban szereplő, mind a vizsgálat során gyűjtött a káradatokat (nevezetesen az értékesítési árakat, az értékesítési mennyiségeket, a piaci részesedést és a nyereségeket) megbízhatatlanná teheti, mivel azok nem a piac rendes működését tükrözik.
(175)
Egyfelől ki kell emelni, hogy 2010-ben a Bizottság tizenhét, fürdőszobai szerelvényekkel és felszerelésekkel foglalkozó vállalkozásra szabott ki pénzbírságot hat tagállamra - Németországra, Ausztriára, Olaszországra, Franciaországra, a Belga Királyságra (Belgium) és a Holland Királyságra (Hollandia) - kiterjedő, árrögzítő kartellben történt részvételükért az 1992 és 2004 közötti időszakban. (8) A szóban forgó gyakorlatokra a figyelembe vett időszak előtt került sor, és más termékeket érintettek. Ezenfelül az egyetlen érintett vállalkozás, amely a figyelembe vett időszakban az asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatában is tevékenykedett, a pénzbírság megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be az Európai Unió Törvényszékéhez. A kereset elbírálása folyamatban van. Másfelől a német hatóságok 2011 februárjában kartellvizsgálatot indítottak néhány német asztaliáru-gyártónál. A német hatóságok még nem hozták nyilvánosságra a vizsgálat eredményeit, így erre vonatkozó következtetést jelenleg nem lehet levonni. Ezenfelül az a vizsgálat csak egy tagállamot érint, míg az uniós gazdasági ágazat meglehetősen széles körű. Az állításokat ezért elutasították.
(176)
Néhány fél azon kijelentésére vonatkozóan, hogy egyes uniós gyártók megváltoztatták tevékenységüket és Kínából származó termékek kereskedelmével is foglalkoznak, azt mondhatjuk, hogy ez olyan üzleti opció, amely nem minősíthető versenyellenesnek.
3.7. Gyártási módszerek
(177)
Egyes felek szerint az uniós gyártóknak a gyártási módszereket érintő választásai egyértelműen hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. E felek hangsúlyozzák, hogy az uniós gyártási módszerek a kínai módszerekhez képest sokkal kevésbé hatékonyak: az uniós gyártási módszerek teljesen automatizáltak, ami rövid távon magas átszerelési költségeket, drága formakészítést, költségesebb nyersanyagokat és - a kétszeres égetési eljárás miatt - magasabb energiaköltségeket eredményez. Ezenfelül, az uniós gyártóktól eltérően a kínai gyártók megrendelés alapján dolgoznak, raktározási költségeik alacsonyabbak, és teljes termelésüket osztályozás nélkül egy tételben, diszkontárakkal párosítva értékesítik. Az Unióban a mázba süllyedő díszítések esetén a matricatranszferek költsége is szinte kétszerese a kínainak. Másfelől egyes felek az uniós gyártási módszerek hatékonyságát emelték ki, például a hosszabb távok tekintetében.
(178)
A vizsgálat világszerte jelentős technológiaátadást mutatott ki. A vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy adott specifikus gyártási módszer és az üzleti siker között összefüggés lenne. Azt sem tudta megállapítani, hogy adott specifikus gyártási módszer választása elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.8. Használtcikkpiacok
(179)
Egy, a mintában nem szereplő importőr szerint a háztartások az elmúlt évtizedekben kisebbek lettek, és a használt cikkeken bolhapiacok, internetes árverések, valamint a használtcikkpiacok egyéb formái révén adnak túl. E fél esetében a használt asztali és konyhai áruk a jelenlegi kereslet jelentős részét képviselik, és közvetlenül versenyeznek az újonnan gyártott asztali és konyhai árukkal. A mintában nem szereplő importőr igazoló dokumentációt nyújtott be ismert német porcelángyártók több termékcsaládjának internetes árverési értékéről.
(180)
Azonban semmi ésszerű alap nincs arra, hogy a mennyiségeket és az árakat három német vállalat rendkívül egyedi kollekciójának német nyelvű platformjáról más uniós országokra vagy más termékkörökre extrapoláljuk. Ezt a piacot ezért nem lehetett mennyiségileg meghatározni, és a vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy a használtcikk-értékesítés elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.9. Gazdasági válság
(181)
A CCCLA szerint az állítólagos kárt a pénzügyi válságnak, a gazdasági recessziónak és az államadósság-válságnak a fogyasztók költségvetésére gyakorolt hatása okozta. Mivel a panaszosok állítólag működési szinten nyereségesek voltak, a CCCLA úgy véli, hogy a veszteségek, amelyekről beszámoltak, pénzügyi spekulációnak (mint például a részvényeken vagy az államkötvényeken elért veszteség) és a pénzügyi válsághoz kapcsolódó nem üzemi ráfordításoknak tulajdoníthatók.
(182)
A fogyasztásnak a figyelembe vett időszak szakaszai alatt bekövetkezett csökkenésére magyarázatot adhat a gazdasági válság. Figyelemre méltó azonban, hogy a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenő fogyasztással, valamint a 2009 és a vizsgálati időszak közötti időszakban tapasztalt növekvő fogyasztással jellemzett helyzetben az olcsó dömpingelt behozatal teljesítménye különbözik az uniós gazdasági ágazat teljesítményétől.
(183)
A vizsgálat egyértelműen kimutatja, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés hatásait. Az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés során sem volt képes arra, hogy helyreálljon és jelentős értékesítési mennyiségeket szerezzen vissza, továbbá a figyelembe vett időszak során jelentős piaci részesedést veszített, míg a kínai dömpingelt import nagyobb piaci részesedést szerzett.
(184)
Ezért - még ha a gazdasági válság hozzá is járulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez - összességében nem lehet azt állítani, hogy akkora hatást gyakorol, amely megszünteti dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet közötti okozati összefüggést.
3.10. Egyéb tényezők
(185)
Egy szövetség egyéb tényezőkre mutatott rá, amelyek véleménye szerint megszüntethetik az okozati összefüggést. Ez a fél az unión belüli versenyt (azon az alapon, hogy az árak az Unión belül jelentősen eltérőek), valamint az Unió egyre szigorúbb, így megnövekedett termelési költségeket okozó biztonsági és egészségügyi követelményeit említette. Az említett egyéb tényezők között szerepelt az egyes kínai gyártók által elkövetett hamisítás és az Unión kívüli számos piacon fennálló nem vámjellegű akadályok, melyek gátolhatják az uniós gyártók általi exportot.
(186)
Az Unión belüli versennyel való érvelés tekintetében a vizsgálat semmilyen összefüggést nem mutatott ki a kár, az uniós gyártók elhelyezkedése és az adott tagállamban jellemző árak között. Az Unió biztonsági és egészségügyi követelményeivel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy azok az Unióban gyártott és a behozott termékekre vonatkoznak, így valamennyi szereplő áraira hatást gyakorolnak. Tekintve, hogy a hamisításra vonatkozó állítást alátámasztó információt nem nyújtottak be, ezen állítás hatásait nem lehetett elemezni. Az az állítás, hogy az Unión kívüli számos piacon nem vámjellegű akadályok állnak fenn nem elfogadható: az ilyen akadályok gátolhatják ugyan az uniós gyártókat exportpotenciáljuk kiaknázásában, az uniós piacon - azaz ahol a kárt elszenvedik - tapasztalt csökkenő értékesítésre azonban nincsenek hatással.
(187)
A CCCLA egyéb tényezőkre, nevezetesen a szakképzett munkaerő uniós piacon fennálló hiányára és az ágazat önmagának okozott kárára mutatott rá azon az alapon, hogy néhány uniós gyártó importálja az érintett terméket. A rendelkezésre álló információk alapján azonban megállapítást nyert, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetben volt, és az a tény, hogy az üzleti modellek száma bővült, nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, sőt inkább az uniós piacon csökkenő eladások kompenzálásaként kellene értelmezni. A szakképzett munkaerő uniós asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatban fennálló esetleges hiánya tekintetében az Unióban található egyetlen érdekelt fél sem tartotta magát érintettnek.
(188)
Egy importőr a más típusú, például a műanyag, az alumínium, a melamin és az üveg asztali és konyhai áruk hatásának elemzésére hívta fel az intézményeket. A kérelem alátámasztására azonban semmilyen információt nem nyújtottak be. A vizsgálat ebben a kérdésben semmilyen megállapítást nem tudott tenni.
(189)
Egyes felek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak előtti helyzetével hozzák összefüggésbe. Ezzel kapcsolatban több importőr azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat hanyatlása már az 1975 és 2002 közötti időszakban elkezdődött. A Bizottság elemzése azonban nem tud ilyen messzire visszanyúlni, többek között az erre az időszakra vonatkozó megbízható adatok hiánya miatt. Ugyanez állapítható meg egy másik, jóval a figyelembe vett időszak előtt bekövetkezett eseményről, nevezetesen a német porcelánágazatnak nyújtott állami támogatásról is, amely egy a mintában nem szereplő importőr szerint azt bizonyítaná, hogy az uniós gazdasági ágazat nem növelte hatékonyságát (9).
(190)
Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata - amelyek esetlegesen kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak - feltárta, hogy e tényezők nem szüntetik meg a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(191)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az összes ismert tényezőnek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait - ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(192)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(193)
Az uniós gazdasági ágazat több mint 200 gyártóból áll, amelyeknek a gyárai az Unió különböző tagállamaiban találhatók; ezek a vizsgálati időszakban a hasonló termék előállítása és értékesítése terén közvetlenül több mint 25 000 személyt foglalkoztatnak.
(194)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak során jelentős kár érte az érintett országból érkező dömpingelt behozatal miatt. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatók - mint például a termelés, a nyereségesség és a befektetések megtérülése - csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. A legnehezebb helyzetben a kis- és középvállalatok voltak: a figyelembe vett időszakban 2010 óta veszteséget termeltek. Az ágazatban eddig megtett erőfeszítések - intézkedések hiányában - nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállítását, amely esetlegesen még tovább romolhat.
(195)
A jelenlegi vizsgálat megállapításait nem kérdőjelezi meg az a tény, hogy bizonyos uniós gyártók jobban teljesítenek a többieknél, vagy az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak előtti helyzete.
(196)
Az intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja a hatékony és tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon. Ez egyben további pozitív hatással lenne az ágazat gazdasági helyzetére és nyereségességére.
(197)
Egyes importőrök azt állították, hogy amennyiben intézkedések elrendelésére kerül sor, az érintett terméket (az Unióban gyártott asztali és konyhai kerámiaáruktól) eltérő típusú termékek, mint például textilek (pl. ajándéktárgyak) vagy műanyag asztali termékek váltják fel, így a nem kerámia ágazatok számára kedvezve. A vizsgálat azonban nem tudta megerősíteni, hogy az ilyen helyettesítés jelentős mértékű lenne.
(198)
Ennélfogva megállapításra került, hogy a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.
3. A független importőrök érdeke
(199)
A fenti (4) preambulumbekezdésben említettek szerint a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára tekintettel mintavételt alkalmaztak.
(200)
Összességében a vizsgálati időszak alatt a mintavétel által érintett importőrök a készleteiket elsősorban az érintett országból szerezték be, és közel 350 személyt alkalmaztak az asztali és konyhai kerámiaáruk behozatala és viszonteladása terén. Tevékenységüket különböző terméktípusok körében végezték, a porcelán ajándéktárgyaktól kezdve, a márkajelzéssel ellátott agyagárun át, az egyszerű háztartási asztali árukig. Az együttműködési szintjük változó volt. Például a mintavétel által érintett két legnagyobb importőr - amelyek jelentős kiskereskedelmi tevékenységet is folytatnak - nem bocsátott rendelkezésre teljes körű nyereségességi adatokat, valamint a vásárlás és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozó adatokat, egyikük pedig még a könyvelésébe való betekintést sem tette lehetővé. Ezek a felek csak a vételi transzferárakat és/vagy értékesítési transzferárakat adták meg. Ennélfogva, bár több alkalommal is felkérést kaptak, nem adtak át olyan megfelelő információkat, amelyek lehetővé tették volna az érintett terméken az importőr által elért bruttó és nettó, reprezentatív különbözet becslését a minta egészére vonatkozóan.
(201)
Hasonlóképpen, a mintavétel alanyát képező két importőr/kiskereskedő által rendelkezésre bocsátott adatok - mivel számos tekintetben hiányosak voltak - nem tették lehetővé az érintett terméken a kiskereskedők által elért bruttó és nettó különbözet becslését. Ezért a mintában szereplő importőrök együttműködése alapján nem lehetett meghatározni, hogy az uniós ellátási lánc képes-e felvenni a javasolt dömpingellenes vámot, következésképpen egy ilyen vámnak a kiskereskedelmi árra, és azon keresztül a fogyasztókra gyakorolt hatását sem lehetett megállapítani.
(202)
Azonban elsőként, ami az importőröket illeti, az importőrök mintavételi kérdéseire válaszoló importőrök nagy többsége 50 % és 200 % közötti bruttó árrésről számolt be a beszerzési és a viszonteladási ár között. A mintában szereplő, csak behozatallal foglalkozó vállalatok igazolt számadatai megerősítik, hogy az ilyen mértékű bruttó különbözetek reprezentatívak. Másodsorban a nyilvánosan elérhető dokumentációkból az tűnik ki, hogy az Unióban az ellátási lánc (azaz az importőrök és az őket követő csatornák) tökéletesen képes lenne a javasolt mértékű dömpingellenes vám felvételére, anélkül hogy az veszélyeztetné az érintett gazdasági szereplők életképességét. Egy közelmúltban kiadott publikáció (10) szerint az EU forgalmazói által 0,70 USD áron megvásárolt kínai kerámia bögre az Európai Unióban 3,50 USD-nek megfelelő fogyasztói áron kel el - azaz a forgalmazó/kiskereskedő árrése több mint 150 %. Ilyen felállásban a javasolt dömpingellenes vám a legtöbb behozatal esetében 0,16 EUR (illetve 0,36 EUR a nem együttműködő gyártók esetében) többletdíjat jelentene az Uniós ellátási lánc számára, amely összességében 2,08 EUR bruttó árrést érne el ezen az adott terméken. A CBI fenti (112) preambulumbekezdésben említett, „Az asztali és konyhai áruk és egyéb háztartási cikkek piaca” című 2009-es felmérése 2,6 és 5,3 közötti EU-határ CIF- és fogyasztói ár közötti arányokról számol be (11). Végezetül, a mintában szereplő importőrök/kiskereskedők soha nem jelezték, hogy a behozatali vagy értékesítési tevékenységükből kihagynák az asztali és konyhai kerámiaárukat, amennyiben dömpingellenes vámok kerülnének kivetésre.
(203)
A fentiek figyelembevételével és az e vizsgálat során ez idáig szerzett egyéb megbízható információk hiányában előzetesen feltételezhető, hogy a terjesztési lánc általánosságban, beleértve az importőröket is, valószínűleg képes lenne felvenni a CIF-ár javasolt mértékű növekedését minden komolyabb probléma nélkül, és nem valószínű, hogy a fogyasztók bármilyen áremelkedést tapasztalnának. Azonban ismételten felkérjük az érdekelt feleket, hogy ezzel kapcsolatban nyújtsanak be kiegészítő, átfogó és ellenőrizhető adatokat, amelyek lehetővé teszik az intézkedések ellátási láncra, és végső soron a fogyasztókra gyakorolt hatásának további elemzését az eljárás következő szakaszában.
(204)
Több mint 20, a mintában nem szereplő importőrtől (többnyire kisvállalkozásoktól), egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől, egy svédországi importőri és kiskereskedői szövetségtől, egy hollandiai távol-keleti importőri szövetségtől, valamint egy németországi központú importőri szövetségtől és hálózattól érkeztek az uniós érdekre vonatkozó beadványok. Az importőrök közös aggodalma az volt, hogy az intézkedések a behozatali ár növekedését, az üzleti tevékenységük (részleges) beszűkülését, és ezen keresztül negatív hatást okoznának általában az importőrökre, többek között az árrések és a nyereségesség tekintetében. Ezek az érvek nem tarhatók fenn a következő, illetve a (202) preambulumbekezdésben levont következtetések alapján.
(205)
Számos importőr vélte úgy, hogy több állás szűnik meg az importőröknél az intézkedések meghozatalával, mint ahány állást meg lehetne őrizni az uniós gyártóknál. Azonban ezzel ellentétesek az importőrök egyéb állásfoglalásai, amelyek értelmében lehet, hogy a kerámia cikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyakkal) váltanák fel, vagy hajlandók lennének nagyobb mennyiségek beszerzésére az Unión belül.
(206)
A svéd szövetség azon a véleményen volt, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének az importőrökre a jelentős finanszírozási és adminisztratív költségek tekintetében, amennyiben alternatív megoldást kell találniuk a kínai behozatalok helyett. Egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetség rámutatott, hogy a beszállítóváltás bonyolult, mivel az importőrök komoly befektetéseket eszközöltek a meglévő beszállítóiknál. Azonban ez nem tűnik jelentős problémának egyes olyan importőrök számára, amelyek maguk is előnyben részesítik a beszállítói források váltására vonatkozó képességet. Továbbá a tény, hogy a kínált termékek és az uniós fogyasztás a divattal változik, azt mutatja, hogy az (új beszállítóktól származó) új termékek fejlesztése érdekében felmerülő költségek ennek az ágazatnak a természetes velejárói.
(207)
A mintában nem szereplő számos importőr azt állította, hogy az uniós gyárakat nem érdekli más márkanév alatti termékek gyártása. Azonban ennek ellentmond a mintában szereplő uniós gyártók (amelyek bizonyították, hogy gyártanak márkás árukat harmadik felek számára) tekintetében folytatott vizsgálat eredménye, egy másik importőr kijelentése, valamint a tény, hogy a termékeket a saját márkaneve alatt forgalmazó számos importőr a választéka egy részét az Unión belül szerzi be.
(208)
A mintában nem szereplő egyik importőr kifejezte, hogy nem hajlandó a termeléssel kapcsolatos ötleteket, a termékterveket és a házon belüli fejlesztéseket megosztani az asztali és konyhai kerámiaáruk egyes versenytárs uniós gyártóival. A vizsgálat azonban nem mutatta ki, hogy ez általános aggodalomra adna okot az importőrök körében. Meg kell jegyezni, hogy az érintett importőr jogvitában volt egyes németországi gyártókkal, valamint a kollekciója egy része közvetlenül az uniós gyártók kollekcióival versenyez.
(209)
Egyes importőrök azt állították, hogy az uniós gyártóktól nem tudnak árut beszerezni azok magasabb költségei, a kézműves termékek előállítására vonatkozó kapacitás hiánya, a kisebb gyártási szériák kínálására való képtelenség, a rugalmatlanság, a több terméket kínáló, nagyban dolgozó kiskereskedők megfelelő kiszolgálásához szükséges megfelelő szervezet hiánya, és/vagy bizonyos termelési eljárások, minőségi szintek, dekorációs típusok vagy formák hiánya miatt. Ezek a felek azt állították, hogy a problémák különösen jelentősek a kézműves és promóciós cikkek (pl. fazekasáru), bizonyos licenc keretében értékesített, márkanévvel ellátott termékek, bizonyos regisztrált típusmodellek és speciális mellék- vagy vendéglátó-ipari termékek (pl. nagy mennyiségű porceláncikkek) gyártása tekintetében. Egyesek azt állították, hogy a Kínából történő behozatalon kívül nincs más alternatívájuk. Ennek ellenére a vizsgálat megállapította, hogy a véleményüket kifejtő importőrök többsége számos forrásból szerez be asztali és/vagy konyhai kerámiaárukat, beleértve az uniós gyártókat is, a termékcsaládok és minőségi kategóriák széles köre tekintetében. Továbbá az uniós gyártók a termékek széles választékát kínálják és elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy még többet értékesítsenek az uniós piacon.
(210)
Összességében megállapítható, hogy előfordulhat, hogy az intézkedések elrendelése ténylegesen negatív hatással lesz egyes importőrök pénzügyi helyzetére. Általánosságban azonban ez a negatív hatás várhatóan nem gyakorol majd jelentős pénzügyi hatást az importőrök általános helyzetére nézve. Az az általános várakozás, hogy képesek (részben) támogatni az áremelkedéseket és/vagy (részben) áthárítani a vámot a fogyasztóikra (azaz a nagykereskedőkre, forgalmazókra, kiskereskedőkre), annál is inkább, mivel a vámok a piac legfőbb forrását érintik. A jelentkező, és egyben kiskereskedőként is működő importőrök esetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy az érintett termék a teljes üzleti tevékenységüknek csak nagyon kis hányadát teszi ki. Az e felek által benyújtott információk nem tették lehetővé a megfelelő számszerűsítést arra vonatkozóan, milyen mértékben lennének képesek felvenni a javasolt vámtételek által okozott áremelkedést, azonban a (202)-(203) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint az eddig begyűjtött információk nem utalnak arra, hogy nem lennének olyan helyzetben, hogy ezt megtehessék.
(211)
Ezért ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése a javasolt szinten nem okoz jelentős káros hatást az érintett termék független importőreinek helyzetére nézve.
4. Más gazdasági ágazatok érdeke
(212)
Számos importőr állította, hogy a bármilyen intézkedés bevezetése valószínűleg negatív hatással lesz a importőrök üzleti partnereire, a felületkezelést és dekorálást végző cégektől kezdve, egészen a nagykereskedőkig, forgalmazókig vagy kiskereskedőkig. Ezzel kapcsolatosan azt állították, hogy az intézkedések bevezetése miatt több állás szűnne meg a kapcsolódó vállalkozásoknál, például a tervezést vagy a logisztikai feladatokat végzők körében, mint ahány állást meg lehet őrizni/létre lehet hozni az uniós gazdasági ágazatban. Egyes importőrök azt is kifejtették, hogy az ajándéktárgy-ágazatot, a hirdetési iparágat, a szálloda- és vendéglátóipart, a csoportos vendéglátást és általánosságban a kereskedelmi fogyasztókat is közvetlenül érintené a termékek hiánya. Ez a nagy árengedményt kínáló outletek szintjén rövid időn belül az árverseny intenzívebbé válását eredményezné. Azokat az intézmények, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például egészségügyi létesítmények, szintén hátrányosan érintené ezt a helyzetet. Egyes felek azt állították továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések a művészi és kreatív munkákhoz, például a porcelánfestők vagy kézműves-műhelyek munkájához szükséges nyersanyagok hiányát okoznák.
(213)
Ezen állítások mindegyikét megalapozatlannak találtuk. Egyrészről, ezen importőrök kijelentései láthatólag ellentmondásban vannak a nyilatkozataik azon pontjaival, amelyek szerint felvetik, hogy a kerámiacikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyak) váltanák ki, így minden esetben a fent említett megszokott üzleti partnerükkel folytatva tovább az együttműködést. Várható továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat kapcsolódó üzletágai hasznára válik majd az intézkedések bevezetése. Másrészről, a vizsgálat nem tudott arra a következtetésre jutni, hogy hiány lépne fel a termékekben, ha a Kínából származó behozatal nem dömpingelt áron versenyezne. Az intézkedések célja és szándéka, hogy egyenlő esélyeket biztosítson az asztali és konyhai kerámiaáruk minden beszállítója számára - nem pedig az, hogy méltánytalanul korlátozza az adott országból származó behozatalt. Az árverseny esetleges intenzívebbé válása pedig akár pozitív fejleményként is tekinthető, például azon intézmények által, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például az egészségügyi létesítmények.
(214)
A svéd szövetség úgy vélte, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének a svédországi nagykereskedelmi és kiskereskedelmi ágazatokra. A szövetség a foglalkoztatottság (inkább fiatalok körében bekövetkező) 2-3 %-os csökkenését, és a behozatal 20 %-os csökkenését említette becslésében. Azonban a vázolt hatás túlzónak tűnik. E tekintetben fontos lehet, hogy az egyben kiskereskedőként is működő, a vizsgálat témakörében véleményüket kifejtő importőrök egyike sem jelezte azt, hogy a teljes termék kikerül a termékkínálatukból, ha bevezetésre kerülnek dömpingellenes vámok. Az egyikük által a foglalkoztatással kapcsolatban tett becslések alapvetően megegyeznek az intézkedések bevezetése esetében és intézkedések bevezetése nélküli esetben.
(215)
A CCCLA egy dán felmérésre hivatkozik, amely szerint az uniós gyártók által a kereskedelem védelme miatt nyert minden egyes euro után az uniós felhasználó vállalatoknak akár hatvanszor annyit kell fizetniük. Bár ez a kijelentés nagyon általános, nem kapcsolódik különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely arra vonatkozik, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható.
(216)
Egy, a nagyobb mennyiséget értékesítő kiskereskedőknek világszerte speciális kiskereskedelmi promóciós akciókat kínáló szolgáltató arról számolt be, hogy vállalkozásának nagy mennyiségekre van szüksége rövid időn belül, a néhány hónapig futó kiskereskedelmi promóciókhoz. E fél szerint - amely a termékei körülbelül kétharmadát Ázsiából, elsősorban Kínából szerzi be - a jelentős mértékű vám kivetése lehetetlenné tenné a számára, hogy a jövőben promóciós árakon értékesítse a termékeket. El kell ismerni, hogy előfordulhat, hogy a dömpingellenes vámok negatív hatással lesznek az ilyen típusú üzleti tevékenységre. A vámoknak azonban nem az a célja, hogy kizárja a kínai árukat a piacról. Továbbá az elmúlt három év során uniós gyártók elégítették ki az e fél által „változékonynak” nevezett kereslet 33 %-át.
(217)
A jelenlegi előzetes szakaszban ezért megállapításra kerül, hogy az érintett termék behozatalára bevezetett ideiglenes intézkedések által a vizsgálat fennmaradó részében a károk megakadályozásából származó előnyöket nem haladhatja meg egyes más gazdasági ágazatokban okozott potenciális negatív hatás.
5. A fogyasztók (háztartások) érdeke
(218)
A közvetlenül a végfelhasználók érdekeit képviselő felek, mint például fogyasztói szövetségek nem tettek semmilyen előterjesztést.
(219)
Azonban a fenti (202) preambulumbekezdésben említett, nyilvánosan elérhető adatok fényében előzetesen megállapításra kerül, hogy a javasolt vámtételt az ellátási lánc felveszi, ezért az nem jelent majd magasabb fogyasztói árakat kiskereskedelmi szinten.
(220)
A CCCLA, valamint az importőrök és kiskereskedők érdekeit képviselő számos fél szerint a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós fogyasztókat érintené a legérzékenyebben. Az Unióban a fogyasztók legnagyobb arányát alacsony jövedelmű fogyasztók alkotják, és így még inkább korlátozott választási lehetőséggel, valamint további érték kínálása nélküli magasabb árakkal találnák magukat szembe, és mindez az EU gazdaságának instabil szakaszában következne be. A termék állítólag pszichológiai árkorláttal rendelkezik, amely felett a fogyasztók már nem hajlandók megvásárolni. A termék bizonyos típusai eltűnnének a piacról, vagy helyükbe más anyagokból, például műanyagból, melaminból, fémből vagy fából készült termékek lépnének. Általánosságban ezek az alternatívák kevésbé környezetbarát termékeket jelentenének. Az állítások között szerepelt az is, hogy korlátozott lesz a választék, mivel a kereslet több mint 60 %-át kielégítő behozatal eltűnik az uniós piacról, miközben a kínálati hiány felnyomja majd az árakat. Ezzel összhangban egyes felek azt állítják, hogy a fogyasztók a lakóhelyük közelében vásárolnak, de az uniós gyártók nem képesek és nem hajlandók alacsony költségű termékeket kínálni a helyi ellátó létesítményekben. A tény, hogy német gyártók képesek nagyobb szabványos mennyiségeket kínálni alacsony áron, nem elégíti ki az uniós piacot, amely változatosságra vágyik a változó divattal és trendekkel összhangban. Egyes állásfoglalásokban hangsúlyozzák, hogy ha a kínai import továbbra is az uniós piacon marad, akkor valószínűleg erre lényegesen kisebb mennyiségben és lényegesen magasabb árakon kerül sor, méghozzá a magasabb kínai bérek és a további vámok miatt. Az állítások között szerepelt az is, hogy ha a termék nem elérhető árú, akkor az újabb generációk már nem részesülnek a termék kultúrájából.
(221)
A korlátozottabb választékra vonatkozó állítások kapcsán meg kell említeni, hogy a vizsgálat felfedte, hogy a uniós gazdasági ágazat a különböző piaci szegmenseket és forgalmazási csatornákat megcélzó termékek rendkívül széles választékát kínálja. Az intézkedések várhatóan segítik majd az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy teljes potenciálját kiaknázza és tovább gazdagítsa a piacot a termékeivel. Továbbá, azon importőrök közül, akik egyben kiskereskedők is, egyik sem jelezte, hogy fontolóra venné a termék teljes kivonását a termékkínálatából, amennyiben dömpingellenes vám bevezetésére kerül sor.
(222)
A magasabb árakra vonatkozó állításokat illetően fontos, hogy a vizsgálat célja az egyenlő esélyek biztosítása, nem pedig a kínai árucikkek kizárása az uniós piacról. Objektív módon nem lehet olyan árkorlátot meghatározni, amely felett a fogyasztók ne vásárolnák meg ezt a típusú terméket. Továbbá, mivel az importőröket gyakran árlisták kötik legalább egy évre, összességében nem várható, hogy rövid távon a fogyasztóikra tudnák hárítani az áremelkedést. Ennél fontosabb, hogy tekintve az intézkedések mértékét és a behozatali ár és a viszonteladói ár közötti jelentős különbséget nem valószínű, hogy a felhasználóknak és a fogyasztóknak lényegesen magasabb árakat kellene fizetnie - a vám a CIF behozatali ár alapján kerül kiszámításra, a kiskereskedelmi árak pedig többszörösei a behozatali árnak. Így a legvalószínűbb, hogy a vám összegét az ellátási lánc veszi majd fel, az importőrtől kezdve, egészen a végső fogyasztóig. Ha történik is árnövekedés, az csak kis mértékű lesz és nem lesz hatással a fogyasztói döntésre. Nem várható, hogy a dömpingellenes intézkedések miatt olyan új generációk jelennének meg, amelyek nem vásárolnak asztali és konyhai kerámiaárut. Meg kell továbbá említeni azt is, hogy a vizsgálat felfedte, hogy az uniós gazdasági ágazat képes versenyképes árakat kínálni.
(223)
Nem lehet megállapítani azt sem, hogy az intézkedések jelentős hatással lennének a konyhai és asztali árukhoz felhasznált anyagokra. Az anyag típusa nem mindig a legfőbb szempont egy adott kerámia ajándéktárgy kiválasztása során. Egyértelmű azonban, hogy az anyagok nem mindig helyettesíthetők egymással: például az élelmiszerekkel kapcsolatba kerülő anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok bizonyos követelményeket írnak elő az élelmiszerekkel érintkező anyagokra vonatkozóan. Említésre méltó az is, hogy egy már régóta működő importőr (amely egyben kiskereskedőként is tevékenykedik) szintén úgy véli, hogy az emberek továbbra is kerámiából készült tányérból fognak étkezni, nem más típusú anyagokból készült tányérokból - és ennek megfelelően alakítja a bővítési terveit.
(224)
A kínálati problémákra vonatozó állítások nem elfogadhatóak, mivel egyrészt, az egyenlő esélyek megteremtésének és tisztességes árak használatának ténye nem egyenértékű a Kínából származó behozatal teljes megszüntetésével. Éppen ellenkezőleg, várhatóan a világon mindenki előnyére szolgál egy tisztességesebb kereskedelmi környezet. Másrészről megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenleg képes a teljes uniós fogyasztás egyharmadát biztosítani nem ássa alá azt a tényt, hogy a Kínából érkező behozatalnak nem dömpingelt árakon kellene bejutnia az uniós piacra. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, valamint a tény, hogy nem üzemelt teljes kapacitással a figyelembe vett időszak során azt sugallja, hogy az uniós gyártók ténylegesen képesek lennének többet értékesíteni az uniós piacon, ha a dömpingelt behozatal megszűnne. Végül, de nem utolsósorban Kína nem az egyetlen behozatali forrás az Unióba.
(225)
A CCCLA által említett dán felmérés, valamint a svéd szövetség által említett svéd kutatás egyaránt arra utal, hogy a dömpingellenes intézkedések általában a fogyasztók számára költségesek. Bár ezek a kijelentések nagyon általánosak, nem kapcsolódnak különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely igazolja, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható.
(226)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése általánosságban nem lenne jelentős hatással a fogyasztókra, például a háztartásokra.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(227)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapításra került, hogy összességében - az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján - nem áll fenn kényszerítő ok a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelésével szemben.
(228)
Ezt a következtetést nem tudják kétségbe vonni a számos fél által előterjesztett megfontolások sem, nevezetesen, hogy a dömpingellenes vámok általában visszavetik azon törekvéseiket, hogy bizonyos uniós értékeket eljuttassanak nem uniós országokba, például a beszállítók szociális helyzetének javítása, a gyermekmunka elleni fellépés, vagy a környezet védelme, illetve általános fejlesztési programok tekintetében. Ezek a problémák nem áshatják alá a nyílt és tisztességes kereskedelem elérésének célját, azzal, hogy védik az uniós termelést a nemzetközi kereskedelem olyan torzulásai ellen, mint például a dömping, kereskedelemvédelmi eszközöket alkalmazva az uniós joggal és a WTO szabályaival összhangban.
(229)
A fentiek ellenére ez az előzetes értékelés további alapos elemzést tehet szükségessé, az érdekelt felek észrevételeinek beérkezését követően.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(230)
Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatosan levont következtetésekre, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon.
(231)
Ezen intézkedések szintjének meghatározásához figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám mértékét.
(232)
A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az adott szektorban egy ilyen típusú gazdasági ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne, hasonló terméknek az Unió területén történő értékesítésével. A fenti (135) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a forgalom 6 %-os haszonkulcsa ideiglenesen megfelelő minimumnak tekinthető, amelyet az uniós gazdasági ágazat elérhetett volna a káros dömping fennállása nélkül.
(233)
Ez alapján kiszámításra került a hasonló termék kárt nem okozó ára az uniós gazdasági ágazat tekintetében. A kárt nem okozó ár számításakor a tényleges nyereség levonásra került a gyártelepi árból, majd hozzáadásra került az uniós gazdasági ágazat így kiszámított megtérülési eladási árhoz a fent említett 6 %-os haszonkulcs.
(234)
A szükséges árnövelést ezt követően úgy határozták meg, hogy összehasonlították a Kínai Népköztársaság együttműködő exportáló gyártói súlyozott átlagos behozatali árát (az ár-alákínálási számításokhoz megállapított módon) az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített termékek kárt nem okozó árával. Az összevetésből fakadó esetleges különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték átlagának százalékában fejezték ki.
2. Átmeneti intézkedések
(235)
A fentiekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - az alacsonyabb összegű vám szabályával összhangban - ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.
(236)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételek ez esetben a dömpingkülönbözetek szintjén kerültek megállapításra.
(237)
Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennélfogva kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó és az említett vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében konkrétan nem említett vállalatok - beleértve a konkrétan említettekkel kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre; melyekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.
(238)
Az e konkrét vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló valamennyi kérelmet (pl. a jogi személy nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (12) kell intézni, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártó és értékesítő egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
(239)
A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet a nem együttműködő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, amelyek a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(240)
Az egyik fél azt kérte, hogy az intézkedések, adott esetben, minimumár formájában kerüljenek bevezetésre. Az adott fél kifejtette, hogy az ad valorem vámok különösen kedvezőtlen hatással lennének a vevőire, akik kiváló minőségű és/vagy nagy mennyiségű importált terméket vásárolnak. A vizsgálat azonban felfedte, hogy - a termékkörbe tartozó árucikkek figyelembevételével - az intézkedések semmilyen egyéb formája nem lenne megfelelőbb.
(241)
A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vámtétel
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Minden egyéb együttműködő exportáló gyártó
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Minden egyéb vállalat
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(242)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 és 6912009010), a Kínai Népköztársaságból származó, asztali és konyhai kerámiaáruk - kivéve a kerámiakéseket - behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám
TARIC kiegészítő kód
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
26,6 %
B354
Minden egyéb vállalat
58,8 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatokra meghatározott ideiglenes dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, akkor a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.