KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/110
af 26. januar 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina og Rusland og om afslutning af proceduren vedrørende importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål med oprindelse i Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2 og 5, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den tidligere undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1256/2008 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål, som tariferes under KN-kode ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 og ex 7306 30 77, med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina (»Kina«), Rusland, Thailand og Ukraine (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 10,1 % og 90,6 %.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 18. september 2013 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Defence Committee of the welded steel tubes industry of the European Union (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en stor del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af svejsede rør.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 19. december 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelsen
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af proceduren
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i Hviderusland, Kina, Rusland og Ukraine (»de pågældende lande«), ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4.2.1. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(8)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, Rusland og Ukraine anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
Kommissionen modtog i sidste ende ingen besvarelser af stikprøvespørgeskemaet fra eksporterende producenter i Kina. Der blev modtaget én besvarelse fra en eksporterende producent i Ukraine. Der blev modtaget tre besvarelser fra eksporterende producenter i Rusland. Kommissionen anså det derfor ikke for nødvendigt at anvende stikprøver for eksporterende producenter.
4.2.2. Stikprøveudtagning af importører og EU-producenter
(10)
I betragtning af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Da der ikke blev modtaget nogen besvarelser fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører, blev der ikke udtaget nogen stikprøve af disse.
(11)
I betragtning af det store antal EU-producenter, der var involveret i proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen, og den var baseret på producenternes salgs- og produktionsmængde og geografiske placering i Unionen. Stikprøven svarede til den største repræsentative produktions- og salgsmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed, og tegnede sig for 52 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion og salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU. Derudover var stikprøven repræsentativ, hvad angår virksomhedernes geografiske placering, da den omfattede fire forskellige medlemsstater. EU-producenterne blev hørt om den mulige stikprøve på datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Da ingen andre producenter gav sig til kende, og da der ikke blev fremsat bemærkninger til stikprøven, blev stikprøven bekræftet.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade samt om Unionens interesser. I den forbindelse udsendte Kommissionen spørgeskemaer til de eksporterende producenter og EU-producenter, der indgik i stikprøven. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Arcelor Mittal Karvina, Tjekkiet
-
Arcelor Mittal Krakow, Polen
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italien
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Det Forenede Kongerige
b)
Eksporterende producent i Hviderusland:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Hviderusland
c)
Forhandler forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent i Ukraine:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz
d)
Producent i Rusland:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusland
e)
Producent i referencelandet:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Sydafrika.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er svejsede rør af jern og ulegeret stål, med cirkulært tværsnit og med en udvendig diameter på 168,3 mm og derunder, undtagen rør af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, præcisionsrør og rør forsynet med fittings til anvendelse til rørledninger til gas og væsker i civile luftfartøjer, som tariferes under KN-kode ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 og ex 7306 30 77, med oprindelse i Hviderusland, Kina, Rusland og Ukraine.
(14)
Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare alle har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og basalt set anvendes til samme formål.
2. Samme vare
(15)
Svejsede rør fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og svejsede rør fremstillet og solgt i de pågældende lande og referencelandet blev anset for i store træk at have de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som svejsede rør fremstillet i de pågældende lande og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra de fire pågældende lande.
(17)
Alle de fire lande, som er omfattet af undersøgelsen, eksporterede ubetydelige mængder af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode. Der er derfor ikke sandsynlighed for fortsat dumping fra nogen af de fire lande, som er omfattet af undersøgelsen. Vurderingen var begrænset til sandsynligheden for fornyet dumping baseret på priserne ved eksport til andre tredjelande. Ligesom i den tidligere undersøgelse blev der set bort fra eksport til Hviderusland.
LANDE UDEN MARKEDSØKONOMI
1. Referenceland
(18)
Hviderusland og Kina anses ikke for at være lande med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). I den tidligere undersøgelse blev USA anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Det fremgik af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende USA som referenceland i denne udløbsundersøgelse som foreslået af ansøgeren.
(19)
Kommissionen modtog bemærkninger fra Mogilev og de hviderussiske myndigheder. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter i Kina.
(20)
De hviderussiske parter fremførte, at USA ikke var et passende valg på grund af en påstået forbindelse mellem den eneste samarbejdende amerikanske producent og EU-erhvervsgrenen.
(21)
De hviderussiske parter foreslog at anvende Rusland som referenceland, da den russiske stålindustri angiveligt skulle ligne den hviderussiske stålindustri på grund af deres fælles bånd til det tidligere Sovjetunionen.
(22)
I undersøgelsen blev det imidlertid fastslået, at naturgassens værdi ikke var ordentligt afspejlet i den eneste samarbejdende russiske producents produktionsomkostninger (se betragtning 69). Den pågældende russiske producent samarbejdede heller ikke i tilstrækkelig grad (se betragtning 61). Rusland blev derfor ikke anset for et passende valg.
(23)
Kommissionen udpegede også andre tredjelande med eksport af den pågældende vare til Unionen. Kommissionen kontaktede producenter i 14 kendte stålproducerende lande. Blandt disse lande kan nævnes Bosnien-Hercegovina, Brasilien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien, Sydafrika, Sydkorea og Taiwan.
(24)
Kommissionen så i sidste ende ingen tegn på samarbejdsvilje fra de amerikanske producenters side. Kommissionen modtog dog fuldstændige besvarelser af stikprøvespørgeskemaet fra producenter i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Sydafrika. Kommissionen fandt, at Sydafrika ville være det mest passende valg på grund af den sydafrikanske producents betragtelige salg på hjemmemarkedet.
HVIDERUSLAND
1. Indledende bemærkning
(25)
Den største kendte producent i Hviderusland, OJSC Mogilev Metallurgical Works (»Mogilev«), samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Mogilev eksporterede dog ikke den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Oplysningerne om de sandsynlige priser ved eksport til Unionen var derfor baseret på priserne ved eksport til andre tredjelande som angivet i betragtning 27.
2. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(26)
Den normale værdi for Hviderusland blev fastsat pr. varetype for den samme vare på grundlag af priserne på hjemmemarkedet ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i normal handel i Sydafrika (referencelandet). I de tilfælde, hvor der ikke var noget salg af en varetype af den samme vare i normal handel, eller hvor en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i Sydafrika, beregnede Kommissionen den normale værdi ved at tilføje salgs-, general- og administrationsomkostninger samt fortjeneste til produktionsomkostningerne for den samme vare.
2.2. Fastsættelse af den sandsynlige eksportpris
(27)
Mogilev eksporterede ikke den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Den sandsynlige eksportpris blev derfor fastsat på grundlag af priserne ved salg til andre tredjelande.
2.3. Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den normale værdi og den sandsynlige eksportpris blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(29)
Der blev taget hensyn til forskelle i transportomkostninger, rabatter, afslag og handelsled, når dette var relevant.
2.4. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
(30)
På baggrund af ovenstående blev den sandsynlige dumpingmargen som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2, fastsat til 28,4 %.
3. Udviklingen i eksporten, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(31)
Mogilevs produktionslinjer blev anvendt til produktion af både svejsede rør og hule profiler (kun et mindre produktionstrin adskiller produktionen af de to varer). Mogilev fremstillede betydelige mængder af hule profiler og eksporterede dem bl.a. til Unionen, da der ikke er antidumpingtold på disse varer. Derudover fremstillede Mogilev svejsede rør med en diameter på over 168,3 mm (»store rør«), som ikke er underlagt antidumpingtold i Unionen.
(32)
På grundlag af det aktuelle varesortiment blev Mogilevs uudnyttede kapacitet beregnet til at være ca. 20 000 ton eller ca. 5 % af EU-forbruget.
(33)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er der således risiko for, at Mogilev vil sælge betydelige mængder af svejsede rør til EU-markedet til dumpingpriser.
(34)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Mogilev, at dens faktiske uudnyttede kapacitet er væsentlig lavere på grund af en flaskehals i den hydrauliske prøvning. Hydraulisk prøvning udgør dog kun et mindre trin i den overordnede produktion af den pågældende vare, og en sådan flaskehals kan derfor forholdsvis let fjernes. Argumentet om, at produktionsanlæggets uudnyttede kapacitet beror på flaskehalsen inden for udstyr til hydraulisk prøvning, kan derfor ikke godtages.
3.2. Omlægning af produktionen fra andre varer, som fremstilles på samme faciliteter
(35)
Som angivet i betragtning 31 er det i øjeblikket mere lukrativt for Mogilev at fremstille hule profiler, da disse ikke er underlagt antidumpingtold, mens svejsede rør er underlagt antidumpingtold i Unionen. I den nuværende undersøgelsesperiode var produktionen i høj grad koncentreret om varer, der ikke er underlagt antidumpingtold i Unionen, og som tegnede sig for størstedelen af de fremstillede varer. Uden foranstaltninger over for svejsede rør kan det forventes, at Mogilev vil fremstille et mere afbalanceret varesortiment og omlægge kapaciteten fra varer, som i øjeblikket ikke er underlagt foranstaltninger, til svejsede rør.
(36)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er der således en betydelig risiko for, at Mogilev i det mindste delvis vil omlægge produktionen fra varer, som i øjeblikket ikke er underlagt antidumpingtold, til svejsede rør til EU-markedet til dumpingpriser.
(37)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Mogilev, at den ikke umiddelbart havde til hensigt at omlægge varesortimentet fra hule profiler til svejsede rør, da virksomheden i flere år havde solgt langt flere hule profiler end svejsede rør, og der ikke ville være nogen grund til at ændre denne praksis.
(38)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU er Mogilevs største marked for hule profiler, og at Mogilev i øjeblikket ikke sælger svejsede rør på EU-markedet. Mogilev har ikke fremlagt beviser for, at andelen af salget af de forskellige varer til EU ikke vil ændre sig, hvis foranstaltningerne ophæves. Derfor fastholdes den konklusion, at Mogilev sandsynligvis vil fremstille et mere afbalanceret varesortiment og i det mindste delvis omlægge produktionen fra hule profiler til svejsede rør til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(39)
Som nævnt i betragtning 27 var der ingen eksport af den pågældende vare fra Hviderusland til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Sandsynligheden for, at der skal opstå omdirigering af handelen til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves, vil således skulle baseres på følgende:
-
gældende priser ved salg til andre eksportmarkeder
-
gældende priser på EU-markedet, både EU-erhvervsgrenens og andre importkilders priser, og
-
Mogilevs salgsadfærd, når det gælder varer, som ikke er underlagt antidumpingtold.
(40)
Hvis man sammenligner Mogilevs gennemsnitspriser ved salg til andre lande med priserne på EU-markedet, kan der konstateres et betydeligt underbudsniveau. Sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ligger underbudsniveauet på mellem 30-50 %. Mogilevs priser ligger også lavere end andre kilder til import til EU-markedet som f.eks. Indien og Tyrkiet.
(41)
EU-markedets sandsynlige tiltrækningskraft forstærkes også af det faktum, at Mogilev allerede har salgskanaler, som i øjeblikket anvendes til at sælge andre varer, men som også kunne anvendes til at sælge den pågældende vare, hvis foranstaltningerne ophæves.
(42)
I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at der vil være en betydelig risiko for, at eksporten omdirigeres til EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne ophæves, eftersom EU-markedet er mere attraktivt set i forhold til priserne.
(43)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Mogilev, at den betydelige stigning i dens salg af svejsede rør på hjemmemarkedet og det russiske marked i den betragtede periode ikke var blevet ordentligt undersøgt. Det skal i den forbindelse bemærkes, at stigningen i salgsmængderne på disse markeder er blevet bekræftet i forbindelse med undersøgelsen. I de bemærkninger, som Mogilev fremsatte efter fremlæggelsen af oplysninger, bekræftede den endvidere, at svejsede rør sælges til priser, der er lavere end de gældende markedspriser på EU-markedet. Det faktum, at salget af disse varer på både hjemmemarkedet og det russiske marked har været stadig stigende, hverken reducerer eller fjerner derfor risikoen for, at salget omdirigeres til EU-markedet på grund af de mere attraktive EU-priser. Mogilevs påstand afvises derfor.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(44)
Den til rådighed stående uudnyttede kapacitet i Hviderusland, risikoen for en omlægning af produktionen fra andre varer til den pågældende vare og det attraktive prisniveau på EU-markedet fører til den konklusion, at der er risiko for, at den hviderussiske dumpingeksport af den pågældende vare vil stige, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
KINA
1. Indledende bemærkninger
(45)
Som nævnt i betragtning 9 modtog Kommissionen ingen besvarelser fra Kina. På grund af manglen på samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenters side er den overordnede analyse, herunder dumpingberegningen, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. De kinesiske myndigheder blev underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt i henhold til grundforordningens artikel 18 at træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(46)
Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev vurderet ud fra anmodningen om udløbsundersøgelse i kombination med andre informationskilder, som f.eks. handelsstatistikker over import og eksport (fra Eurostat og kinesiske eksportoplysninger) og Metal Bulletin.
(47)
Det manglende samarbejde havde indflydelse på sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen på forskellige varetyper. Det blev i medfør af grundforordningens artikel 18 anset for hensigtsmæssigt at fastsætte både den normale værdi og eksportprisen på et globalt grundlag, nemlig på basis af gennemsnitsværdier.
2. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(48)
Den normale værdi for Kina blev fastsat på grundlag af gennemsnitsprisen på hjemmemarkedet ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i normal handel i Sydafrika (referencelandet).
2.2. Fastsættelse af den sandsynlige eksportpris
(49)
Da ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede, var det nødvendigt at basere eksportpriserne på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(50)
Kommissionen analyserede først statistikkerne fra Eurostat. De importerede mængder af varen fra Kina var dog ret begrænsede, og priserne blev derfor ikke anset for at være repræsentative. Den sandsynlige eksportpris blev derfor fastsat på grundlag af kinesiske handelsstatistikker over eksport til tredjelande.
2.3. Sammenligning
(51)
Sammenligningen mellem den normale værdi og den sandsynlige eksportpris blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(52)
Der blev taget hensyn til forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, ikke-refusionsberettiget moms, eksportomkostninger samt rabatter og afslag, når dette var relevant.
2.4. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
(53)
På baggrund af ovenstående blev den sandsynlige dumpingmargen som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2, fastsat til 39,3 %.
3. Udviklingen i eksporten, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(54)
På grund af manglende samarbejde fra de kinesiske producerende eksportørers side er følgende kilder blevet anvendt:
-
oplysninger indgivet af ansøgeren
-
tilgængelige publikationer (f.eks. Metal Bulletin)
-
oplysninger indhentet i forbindelse med den tidligere undersøgelse.
(55)
Den kinesiske industri for svejsede rør er kendt som værende langt den største i verden. Af Metal Bulletin fremgik, at den årlige produktion af svejsede rør var på ca. 35 mio. ton i 2012. Ansøgeren vurderede, at den kinesiske produktionskapacitet for svejsede rør langt overstiger 45 mio. ton om året. Den samlede uudnyttede kapacitet overstiger således 10 mio. ton, hvilket er 25 gange mere end det samlede formodede forbrug af svejsede rør i EU.
(56)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er der således en betydelig risiko for, at kinesiske eksporterende producenter vil sælge betydelige mængder af svejsede rør til EU-markedet til dumpingpriser.
3.2. EU-markedets tiltrækningskraft
(57)
På grund af manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenters side er konklusionerne baseret på de foreliggende faktiske oplysninger. Risikoen for omdirigering af handelen til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves, er således baseret på offentligt tilgængelige kilder.
(58)
Af offentligt tilgængelige kilder som f.eks. Metal Bulletin fremgik det, at det kinesiske prisniveau ligger langt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris på 848 EUR/ton og de gennemsnitlige priser ved import til Unionen fra store eksporterende lande som f.eks. Indien og Tyrkiet. Sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ligger underbudsniveauet på mellem 30-50 %. Dette viser bestemt EU-markedets tiltrækningskraft og kinesernes evne til at konkurrere på prisen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(59)
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der på grund af ovennævnte betydelige prisforskel vil være en betydelig risiko for omdirigering af handelen fra tredjelande med lavere priser til det mere lukrative EU-marked, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(60)
Den til rådighed stående uudnyttede kapacitet i Kina og det attraktive prisniveau på EU-markedet fører til den konklusion, at der er risiko for, at den kinesiske dumpingeksport af den pågældende vare vil stige betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
LANDE MED MARKEDSØKONOMI
RUSLAND
1. Indledende bemærkninger
(61)
To russiske eksporterende producenter, der tegner sig for ca. 75 % af den russiske produktion, og som indgav besvarelser af stikprøvespørgeskemaet, underrettede senere Kommissionen om, at de ikke havde til hensigt at besvare spørgeskemaet for eksporterende producenter. Kun en mindre producent uden eksport til Unionen og med ubetydelig eksport til andre lande samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. På grund af den betydelige mangel på samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side er den overordnede analyse, herunder dumpingberegningen, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. De ikke samarbejdende russiske eksporterende producenter og de russiske myndigheder blev underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt i henhold til grundforordningens artikel 18 at træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(62)
Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev vurderet ud fra anmodningen om udløbsundersøgelse i kombination med andre informationskilder, som f.eks. Eurostats handelsstatistikker over import, russiske eksportstatistikker og Metal Bulletin.
(63)
Den betydelige mangel på samarbejde havde indflydelse på sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen på forskellige varetyper. Det blev i medfør af grundforordningens artikel 18 anset for hensigtsmæssigt at fastsætte både den normale værdi og eksportprisen på et globalt grundlag, nemlig på basis af gennemsnitsværdier.
(64)
Kommissionen bemærkede, at ifølge statistikkerne fra Eurostat havde der været nogen import af den pågældende vare fra Rusland. Mængderne havde dog været ret begrænsede, og priserne ved denne import blev derfor ikke anset for at være repræsentative. Oplysningerne om de sandsynlige priser ved eksport til Unionen var derfor baseret på priserne ved eksport til andre tredjelande som angivet i betragtning 73.
2. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(65)
Som nævnt i betragtning 61 blev Kommissionen på grund af den betydelige mangel på samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side nødt til at fastsætte den normale værdi på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Kommissionen anvendte i den forbindelse de oplysninger, der var blevet indgivet af den samarbejdende russiske producent.
(66)
Den normale værdi blev fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, første punktum. Det blev først fastslået, om den samlede solgte mængde af den samme vare på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode var repræsentativ sammenlignet med det russiske eksportsalg til tredjelande. Salget på hjemmemarkedet blev fundet repræsentativt, hvis salgsmængderne af samme vare udgjorde 5 % eller mere af det russiske eksportsalg til tredjelande.
(67)
Det blev efterfølgende undersøgt, om samme vare solgtes i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg på hjemmemarkedet til uafhængige kunder for den pågældende varetype.
(68)
Med henblik på at udføre undersøgelsen vedrørende de normale handelsbetingelser blev der set nærmere på de gennemsnitlige produktionsomkostninger. Med hensyn til produktionsomkostningerne, herunder navnlig energiomkostningerne, blev det, for så vidt angår gas, undersøgt, om de gaspriser, som blev betalt af den eneste samarbejdende eksporterende producent, i tilstrækkelig grad afspejlede de omkostninger, der var forbundet med gasproduktionen og -distributionen.
(69)
Det blev konstateret, at de gaspriser på hjemmemarkedet, som de eksporterende producenter betalte, var på ca. 30 % af eksportprisen for naturgas fra Rusland. Alle foreliggende oplysninger tyder således på, at gaspriserne på det russiske hjemmemarked er reguleret og ligger langt under de markedspriser på russisk naturgas, der betales på ikke-regulerede eksportmarkeder. Da gasomkostningerne ikke i rimeligt omfang var afspejlet i den eksporterende producents optegnelser, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, måtte de justeres i overensstemmelse hermed. Da der ikke forelå tilstrækkeligt repræsentative, ikke-fordrejede gaspriser for det russiske hjemmemarked, fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 5, at basere justeringen på oplysninger fra andre repræsentative markeder. Den justerede pris var baseret på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus), og justeret for lokale distributionsomkostninger. Waidhaus er knudepunktet for det russiske salg af gas til Unionen, som både er det største marked for russisk gas, og hvis priser i rimeligt omfang afspejler omkostningerne. Det kan derfor anses for at være et repræsentativt marked, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5.
(70)
Til undersøgelsen vedrørende de normale handelsbetingelser anvendte Kommissionen følgelig de gennemsnitlige produktionsomkostninger efter justering for gasomkostningerne.
(71)
Den normale værdi blev således fastsat som gennemsnitsprisen for det rentable salg på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode, eftersom mængden af rentabelt salg udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde.
2.2. Fastsættelse af den sandsynlige eksportpris
(72)
Kommissionen blev på grund af den betydelige mangel på samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side nødt til at fastsætte eksportprisen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Oplysningerne fra den eneste samarbejdende russiske producent kunne ikke bruges, da denne producent ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen og kun eksporterede ubetydelige mængder til andre tredjelande.
(73)
Af denne grund og i betragtning af den ubetydelige eksport fra Rusland til Unionen blev den sandsynlige eksportpris fastsat på grundlag af russiske eksportstatistikker, herunder statistikker over eksporten til andre tredjelande. Eksporten til andre tredjelande omfattede betydelige mængder.
(74)
Eftersom den eneste samarbejdende russiske producent udelukkende fremstillede såkaldte »sorte rør« (dvs. ikke galvaniserede rør), blev der til fastsættelsen af eksportprisen kun anvendt oplysninger om sorte rør. Ifølge de russiske eksportstatistikker vedrører langt størstedelen af den russiske eksport også sorte rør.
(75)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den eneste samarbejdende russiske producent, at dennes eksportpriser burde have været anvendt, eftersom de tegner sig for mere end 10 % af dens samlede salg. Dette salg udgør imidlertid mindre end 2 % af den samlede eksport ifølge russiske eksportstatistikker. Derfor fastholdes den konklusion, at producentens eksportpriser ikke kan anvendes på grund af den ubetydelige eksporterede mængde.
2.3. Sammenligning
(76)
Sammenligningen mellem den normale værdi og den sandsynlige eksportpris blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(77)
Der blev taget hensyn til forskelle i transportomkostninger, når dette var relevant.
2.4. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
(78)
På baggrund af ovenstående blev den sandsynlige dumpingmargen som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2, fastsat til 38,7 %.
3. Udviklingen i eksporten, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(79)
Ansøgeren vurderede, at den uudnyttede kapacitet for den pågældende vare i Rusland overstiger det samlede forbrug på EU-markedet. Ansøgeren baserede sit skøn på oplysninger offentliggjort i Metal Expert. Ansøgeren antog endvidere, at kapacitetsudnyttelsen var på 56 %, hvilket bekræftes af oplysningerne fra den samarbejdende producent.
(80)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er der således en betydelig risiko for, at russiske eksporterende producenter vil sælge betydelige mængder af svejsede rør til EU-markedet til dumpingpriser.
(81)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede de ikke samarbejdende russiske producenter, der er nævnt i betragtning 61, at Kommissionen havde set bort fra oplysninger, som disse producenter havde fremlagt om andre markeders, herunder det russiske markeds, angivelige tiltrækningskraft og uudnyttet kapacitet i Rusland.
(82)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at oplysningerne om uudnyttet kapacitet vedrørte et bredere varesortiment med bl.a. hule profiler og rør med stor diameter. Disse oplysninger er derfor mindre relevante end de af ansøgeren fremlagte oplysninger. Hertil kommer, at selv på grundlag af en kapacitetsudnyttelsesgrad på 60-70 % som påstået af de russiske producenter ville den deraf følgende uudnyttede kapacitet tegne sig for størstedelen af forbruget på EU-markedet.
(83)
Hvad angår de oplysninger, der er blevet fremlagt af de ikke samarbejdende russiske producenter vedrørende andre markeders, herunder det russiske markeds, angivelige tiltrækningskraft, skal det for det første bemærkes, at det ikke har været muligt at kontrollere disse oplysninger på grund af manglende samarbejde. For det andet er disse oplysninger i modstrid med de oplysninger, der er indhentet i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 84 og 86, og som bygger på officielle russiske eksportstatistikker, og som ikke er blevet anfægtet af de to ikke samarbejdende russiske producenter.
3.2. EU-markedets tiltrækningskraft
(84)
Ifølge russiske handelsstatistikker ligger den gennemsnitlige russiske eksportpris på 647 EUR/ton langt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris på 848 EUR/ton og er på linje med de gennemsnitlige priser ved import til Unionen fra store eksporterende lande som f.eks. Indien og Tyrkiet.
(85)
Ifølge samme handelsstatistikker går 33 % af den russiske eksport til Aserbajdsjan, der er Ruslands vigtigste eksportmarked. Prisen ved salg til Aserbajdsjan er 586 EUR/ton, og denne pris ligger derfor væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspris på 848 EUR/ton og endda under priser, der opkræves af andre store eksportører til Unionen som f.eks. Indien eller Tyrkiet. Den russiske eksport til Aserbajdsjan svarer desuden til ca. 15 % af EU-forbruget. Der er derfor risiko for, at eksporten vil blive omdirigeret til EU, hvis foranstaltningerne ophæves.
(86)
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er en betydelig risiko for omdirigering af handelen til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(87)
Den til rådighed stående uudnyttede kapacitet i Rusland og det attraktive prisniveau på EU-markedet fører til den konklusion, at der er risiko for, at den russiske dumpingeksport af den pågældende vare til Unionen vil stige, hvis de gældende foranstaltninger får lov til at udløbe.
(88)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at der vil være tale om forskelsbehandling, hvis de gældende foranstaltninger over for Rusland opretholdes, mens de gældende foranstaltninger over for Ukraine bringes til ophør (se nedenfor), da den uudnyttede kapacitet i Rusland og Ukraine angiveligt ligger på omtrent samme niveau.
(89)
Denne påstand understøttes ikke af konklusionerne af undersøgelsen, i henhold til hvilke der er betydelig uudnyttet kapacitet i Rusland svarende til i hvert fald størstedelen af forbruget på EU-markedet. Samtidig blev det i Ukraines tilfælde fastslået, at den til rådighed stående uudnyttede kapacitet til eksport til alle lande er begrænset. På grund af den betydelige forskel i den uudnyttede kapacitet afvises derfor påstanden om forskelsbehandling.
UKRAINE
1. Indledende bemærkninger
(90)
Kun en enkelt eksporterende producent i Ukraine, »Interpipe Group« (»Interpipe«), samarbejdede under undersøgelsen. Interpipe tegner sig for en betydelig del af den ukrainske produktion og for næsten hele den - meget begrænsede - ukrainske eksport til Unionen. Der er mindst fire kendte ukrainske producenter, som ikke samarbejder, men ifølge handelsstatistikkerne er deres eksport til Unionen ubetydelig.
(91)
I lyset af den ubetydelige ukrainske eksport til Unionen blev den sandsynlige eksportpris fastsat på grundlag af Interpipes priser ved salg til andre tredjelande som beskrevet i betragtning 17.
2. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(92)
Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den eneste samarbejdende eksporterende producent, Interpipe, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Salget på hjemmemarkedet er repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til andre tredjelande i den nuværende undersøgelsesperiode. På grundlag heraf var Interpipes samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.
(93)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport af Interpipe.
(94)
Kommissionen undersøgte herefter, om Interpipes salg på hjemmemarkedet for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Salget på hjemmemarkedet af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af denne varetype til uafhængige kunder i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den identiske eller sammenlignelige varetype. Kommissionen fastslog, at salget på hjemmemarkedet omfattede repræsentative mængder for så vidt angik de fleste af varetyperne.
(95)
Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i den nuværende undersøgelsesperiode for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(96)
Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:
a)
mængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og
b)
den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.
(97)
I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i den nuværende undersøgelsesperiode.
(98)
Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode, hvor:
a)
mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller
b)
den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.
(99)
Analysen af salget på hjemmemarkedet viste, at den normale værdi blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode eller et vejet gennemsnit af udelukkende fortjenstgivende salg afhængigt af varetypen.
(100)
Når der ikke var noget salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(101)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til Interpipes produktionsomkostninger for samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode:
-
Interpipes salgs-, general- og administrationsomkostninger i forbindelse med salget af samme produkt på hjemmemarkedet i normal handel i den nuværende undersøgelsesperiode, og
-
Interpipes fortjeneste ved salg på hjemmemarkedet af samme vare i normal handel i den nuværende undersøgelsesperiode.
2.2. Fastsættelse af den sandsynlige eksportpris
(102)
Da der ikke havde været nogen betydelig eksport fra Ukraine til Unionen, blev den sandsynlige eksportpris fastsat på grundlag af Interpipes priser ved salg til andre tredjelande som beskrevet i betragtning 17, hvilket skete i betydelige mængder.
(103)
Interpipes samlede salg foregik direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i tredjelande. Salgsprisen blev således fastsat på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales af disse uafhængige kunder.
2.3. Sammenligning
(104)
Sammenligningen mellem den normale værdi og den sandsynlige eksportpris blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(105)
Der blev taget hensyn til forskelle i transport- og kreditomkostninger, når dette var relevant.
2.4. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
(106)
På baggrund af ovenstående var den sandsynlige dumpingmargen som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2, 16 %.
(107)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at Kommissionen havde fastsat niveauet for fortsat dumping til 16 % for så vidt angår Ukraine. Denne påstand er imidlertid ubegrundet, da den synes at bygge på en misforståelse. Som nævnt i betragtning 17 var eksporten af den pågældende vare fra alle lande, herunder Ukraine, til Unionen ubetydelig i den nuværende undersøgelsesperiode. Ingen rimelige konklusioner kan derfor drages på grundlag af disse eksporterede mængder, og det blev i Ukraines tilfælde ikke fastslået, at der ville være sandsynlighed for fortsat dumping. Påstanden afvises derfor.
3. Udviklingen i eksporten, hvis foranstaltningerne ophæves
De eksporterende producenters produktionskapacitet
(108)
I den tidligere undersøgelse fastslog Kommissionen, at produktionskapaciteten i Ukraine oversteg 400 000 ton om året. Siden den tidligere undersøgelse er to af de kendte producenter, Lugansk Tube Plant og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, der er en af faciliteterne i Interpipe Group, imidlertid holdt op med at fremstille svejsede rør. Da der ikke har været nogen bekræftede stigninger i Ukraines produktionskapacitet siden dette tidspunkt, er den nuværende kapacitet væsentligt lavere end under den tidligere undersøgelse.
(109)
Hvad angår udnyttelsen af den i betragtning 108 nævnte kapacitet har Interpipe vist sig at udnytte kapaciteten næsten fuldt ud i den nuværende undersøgelsesperiode, når man tager højde for produktionsanlæggets tekniske begrænsninger.
(110)
Et andet vigtigt aspekt er de ukrainske produktionsanlægs geografiske beliggenhed. Disse er hovedsagelig beliggende i det østlige Ukraine og er enten direkte eller indirekte berørt af den nuværende sikkerhedssituation i denne del af landet. Det er derfor usikkert, i hvor høj grad disse virksomheder vil kunne udnytte deres produktionskapacitet fuldt ud.
(111)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at en ikke ubetydelig del af den ukrainske produktion ligger uden for det område, der er berørt af den nuværende sikkerhedssituation. Det skal imidlertid bemærkes, at også virksomheder uden for dette område indirekte er berørt af sikkerhedssituationen, f.eks. gennem manglen på råvarer. Det konkluderes derfor, at størstedelen af de ukrainske produktionsanlæg enten direkte eller indirekte er berørt af den nuværende sikkerhedssituation. Påstanden afvises derfor.
(112)
Samtidig vil bygge- og anlægssektoren som følge af den særlige situation i Ukraine efter udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode kunne forventes at absorbere ekstra kapacitet på hjemmemarkedet, efter at sikkerhedssituationen er blevet normaliseret. Den samme vare anvendes også til bygge- og anlægsarbejde, f.eks. bærende konstruktioner, indhegninger, beskyttelsesanordninger og stilladser.
(113)
På grund af den reducerede produktionskapacitet og den forventede stigning i den indenlandske efterspørgsel konkluderes det, at den til rådighed stående uudnyttede kapacitet ved eksport til alle lande er begrænset.
(114)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at der er betydelig uudnyttet kapacitet i Ukraine. Disse påstande blev imidlertid ikke understøttet af dokumenterede oplysninger og blev derfor afvist.
(115)
Interesserede parter anførte endvidere, at Interpipe havde meddelt, at den ville øge sin eksport betydeligt - med ca. 60 % - til EU, hvilket er i modstrid med argumentet vedrørende den begrænsede uudnyttede kapacitet, som er til rådighed til eksport i Ukraine. Dette argument kan imidlertid ikke godtages. Interpipe henviser i sin meddelelse til virksomheden i almindelighed og ikke til den pågældende vare specifikt. Selv om det havde haft relevans for den pågældende vare, ville den betydelige forøgelse på ca. 60 % kun resultere i en EU-markedsandel på ca. 0,5 %, hvilket stadig anses for ubetydelig. Dette argument er derfor ikke i modstrid med den konklusion, at den til rådighed stående uudnyttede kapacitet til eksport til alle lande er begrænset.
(116)
De samme interesserede parter hævdede, at den uudnyttede kapacitet ikke bør indgå som et element i dumpinganalysen, eftersom kapacitetsudnyttelsen ikke anses for at være en relevant skadesindikator i skadesanalysen som nævnt i betragtning 139.
(117)
Denne påstand kan ikke godtages. Disse to vurderinger tjener ikke det samme formål. I skadesanalysen vurderes det, om en lav kapacitetsudnyttelse kan betragtes som et tegn på, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, hvilket ikke nødvendigvis er tilfældet, når den resterende kapacitet kan anvendes til fremstilling af andre varer. I dumpinganalysen fokuseres der på den uudnyttede kapacitet, dvs. ledig kapacitet, som ikke anvendes til fremstilling af varer, og som derfor umiddelbart er til rådighed til fremstilling af den pågældende vare.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(118)
Den begrænsede til rådighed stående uudnyttede kapacitet i Ukraine og den begrænsede risiko for en omdirigering af dumpingeksporten fører til den konklusion, at der ikke er nogen risiko for, at den ukrainske dumpingeksport af den pågældende vare vil stige betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Det er derfor usandsynligt, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine vil føre til fornyet dumping i ikke ubetydelige mængder som omhandlet i grundforordningens artikel 5, stk. 7.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(119)
Den samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af ca. 20 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdende producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse) anses derfor for at udgøre den samlede EU-produktion. Alle disse producenter udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(120)
Som forklaret i betragtning 11 blev der på grund af det store antal EU-producenter udtaget en stikprøve. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet inden for EU-erhvervsgrenen på grundlag af oplysninger fra de samarbejdende producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
(121)
EU-forbruget blev beregnet på grundlag af EU-erhvervsgrenens egenproduktion beregnet til EU-markedet og oplysninger om importmængden til EU-markedet indhentet fra Eurostat-statistikkerne.
(122)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-forbruget med 28 %. EU-forbruget faldt med 6 % i 2011, med 8 procentpoint i 2012 og med yderligere 10 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Den faldende tendens kan delvis forklares ved en vis grad af teknisk substitution, idet der for vandrørs vedkommende er en tendens til at erstatte stålrør med alternative varer som f.eks. kobber, plastik eller rustfrit stål.
2010
2011
2012
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeks (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at EU-forbruget var sat alt for lavt. Disse parter har imidlertid ikke fremlagt nogen pålidelige beviser til støtte for denne påstand, som derfor ikke kan godtages.
2. Import fra Hviderusland, Kina og Rusland
(124)
Eftersom det i forbindelse med undersøgelsen blev fastslået, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping fra Ukraine (se betragtning 17 og 118), er den beskedne import fra dette land i det følgende ikke blevet analyseret sammen med importen fra de øvrige berørte lande.
(125)
For at foretage en vurdering af kumuleringen af importen fra Hviderusland, Kina og Rusland blev den individuelle situation for hvert af de tre lande undersøgt på baggrund af de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(126)
Med hensyn til mængderne og dumpingmargenerne og i betragtning af den ubetydelige import i den nuværende undersøgelsesperiode gennemførte Kommissionen en analyse af de fremtidige sandsynlige eksportmængder og dumpingmargener for hvert land, hvis foranstaltningerne ophæves. Heraf fremgik, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil mængderne sandsynligvis stige til niveauer over niveauerne i den nuværende undersøgelsesperiode og i hvert fald være over ubetydelighedstærskelen (se betragtning 33, 56 og 80). Kommissionen fastslog på tilsvarende vis, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil de sandsynlige dumpingmargener være betydelige (se betragtning 30, 53 og 78).
(127)
Hvad angår den gennemsnitlige importpris kan der ikke på baggrund af de ubetydelige importmængder drages nogen endelige konklusioner.
(128)
Det fremgik imidlertid også af undersøgelsen, at konkurrencevilkårene mellem de interesserede parter var ens. Undersøgelsen viste, at den pågældende vare importeret fra Hviderusland, Kina og Rusland samt den samme vare fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen i alt væsentligt havde samme fysiske og tekniske egenskaber.
(129)
På baggrund af ovenstående var alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, opfyldt for Hvideruslands, Kinas og Ruslands vedkommende. Importen fra disse tre lande blev derfor undersøgt kumulativt.
a) Mængde
(130)
Importmængden for den pågældende vare fra Hviderusland, Kina og Rusland til Unionen faldt med 60 % fra ca. 7 000 ton i 2010 til ca. 2 900 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Importmængden steg med 31 % i 2011, før den faldt med 62 procentpoint i 2012 og med yderligere 28 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode.
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra Hviderusland
25
55
0,1
-
Indeks (2010 = 100)
100
222
0
0
Markedsandel for importen fra Hviderusland
0 %
0 %
0 %
0 %
Prisen på import fra Hviderusland (EUR/ton)
677
1 246
600
-
Indeks (2010 = 100)
100
184
89
-
Importmængde fra Kina
712
375
458
118
Indeks (2010 = 100)
100
53
64
17
Markedsandel for importen fra Kina
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Prisen på import fra Kina (EUR/ton)
636
1 052
1 347
2 102
Indeks (2010 = 100)
100
165
212
330
Importmængde fra Rusland
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeks (2010 = 100)
100
140
69
44
Markedsandel for importen fra Rusland
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Prisen på import fra Rusland (EUR/ton)
470
506
513
462
Indeks (2010 = 100)
100
108
109
98
Importmængde fra de pågældende lande
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeks (2010 = 100)
100
131
69
41
Markedsandel for importen fra de pågældende lande
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Prisen på import fra de pågældende lande (EUR/ton)
488
532
591
528
Indeks (2010 = 100)
100
109
121
111
Kilde: Comext.
b) Markedsandel
(131)
De hviderussiske, kinesiske og russiske eksportørers tilsvarende markedsandel på EU-markedet faldt fra 1,3 % i 2010 til 0,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Nærmere bestemt steg markedsandelen fra 1,3 % i 2010 til 1,8 % i 2011, før den faldt til 1,1 % i 2012 og yderligere til 0,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
c) Priser
i) Prisudvikling
(132)
Mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode steg den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare med oprindelse i Hviderusland, Kina og Rusland med 11 %, fra 488 EUR/ton i 2010 til 528 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Nærmere beskrevet steg priserne med 9 % i 2011 og med 12 % i 2012, før de faldt med 10 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
ii) Prisunderbud
(133)
Det meget beskedne salg af den pågældende vare fra Kina og Rusland til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode kan ikke anvendes til at drage entydige konklusioner. Der blev derfor foretaget en sammenligning mellem priserne for den samme vare fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne for den undersøgte vare fremstillet i Hviderusland, Kina og Rusland og solgt til resten af verden. Denne sammenligning viste, at der var tale om et betydeligt underbud.
3. Import fra andre tredjelande
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra Indien
25 720
48 704
58 619
53 007
Markedsandel for importen fra Indien
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Importmængde fra Tyrkiet
83 654
83 753
98 742
69 757
Markedsandel for importen fra Tyrkiet
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Importmængde fra Ukraine
956
573
944
1 147
Markedsandel for importen fra Ukraine
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Importmængde fra andre tredjelande
34 948
42 714
38 518
30 374
Markedsandel for importen fra andre tredjelande
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Importen fra Tyrkiet og Indien steg i den betragtede periode. Markedsandelen for importen fra Ukraine lå på et meget lavt niveau. Markedsandelen for importen fra andre tredjelande var forholdsvis stabil i den betragtede periode.
(135)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at EU-erhvervsgrenens tab af markedsandel på 12 % næsten fuldstændig er blevet absorberet af den stigende markedsdel for Indien og Tyrkiet tilsammen, og at lavprisimport fra Indien og Tyrkiet sandsynligvis er hovedårsagen til, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en udsat situation. Det skal i den forbindelse bemærkes, at formålet med denne undersøgelse er at fastslå, hvorvidt ophævelsen af de gældende foranstaltninger over for de tre lande, for hvilke det er konstateret, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, vil medføre, at EU-erhvervsgrenen lider fornyet skade. I forbindelse med undersøgelsen blev det bekræftet, at der forekom et betydeligt underbud hvad angik salget af varer fra Hviderusland, Kina og Rusland til resten af verden. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil der derfor sandsynligvis igen forekomme dumpingeksport fra disse lande til EU, og EU-erhvervsgrenen vil følgelig lide forøget skade. Den omstændighed, at importen fra Tyrkiet og Indien kan være blevet forøget i den betragtede periode, er uden betydning for denne vurdering af sandsynligheden for fornyet dumping og skade.
4. EU-erhvervsgrenens situation
(136)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
4.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(137)
Fra et niveau på ca. 437 000 ton i 2010 faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 37 % i den betragtede periode. Nærmere bestemt faldt produktionen med 14 % i 2011, med 19 procentpoint i 2012 og med yderligere 4 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Faldet i produktionen hang sammen med et fald i forbruget, men blev mere udtalt på grund af stigende import fra Indien og Tyrkiet.
2010
2011
2012
NUP
Produktion (ton)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeks (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(138)
Produktionskapaciteten var på mere end 1 700 000 ton i 2010 og faldt med 16 % i den betragtede periode. Faldet skyldtes, at nogle EU-producenter havde reduceret antallet af daglige produktionsskift.
2010
2011
2012
NUP
Produktionskapacitet (ton)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeks (2010 = 100)
100
92
75
84
Kapacitetsudnyttelse
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeks (2010 = 100)
100
93
90
75
Kilde: Undersøgelse.
(139)
Kapacitetsudnyttelsen var på 25 % i 2010. Den faldt til 23 % i 2011, til 22 % i 2012 og yderligere til 19 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Den lave kapacitetsudnyttelsesgrad skyldes især, at varer, som ikke er omfattet af denne undersøgelse (hovedsagelig hule profiler), kan fremstilles på det samme produktionsudstyr som svejsede rør. Kapacitetsudnyttelsesgraden er derfor ikke nødvendigvis en relevant skadesindikator for den pågældende erhvervsgren.
c) Salgsmængde
(140)
EU-erhvervsgrenens salg af egenproduktion til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 16 % i 2011, med 21 procentpoint i 2012 og med yderligere 3 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt salget i alt med ca. 40 %. Dette skyldtes faldet i forbruget og stigningen i importen fra Indien og Tyrkiet.
2010
2011
2012
NUP
EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeks (2010 = 100)
100
84
63
60
Kilde: Undersøgelse.
d) Markedsandel
(141)
EU-erhvervsgrenen havde en markedsandel på 73 % i 2010. Den faldt til 65 % i 2011 og yderligere til 56 % i 2012, før den igen steg til 61 % i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i alt med 12 procentpoint i den betragtede periode.
2010
2011
2012
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeks (2010 = 100)
100
89
77
84
Kilde: Undersøgelse.
e) Vækst
(142)
Mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, da EU-forbruget faldt med 28 %, faldt salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen med 40 %. Dette resulterede i, at EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 12 procentpoint i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen oplevede derfor ingen vækst i den betragtede periode.
f) Beskæftigelse
(143)
Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen faldt med 13 % i 2011, med 27 procentpoint i 2012 og med yderligere 3 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Generelt set faldt EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau med 43 % i den betragtede periode, dvs. fra mere end 1 600 personer til mindre end 1 000 personer.
2010
2011
2012
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
1 655
1 446
991
939
Indeks (2010 = 100)
100
87
60
57
Kilde: Undersøgelse.
g) Produktivitet
(144)
Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (i ton) pr. ansat pr. år, og hvis udgangspunkt var 264 ton pr. ansat, faldt først let med 2 % i 2011. Den steg yderligere med 14 procentpoint i 2012 og forblev stabil i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i alt med 12 % i løbet af den betragtede periode.
2010
2011
2012
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
264
260
297
296
Indeks (2010 = 100)
100
98
112
112
Kilde: Undersøgelse.
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(145)
EU-erhvervsgrenens enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 5 % i 2011 og med 1 % i 2012, før de faldt med 4 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Disse priser steg i alt med 2 % i den betragtede periode fra 833 EUR/ton til 848 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
2010
2011
2012
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
833
871
881
848
Indeks (2010 = 100)
100
105
106
102
Kilde: Undersøgelse.
i) Dumpingmargenens størrelse
(146)
Det blev i undersøgelsen fastslået, at der var sandsynlighed for fornyet dumping med betydelige margener, hvis størrelse ikke kan anses for ubetydelig for Hviderusland, Kina og Rusland.
(147)
Som nævnt ovenfor har Kommissionen ikke fundet det sandsynligt, at der vil ske fortsat eller fornyet dumping fra Ukraine.
j) Genrejsning efter tidligere dumping
(148)
De makroøkonomiske indikatorer, der er blevet gennemgået ovenfor, viser, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en udsat og sårbar situation, selv om antidumpingforanstaltningerne delvis har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. I den betragtede periode faldt produktionsmængden med 37 %, salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU med 40 % og beskæftigelsen med 43 %. Derudover faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel på EU-markedet fra 73 % i 2010 til 61 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er meget sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
4.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagerbeholdninger
(149)
Slutlagrene for de stikprøveudtagne EU-producenter var næsten stabile indtil 2011. De steg med 14 procentpoint i 2012, før de faldt med 10 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Lagerniveauet i den nuværende undersøgelsesperiode var dermed 5 % højere end i 2010.
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre (ton)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeks (2010 = 100)
100
101
115
105
Kilde: Undersøgelse.
b) Lønninger
(150)
I løbet af den betragtede periode faldt arbejdskraftomkostningerne med 29 %. Nærmere bestemt faldt de med 2 % i 2011, med 15 procentpoint i 2012 og med yderligere 12 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Det samlede fald i den betragtede periode hænger sammen med faldet i beskæftigelsen.
2010
2011
2012
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeks (2010 = 100)
100
98
83
71
Kilde: Undersøgelse.
(151)
I løbet af den betragtede periode steg arbejdskraftomkostningerne pr. ansat med 25 %. Der er formentlig tale om en midlertidig situation i forbindelse med afskedigelsesomkostningerne forårsaget af det betydelige fald i antallet af ansatte.
2010
2011
2012
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeks (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(152)
I den betragtede periode forbedredes rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven ved salg på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, fra et tabsgivende niveau på mere end 7 % i 2010 til et fortjenstgivende niveau på næsten 1 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Nærmere bestemt blev tabet for EU-producenterne i stikprøven reduceret fra 7,3 % i 2010 til 5 % i 2011 og til 0,6 % i 2012, før rentabiliteten blev forbedret en smule til 0,8 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Investeringsafkast (fortjeneste i % af nettoregnskabsværdien af investeringerne)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Kilde: Undersøgelse
(153)
Den forøgede rentabilitet skyldes, at salgspriserne steg med 2 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne (hovedsagelig varmvalsede coils, som tegner sig for mere end 60 % af produktionsomkostningerne) faldt med 6 % i samme periode, samtidig med at de årlige arbejdskraftomkostninger faldt betydeligt. EU-producenterne i stikprøven har derfor været i stand til gradvis at anvende rentable priser over for deres kunder på EU-markedet.
(154)
Afkastet af investeringer udtrykt som fortjenesten i procent af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele tendensen i rentabiliteten. Det forbedredes fra et tabsgivende niveau på 19,2 % i 2010 til et tabsgivende niveau på 11,8 % i 2011 og yderligere til et fortjenstgivende niveau på 0,5 % i 2012 og et fortjenstgivende niveau på 4,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(155)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var på ca. - 44 mio. EUR i 2010. Den steg til ca. - 7 mio. EUR i 2011, til næsten 17 mio. EUR i 2012 og til ca. 20 mio. EUR i den nuværende undersøgelsesperiode. Ingen af EU-producenterne i stikprøven anførte, at de havde haft vanskeligt ved at tilvejebringe kapital. Forbedringen kan tilskrives reduktionen i produktions- og arbejdskraftomkostningerne samt en lille stigning i priserne.
2010
2011
2012
NUP
Likviditet (eget og detailhandlers mærke) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Kilde: Undersøgelse.
e) Investeringer
(156)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare, der var foretaget af EU-producenterne i stikprøven, faldt med 34 % i 2011, steg med 90 procentpoint i 2012 og faldt til sidst med 59 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. De investeringer, der var foretaget med henblik på vedligeholdelse og fornyelse af det eksisterende udstyr og ikke kapacitetsforøgelse, faldt med 3 % i den betragtede periode.
2010
2011
2012
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeks (2010 = 100)
100
66
156
97
Kilde: Undersøgelse.
5. Konklusion vedrørende skade
(157)
En række indikatorer, herunder især de finansielle indikatorer, forbedredes væsentligt i den betragtede periode. Rentabiliteten forbedredes fra et tabsgivende niveau på mere end 7 % til et fortjenstgivende niveau på 0,8 %, hvilket dog stadig ligger under målfortjenesten på 5 % fra den tidligere undersøgelse. Investeringsafkastet forbedredes fra et tabsgivende niveau på mere end 19 % til et fortjenstgivende niveau på mere end 4 %, og likviditeten forbedredes fra - 44 mio. EUR til 20 mio. EUR. Disse faktorer viser, at erhvervsgrenen var i stand til delvis at genrejse sig.
(158)
Nogle indikatorer viste imidlertid negative resultater mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode. Produktionsmængden faldt med 37 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 25 %, salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 40 %, EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 12 procentpoint, og beskæftigelsen faldt med 43 %.
(159)
Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at fjerne noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. EU-erhvervsgrenen er blevet lidt mere rentabel igen, men på bekostning af sin markedsandel på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen har været i stand til at forbedre sin finansielle situation ved at prioritere priserne og ikke mængderne. Det er derfor klart, at EU-erhvervsgrenen endnu ikke fuldt ud har overvundet virkningerne af tidligere dumping og stadig er i en udsat situation og dermed er meget sårbar over for enhver fornyet dumpingimport.
(160)
Selv om EU-erhvervsgrenens udsatte situation blev anset for at være en væsentlig skade, ville dette ikke kunne tilskrives importen fra de pågældende lande. De tre pågældende lande (for Ukraines vedkommende blev det i forbindelse med undersøgelsen fastslået, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping) tegner sig for en kumulativ markedsandel på under 1 % på EU-markedet. Da der ikke har været noget pristryk fra de pågældende lande, har EU-erhvervsgrenen været i stand til at fastholde priserne på et niveau, der er tilstrækkeligt til at være rentabelt, omend væsentligt under målfortjenesten.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Importen fra Kina, Hviderusland og Rusland
(161)
Ud fra ovenstående viser tendenserne, at antidumpingforanstaltningerne til dels har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. Samtidig befinder erhvervsgrenen sig stadig i en meget udsat situation, hvilket fremgår af den negative udvikling i en række skadesindikatorer.
(162)
Som nævnt ovenfor har eksportørerne i hvert af de tre pågældende lande uudnyttet kapacitet og kan derfor på kort tid øge deres eksport. På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til visse tredjelandsmarkeder er det sandsynligt, at væsentlige mængder, der på nuværende tidspunkt eksporteres til disse lande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber. Stigningen i dumpingimporten til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser, vil formentlig øge pristrykket på EU-markedet, hvorved EU-erhvervsgrenens allerede udsatte situation vil blive forværret. En så markant udvikling blev allerede observeret i den tidligere undersøgelse, da markedsandelen for importen fra de tre lande til EU tredobledes på kun tre et halvt år, dvs. fra 6,2 % i 2004 til 18,7 % i NUP (1.7.2006-30.6.2007). De eksporterende producenter i Kina, Hviderusland og Rusland har således allerede vist, at de er i stand til hurtigt at øge eksportmængden til Unionen.
(163)
Ud fra ovenstående kan det således konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne ophæves.
2. Importen fra Ukraine
(164)
Eftersom det er blevet konkluderet, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping fra Ukraine, er det i dette tilfælde ikke nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af sandsynligheden for fornyet skade.
G. UNIONENS INTERESSER
(165)
Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 21, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(166)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en meget udsat situation. Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at fjerne noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. EU-erhvervsgrenen er blevet lidt mere rentabel igen, men på bekostning af sin markedsandel på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen har været i stand til at forbedre sin finansielle situation ved at prioritere priserne og ikke mængderne på grund af de gældende foranstaltninger. Ophævelsen af foranstaltningerne vil øge pristrykket på EU-markedet og føre til tab igen. Det vil derfor være i EU-erhvervsgrenens interesse, at foranstaltningerne opretholdes.
2. Importørernes og brugernes interesser
(167)
Kommissionen rettede henvendelse til mere end 100 ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere i Unionen for at søge samarbejde, men ingen af dem svarede. Dette kan forklares ved de meget begrænsede eksportmængder, som hvert af de pågældende lande havde til EU-markedet. Under alle omstændigheder er der intet grundlag for at antage, at importørerne eller brugerne ville blive udsat for uforholdsmæssigt store virkninger, hvis foranstaltningerne forlænges.
(168)
I lyset af ovennævnte konkluderes det således, at forlængelsen af foranstaltningerne næppe vil påvirke importørernes og brugernes situation i Unionen væsentligt.
3. Risiko for forsyningsproblemer/konkurrence på EU-markedet
(169)
EU-forbruget faldt med 28 % i den betragtede periode og var på ca. 400 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens kapacitet lå konstant over EU-efterspørgslen i den betragtede periode og var på næsten 1 500 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Der er tilstrækkelig konkurrence mellem EU-producenterne. Derudover har EU-erhvervsgrenen en kapacitetsudnyttelse på kun 19 % i den nuværende undersøgelsesperiode, da den fremstiller forskellige varer (den pågældende vare og andre varer som f.eks. hule profiler) på det samme produktionsudstyr. I tilfælde af øget efterspørgsel har EU-erhvervsgrenen derfor uudnyttet kapacitet til at øge sin produktion ved at ændre sit varesortiment. Importen fra andre tredjelande, som ikke er genstand for foranstaltninger, herunder især Indien og Tyrkiet, kan også dække en del af efterspørgslen.
(170)
Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne med sandsynlighed vil føre til forsyningsproblemer på EU-markedet eller til en begrænsning af konkurrencen på EU-markedet.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(171)
Ovenstående tyder på, at de negative virkninger i forbindelse med en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis vil blive begrænsede og i hvert fald ikke uforholdsmæssige i forhold til fordelene ved en videreførelse af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(172)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(173)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål, med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina og Rusland, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold med forskellige satser.
(174)
For så vidt angår Ukraine bør foranstaltningerne ophæves og proceduren afsluttes, da det konkluderes, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping (se betragtning 17 og 118).
(175)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(176)
En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (5). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, der gør det muligt at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, der gælder for virksomheden. Hvis virksomhedens navneændring ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der gælder for virksomheden, vil der blive offentliggjort en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.
(177)
Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af svejsede rør af jern og ulegeret stål med cirkulært tværsnit og med udvendig diameter af 168,3 mm og derunder, undtagen rør af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, præcisionsrør og rør forsynet med fittings til anvendelse til rørledninger til gas og væsker i civile luftfartøjer, som tariferes under KN-kode ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 og ex 7306 30 77 (Taric-kode 7306304120, 7306304920, 7306307280 og 7306307780), med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina og Rusland.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Folkerepublikken Kina
Alle virksomheder
90,6 %
-
Rusland
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company og Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works og Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Alle andre virksomheder
20,5 %
A999
Hviderusland
Alle virksomheder
38,1 %
-
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af den i artikel 1, stk. 1, nævnte vare, med oprindelse i Ukraine, afsluttes hermed.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/110 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. január 26.)
az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Ukrajnából származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2) és (5) bekezdésére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: korábbi vizsgálat) követően a Tanács az 1256/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések) vetett ki a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Oroszországból, Thaiföldről és Ukrajnából származó, a jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kódok alá besorolt egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára. Az intézkedések keretében 10,1 % és 90,6 % közötti értékvám került kivetésre.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően 2013. szeptember 18-án az említett intézkedések kapcsán a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján. A kérelmet a hegesztett acélcsövek európai uniós ágazatának védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes hegesztett csövek és csővezetékek teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. december 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1-je és 2013. szeptember 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozott.
4.2. Az eljárásban érintett felek
(6)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság, Oroszország és Ukrajna (a továbbiakban: az érintett országok) exportáló gyártóit, a független importőröket és az ismert érintett felhasználókat, valamint az érintett országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(7)
A meghallgatást minden érdekelt fél számára lehetővé tették, amennyiben azt kérelmezte, illetve ismertette a meghallgatást indokló különleges okokat.
4.2.1. Mintavétel az exportáló gyártók körében
(8)
Tekintettel a kínai, oroszországi és ukrajnai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
A Bizottság a mintavételi eljárás során végül nem kapott választ a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóitól. Ukrajnából egy exportáló gyártótól, Oroszországból pedig három exportáló gyártótól érkezett vissza válasz az eljárás keretében. Következésképpen a Bizottság úgy vélte, hogy nincs szükség az exportáló gyártók körében lefolytatandó mintavételre.
4.2.2. Mintavétel az importőrök és az uniós gyártók körében
(10)
Tekintettel az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Mivel független importőr részéről nem érkezett válasz, a Bizottság a független importőrök esetében nem alkalmazott mintavételt.
(11)
Tekintettel az ezen eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók értékesítési volumenén, termelési volumenén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult. A mintát a gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján állították össze, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; a minta az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának és a független uniós vevők részére teljesített értékesítésének az 52 %-át képviseli. Továbbá a minta a vállalatok földrajzi elhelyezkedését tekintve reprezentatív, mivel négy különböző tagállamra terjedt ki. Az uniós gyártókkal a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételének napján konzultált a javasolt mintáról. Mivel nem jelentkeztek további gyártók, és a mintával kapcsolatban sem érkeztek észrevételek, a Bizottság elfogadta a javasolt mintát.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, valamint az Unió érdekeit. E célból a Bizottság kérdőíveket küldött az exportáló gyártóknak és a mintába felvett uniós gyártóknak. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Arcelor Mittal Karvina, Cseh Köztársaság,
-
Arcelor Mittal Krakkó, Lengyelország,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Olaszország,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Egyesült Királyság,
b)
Fehéroroszországi exportáló gyártók:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Fehéroroszország,
c)
Az ukrajnai exportáló gyártóval kapcsolatban álló kereskedő:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Svájc,
d)
Oroszországi gyártók:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralszk, Oroszország,
e)
Gyártó az analóg országban:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Dél-Afrika.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(13)
Az érintett termék a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Oroszországból, és Ukrajnából származó, jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kód alá besorolt kör keresztmetszetű és legfeljebb 168,3 mm külső átmérőjű hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-cső és csővezeték, kivéve az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcsövet, az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscsövet és termelőcsövet, a precíziós csöveket és a polgári repülésben használt, gázok vagy folyadékok vezetésére alkalmas, ráerősített szerelvényekkel rendelkező csöveket.
(14)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az érintett termékek különböző típusai ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és a termékeket alapvetően ugyanazon célokra használják.
2. Hasonló termék
(15)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unióban értékesített hegesztett csőről és csővezetékről és az érintett országokban, valamint az analóg országban gyártott és értékesített hegesztett csőről és csővezetékről megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, mint az érintett országokban gyártott és uniós exportra értékesített hegesztett cső és csővezeték, valamint alapvető felhasználási területeik is lényegében megegyeznek. Ennélfogva ezek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(16)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a négy érintett országból származó dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
(17)
A felülvizsgálati időszakban a vizsgálat tárgyát képező mind a négy ország elhanyagolható mennyiséget exportált az érintett termékből. A vizsgálat tárgyát képező egyik ország esetében sem valószínű ezért a dömping folytatódása. Az értékelés a dömping megismétlődése valószínűségének értékelése során csak egyéb harmadik országok exportárainak felhasználására korlátozódott. A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a Fehéroroszországba irányuló exportot e célból figyelmen kívül hagyták.
A NEM PIACGAZDASÁGGAL RENDELKEZŐ ORSZÁGOK
1. Analóg ország
(18)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján Fehéroroszország és a Kínai Népköztársaság nem piacgazdasággal rendelkező országnak minősül. A korábbi vizsgálatban a rendes érték megállapításához az USA szolgált analóg országként. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint a kérelmező javaslata alapján e hatályvesztési felülvizsgálat analóg országaként az USA-t tervezték kiválasztani.
(19)
A Bizottság a Mogilevtől és a fehérorosz hatóságoktól kapott észrevételeket. Nem érkezett észrevétel érdekelt felektől a Kínai Népköztársaságból.
(20)
A fehérorosz felek azzal érveltek, hogy az USA nem volt megfelelő választás az egyetlen együttműködő USA-beli gyártó és az uniós gazdasági ágazat közötti állítólagos kapcsolatok miatt.
(21)
A fehérorosz felek Oroszországot javasolták analóg országként, mivel az oroszországi acélipar állítólag - a közös szovjet múltra való tekintettel - hasonló a fehéroroszországihoz.
(22)
A vizsgálat azonban megállapította, hogy az egyetlen együttműködő orosz gyártó termelési költségeiben nem tükröződött megfelelően a földgáz értéke (lásd a (69) preambulumbekezdést). Emellett a szóban forgó orosz gyártó nem működött kellő mértékben együtt (lásd a (61) preambulumbekezdést). Oroszország kiválasztását ezért nem tartották megfelelőnek.
(23)
A Bizottság megállapította, hogy az érintett terméket más harmadik országok is exportálják az Unióba. A Bizottság 14 ismert acéltermelő ország gyártóival lépett kapcsolatba, többek között Bosznia-Ηercegovinával, Brazíliával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Szerbiával, Dél-Afrikával, Dél-Koreával és Tajvannal.
(24)
Az USA-beli gyártók végül nem működtek együtt a Bizottsággal. Ezzel szemben Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Dél-Afrika gyártói hiánytalanul kitöltött kérdőíveket küldtek vissza. A Bizottság - gyártói belföldi értékesítésének jelentős volumenét tekintve - Dél-Afrikát tekintette a legmegfelelőbb választásnak.
FEHÉROROSZORSZÁG
1. Előzetes megjegyzés
(25)
Az ismert legnagyobb fehéroroszországi gyártó (OJSC Mogilev Metallurgical Works [a továbbiakban: Mogilev]) együttműködött a vizsgálatban. Mindazonáltal a Mogilev a felülvizsgálati időszakban nem exportálta az érintett terméket az Unióba. Az Unióba irányuló export valószínűsíthető árára vonatkozó információ ezért más harmadik országok exportárain alapult, ahogy azt a (27) preambulumbekezdés is jelzi.
2. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(26)
A rendes érték Fehéroroszország tekintetében terméktípusonként került megállapításra a szokásos dél-afrikai (analóg ország) kereskedelmi forgalomban a hasonló termék független vevők részére teljesített belföldi értékesítésére alkalmazott ár alapján. Amennyiben a hasonló termék valamely terméktípusát nem értékesítették a szokásos kereskedelmi forgalomban, vagy Dél-Afrika belföldi piacán valamely terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket a hasonló termék előállítási költségeinek, értékesítési, általános és adminisztratív költségeinek és a nyereségnek az összeadásával számította ki.
2.2. A valószínűsíthető exportár megállapítása
(27)
A felülvizsgálati időszakban a Mogilev nem exportálta az érintett terméket az Unióba. Így a valószínűsíthető exportár az egyéb harmadik országokra alkalmazott értékesítési árak alapján került megállapításra.
2.3. Összehasonlítás
(28)
A rendes érték és a valószínűsíthető exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(29)
Értelemszerűen kiigazításokra került sor a fuvarozási költségek, árengedmények és kedvezmények és a kereskedelem szintje terén fennálló különbségek alapján.
2.4. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
(30)
A fentiek alapján a valószínűsíthető dömpingkülönbözetet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban 28,4 %-ban állapították meg.
3. Az export alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(31)
A Mogilev gyártósorait felhasználták hegesztett csövek és csővezetékek gyártására és üreges idomacélok gyártására egyaránt (a két termék gyártása csak egy kis gyártási lépés tekintetében különbözik). A Mogilev jelentős mennyiségű üreges idomacélt gyártott és exportált többek között az Unióba, mivel az említett árukra nincs hatályban dömpingellenes vám. A Mogilev gyártott továbbá 168,3 mm-nél nagyobb átmérőjű hegesztett csöveket (a továbbiakban: nagyméretű csövek), amelyek az Unióban nem tartoznak dömpingellenes vám hatálya alá.
(32)
A jelenlegi termékösszetétel alapján a Mogilev szabad kapacitása a számítások szerint körülbelül 20 000 tonna, vagyis az uniós felhasználás mintegy 5 %-a.
(33)
Következésképp az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll annak a kockázata, hogy a Mogilev jelentős mennyiségű hegesztett csövet értékesít dömpingárakon az uniós piacon.
(34)
A Mogilev a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította, hogy a tényleges szabad kapacitása a hidraulikus tesztelésnél jelentkező szűk keresztmetszet miatt lényegesen kisebb. A hidraulikus tesztelés azonban az érintett termék teljes gyártási folyamatának csak egy kis szakaszát jelenti, és ezért az említett szűk keresztmetszet megszüntetése viszonylag könnyű. Az üzem szabad kapacitásának a hidraulikus tesztelést végző berendezés szűk keresztmetszete alapján történő megállapítására vonatkozó érv ezért nem fogadható el.
3.2. Ugyanazon berendezéseken gyártott termékek termeléséről való átállás
(35)
Ahogy a (31) preambulumbekezdésben jeleztük, a Mogilev számára jelenleg jövedelmezőbb az üreges idomacélok gyártása, mivel ezek nem tartoznak uniós dömpingellenes vámok hatálya alá, míg a hegesztett csövek igen. A felülvizsgálati időszakban a gyártás valóban kifejezetten olyan termékekre összpontosult, amelyek nem tartoztak uniós dömpingellenes vám hatálya alá, ami a gyártott termékek jelentős hányadát érintette. A hegesztett csövekre vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése esetén várható, hogy a Mogilev kiegyensúlyozottabb termékösszetételt fog gyártani, átállítva kapacitását a hegesztett csövekre azokról a termékekről, amelyek jelenleg nem tartoznak intézkedések hatálya alá.
(36)
Ezért komoly a kockázata annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Mogilev legalább részben átállítja gyártását a dömpingellenes vámok hatályán jelenleg kívül eső termékekről az uniós piacra szánt, dömpingelt árakon értékesített hegesztett csövekre.
(37)
A nyilvánosságra hozatalt követően a Mogilev azzal érvelt, hogy termékösszetételét nem állítaná át rögtön az üreges idomacélokról a hegesztett csövekre és csővezetékekre, mivel éveken át sokkal nagyobb arányban értékesített üreges idomacélokat, mint hegesztett csöveket, és nem lenne indokolt változtatni ezen a gyakorlaton.
(38)
Ezzel összefüggésben ki kell emelni, hogy az üreges idomacélok tekintetében a Mogilev legnagyobb piaca az EU és a vállalat jelenleg nem értékesít hegesztett csöveket és csővezetékeket az uniós piacon. A Mogilev nem szolgált bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló értékesítés aránya a különböző termékek vonatkozásában változatlan maradna. Következésképpen fenntartjuk azt a megállapítást, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Mogilev gyártásának termékösszetétele valószínűsíthetően kiegyensúlyozottabb lenne, és termelését legalább részben átállítaná az üreges idomacélokról az uniós piacra szánt hegesztett csövekre és csővezetékekre.
3.3. Az uniós piac vonzereje
(39)
Ahogy a (27) preambulumbekezdésben említésre került, a felülvizsgálati időszakban Fehéroroszországból nem exportálták az érintett terméket az Unióba. Így azon kockázat valószínűségét, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése a kereskedelemnek az uniós piacra történő áthelyeződésével jár, a következőkre kell alapozni:
-
más exportpiacokon irányadó értékesítési árak,
-
az uniós piacon irányadó értékesítési árak, mind az uniós gazdasági ágazat, mind más behozatali források esetében, valamint
-
a Mogilev értékesítési magatartása az olyan termékek esetében, amelyek nem tartoznak dömpingellenes vámok hatálya alá.
(40)
A Mogilev más piacokon alkalmazott átlagos értékesítési árainak az uniós piacokon alkalmazott árakkal való összehasonlítása azt mutatja, hogy az áralákínálás jelentős szintű. Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési áraival összehasonlítva az áralákínálás mértéke 30 % és 50 % között mozog. A Mogilev árai alacsonyabbak az uniós piacra irányuló más behozatali források, például India vagy Törökország árainál is.
(41)
Az uniós piac valószínűsíthető vonzerejét az a tény is megerősíti, hogy a Mogilev már rendelkezik a jelenleg más termékek értékesítésére használt értékesítési csatornákkal, amelyeket - az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén - felhasználhatna az érintett termék értékesítésére.
(42)
A fentiek ismeretében a Bizottság megállapítja, hogy jelentős annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az export - dömpingelt árakon - áthelyeződik az uniós piacra, mivel az uniós piac az árak szempontjából sokkal vonzóbb.
(43)
A nyilvánosságra hozatalt követően a Mogilev azt állította, hogy nem vették kellőképpen figyelembe, hogy a hegesztett csöveket és csővezetékeket érintő belföldi piaci és oroszországi piaci értékesítése a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megerősítette az értékesítési volumen említett piacokon megfigyelhető növekedését. A nyilvánosságra hozatal után tett észrevételeiben a Mogilev megerősítette továbbá, hogy a hegesztett csöveket és csővezetékeket az uniós piacra jellemző árnál alacsonyabb árakon értékesítik. Következésképpen az a tény, hogy az említett termékek értékesítési volumene az eltelt időszakban a belföldi és oroszországi piacokon egyaránt növekedett, nem enyhíti, illetőleg nem szünteti meg annak a kockázatát, hogy a kedvezőbb uniós árak miatt a kereskedelem áthelyeződik az uniós piacra. A Mogilev érvelését ezért elutasítják.
4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(44)
A Fehéroroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitás, a más termékekről az érintett termék gyártására való átállás kockázata, valamint az uniós piac vonzó árszintje alapján arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll annak a kockázata, hogy bővülni fog az érintett termék Fehéroroszországból származó dömpingelt exportja.
KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG
1. Előzetes megjegyzések
(45)
Ahogy a (9) preambulumbekezdés megállapítja, a Bizottság a Kínai Népköztársaságból nem kapott választ. Így a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az átfogó elemzés, köztük a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezték. A kínai hatóságok tájékoztatást kaptak arról, hogy a Bizottság szándékában áll az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása, és megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.
(46)
Ebből adódóan a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (Eurostat és kínai exportadatok) és a Metal Bulletin felhasználásával mérték fel.
(47)
Az együttműködés hiánya hatással volt a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlítására. Az alaprendelet 18. cikkével összhangban megfelelőnek minősült mind a rendes érték, mind az exportár globális, konkrétan az átlagos értékeken alapuló megállapítása.
2. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(48)
A Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték a szokásos dél-afrikai (analóg ország) kereskedelmi forgalomban a független vevők részére teljesített belföldi értékesítésre alkalmazott átlagár alapján került megállapításra.
2.2. A valószínűsíthető exportár megállapítása
(49)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárakat a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani.
(50)
A Bizottság először az Eurostattól származó statisztikákat elemezte. A Kínai Népköztársaságból importált termék mennyisége azonban korlátozott volt, így azok árai nem tekinthetők reprezentatívnak. A valószínűsíthető exportár ezért az egyéb harmadik országokba irányuló exportra vonatkozó kínai kereskedelmi statisztikák alapján került megállapításra.
2.3. Összehasonlítás
(51)
A rendes érték és a valószínűsíthető exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(52)
Értelemszerűen kiigazításokra került sor a fuvarozási költségek, biztosítási költségek, a vissza nem téríthető héa, az exportköltségek, árengedmények és kedvezmények terén fennálló különbségek alapján.
2.4. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
(53)
A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a valószínűsíthető dömpingkülönbözetet 39,3 %-ban állapították meg.
3. Az export alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(54)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a következő források kerültek felhasználásra:
-
a kérelmező által adott információ,
-
a rendelkezésre álló kiadványok (például a Metal Bulletin),
-
a korábbi vizsgálat során gyűjtött információ.
(55)
A kínai hegesztettcső-gyártást messze a legnagyobbnak tartják a világon. A Metal Bulletin szerint 2012-ben a hegesztett csövek éves termelése körülbelül 35 millió tonnát tett ki. A kérelmező becslése alapján a Kínai Népköztársaságban a hegesztett csövek termelési kapacitása messze meghaladja az évi 45 millió tonnát. A teljes szabad kapacitás így több mint 10 millió tonna, ami a hegesztett csövek tapasztalt teljes uniós felhasználásának a huszonötszörösét jelenti.
(56)
Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős a kockázata annak, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős mennyiségű hegesztett csövet értékesítenek dömpingelt árakon az uniós piacon.
3.2. Az uniós piac vonzereje
(57)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. Azon kockázat megállapítása tehát, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az értékesítés az uniós piacra helyeződik át, a nyilvánosan hozzáférhető forrásokon alapul.
(58)
A nyilvánosan hozzáférhető források, például a Metal Bulletin alapján a kínai árszint messze alatta marad az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árának (848 EUR/tonna), valamint a fő exportáló országokból, például Indiából és Törökországból az Unióba irányuló import átlagárainak. Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árával összehasonlítva az áralákínálás mértéke 30 % és 50 % között mozog. Ez egyértelműen jelzi az uniós piac vonzerejét és azt, hogy Kína képes arra, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén árversenybe kezdjen.
(59)
A fentiek ismeretében a Bizottság megállapította, hogy a fent említett jelentős árkülönbségek következtében komoly a kockázata annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kereskedelem iránya a harmadik országokba irányuló, alacsonyabb árakon történő értékesítésről a nagyobb nyereséget hozó uniós piacra helyeződik át.
4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(60)
A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzó árszintje alapján arra lehet következtetni, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen megnövekszik az érintett termék Kínából származó dömpingelt exportja.
PIACGAZDASÁGGAL RENDELKEZŐ ORSZÁGOK
OROSZORSZÁG
1. Előzetes megjegyzések
(61)
Az oroszországi termelés mintegy 75 %-át képviselő két orosz exportáló gyártó a mintavételi eljárás keretében benyújtotta válaszait, de később arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem szándékozik válaszolni az exportáló gyártóknak küldött kérdőívre. Csak egyetlen kisméretű gyártó működött együtt a vizsgálatban és töltötte ki a kérdőívet, valamint tette lehetővé az ellenőrző látogatást, ez a gyártó azonban nem exportál az Unióba, illetőleg a más országokba irányuló exportja sem jelentős. Tekintettel arra, hogy az oroszországi exportáló gyártók körében az együttműködés hiánya jelentős szintet ért el, az átfogó elemzés, többek között a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezik. Az együtt nem működő oroszországi exportáló gyártók, valamint az oroszországi hatóságok tájékoztatást kaptak arról, hogy a Bizottság szándékában áll az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása, és megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.
(62)
Ebből adódóan a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük az Eurostat kereskedelmi importstatisztikái, oroszországi exportstatisztikák és a Metal Bulletin felhasználásával mérték fel.
(63)
Az együttműködés jelentős mértékű hiánya hatással volt a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlítására. Az alaprendelet 18. cikkével összhangban megfelelőnek minősült mind a rendes érték, mind az exportár globális, konkrétan az átlagos értékeken alapuló megállapítása.
(64)
A Bizottság megjegyezte, hogy az Eurostat-statisztikák alapján volt némi Oroszországból származó import az érintett termék esetében. A mennyiségek azonban csekélyek voltak, így ezen importok árait nem tekintették reprezentatívnak. Az Unióba irányuló export valószínűsíthető árára vonatkozó információ ezért más harmadik országok exportárain alapult, ahogy a (73) preambulumbekezdés is jelzi.
2. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(65)
Ahogy a (61) preambulumbekezdésben említésre került, az oroszországi exportáló gyártók igen korlátozott együttműködése miatt a Bizottság kénytelen volt a rendes érték meghatározása során a rendelkezésre álló tényeket felhasználni. E célból az együttműködő oroszországi gyártó által benyújtott információkat használtuk.
(66)
A rendes érték az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése első mondatának megfelelően került megállapításra. Először azt kellett megállapítani, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítésének mennyisége a felülvizsgálati időszakban reprezentatív-e a harmadik országokba irányuló oroszországi exportértékesítéssel összehasonlítva. A belföldi értékesítés akkor bizonyult reprezentatívnak, ha a hasonló termék értékesítésének volumene elérte vagy meghaladta a hasonló termék harmadik országba irányuló oroszországi exportértékesítésének 5 %-át.
(67)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló terméket az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítették-e. Ez oly módon történt, hogy megállapították az érintett terméktípusra vonatkozóan a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(68)
A szokásos kereskedelmi forgalom vizsgálatához az átlagos termelési költséget vették figyelembe. A gyártási költségek és különösen az energiaköltségek tekintetében - a gázra korlátozódóan - megvizsgálták, hogy az egyetlen együttműködő gyártó által fizetett gázárakban megfelelően megjelennek-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségek.
(69)
Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül 30 %-a volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat arra utalt, hogy az oroszországi belföldi gázárak szabályozott árak, amelyek az oroszországi földgáz nem szabályozott exportpiacain fizetett piaci áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelő módon - az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint - a gázköltségeket, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. Az oroszországi belföldi piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár alapját az exportra értékesített orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus) számított - a helyi elosztási költségekkel kiigazított - átlagára jelentette. Waidhaus az EU-ba - amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai megfelelő módon tükrözik a költségeket - irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.
(70)
Következésképpen a Bizottság a szokásos kereskedelmi forgalom vizsgálatához a - gázköltségek tekintetében megfelelően kiigazított - átlagos termelési költséget alkalmazta.
(71)
A rendes értéket így a felülvizsgálati időszak során történt nyereséges belföldi értékesítés átlagáraként számították ki, mivel a nyereséges értékesítés volumene legfeljebb a teljes értékesítési volumen 80 %-át tette ki.
2.2. A valószínűsíthető exportár megállapítása
(72)
Az oroszországi exportáló gyártók igen korlátozott együttműködése miatt a Bizottság kénytelen volt az exportár meghatározását a rendelkezésre álló tényekre alapozni. Az egyetlen együttműködő oroszországi gyártótól származó információt nem lehetett felhasználni, mivel ez a gyártó nem exportálta az érintett terméket az EU-ba és csak jelentéktelen mennyiségeket exportált harmadik országokba.
(73)
A valószínűsíthető exportár ezért - és tekintettel arra, hogy az Oroszországból az EU-ba irányuló export jelentéktelen volt - az egyéb harmadik országokba irányuló exportra vonatkozó oroszországi exportstatisztikák alapján került megállapításra. Az egyéb harmadik országokba irányuló export mennyisége jelentős volt.
(74)
Mivel az egyetlen együttműködő oroszországi gyártó kizárólag úgynevezett „fekete csövet” (vagyis nem galvanizált csövet) gyártott, csak a fekete csövekhez kapcsolódó információt használták fel az exportár megállapításához. Az oroszországi exportstatisztikák szerint az oroszországi export túlnyomó hányadát is a fekete cső teszi ki.
(75)
Az egyetlen együttműködő orosz gyártó a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította, hogy az ő exportárait kellett volna felhasználni, mivel az export az összes értékesítésének több mint 10 %-át teszi ki. Ez az értékesítés azonban csak kevesebb mint 2 %-a az oroszországi exportstatisztika szerinti teljes exportnak. Ennek alapján fenntartjuk azt a megállapítást, hogy a szóban forgó gyártó exportárai az export jelentéktelen mennyisége miatt nem használhatók.
2.3. Összehasonlítás
(76)
A rendes érték és a valószínűsíthető exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(77)
Adott esetben figyelembe vették a fuvarozási költségekben mutatkozó különbségeket.
2.4. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
(78)
A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a valószínűsíthető dömpingkülönbözet 38,7 % volt.
3. Az export alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(79)
A kérelmező becslése szerint az oroszországi szabad kapacitás az érintett termék esetében meghaladja az uniós piac teljes felhasználását. A kérelmező ezt a becslést a Metal Bulletinben közzétett információra alapozta. Emellett a kérelmező 56 %-os kapacitáskihasználást feltételezett, amelyet az együttműködő gyártó által benyújtott információk is megerősítettek.
(80)
Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős a kockázata annak, hogy az oroszországi exportáló gyártók jelentős mennyiségű hegesztett csövet értékesítenek dömpingelt árakon az uniós piacon.
(81)
A nyilvánosságra hozatalt követően a (61) preambulumbekezdésben említett nem együttműködő oroszországi gyártók azt állították, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta más piacok, többek között az oroszországi piac állítólagos vonzerejét, valamint az említett gyártók által jelzett oroszországi szabad kapacitást.
(82)
Ezzel összefüggésben ki kell emelni, hogy a szabad kapacitásra vonatkozó információ szélesebb termékösszetételt vett figyelembe, amely többek között az üreges idomacélokat és a nagy átmérőjű csöveket is magában foglalta. Ez az információ ezért kevésbé releváns, mint a kérelmező által biztosított információ. Emellett még az oroszországi gyártók által jelzett 60-70 %-os kapacitáskihasználási ráta alapján számított szabad kapacitás is fedezné az uniós piaci felhasználás nagy részét.
(83)
Ami a nem együttműködő oroszországi gyártók által más piacok, többek között az oroszországi piac állítólagos vonzerejével kapcsolatos információkat illeti, először is emlékeztetni kell arra, hogy együttműködés hiányában ezeket az adatokat nem lehetett ellenőrizni. Másodszor, a (84)-(86) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően ez az információ ellentmond a vizsgálat során szerzett, a hivatalos oroszországi exportstatisztikán alapuló információnak, amelyet a két nem együttműködő oroszországi gyártó nem vitatott.
3.2. Az uniós piac vonzereje
(84)
Az oroszországi kereskedelmi statisztika szerint az oroszországi exportár (647 EUR/tonna) messze alatta marad az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árának (848 EUR/tonna), és megfelel a fő exportáló országokból, például Indiából és Törökországból az Unióba irányuló import átlagárainak.
(85)
Ugyanezen kereskedelmi statisztika szerint az oroszországi összexport 33 %-a Azerbajdzsánba, Oroszország legfontosabb exportpiacára irányul. Az azerbajdzsáni értékesítési ár 586 EUR/tonna, így lényegesen alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési ára (848 EUR/tonna) és még alacsonyabb a fő uniós exportőrök, például India vagy Törökország által felszámított áraknál. Emellett az Azerbajdzsánba irányuló oroszországi export az uniós felhasználás körülbelül 15 %-ának felel meg. Így fennáll annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az export áthelyeződik az EU-ba.
(86)
A fentiek ismeretében a Bizottság megállapította, hogy komoly a kockázata annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kereskedelem átirányul az uniós piacra.
4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(87)
Az Oroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzó árszintje alapján arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll annak a kockázata, hogy növekszik az érintett termék Oroszországból származó, Unióba irányuló dömpingelt exportja.
(88)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azt állították, hogy a hatályban lévő intézkedések Oroszországgal szembeni fenntartása, ugyanakkor a hatályban lévő intézkedések Ukrajna esetében történő megszüntetése (lásd lejjebb) diszkriminációt jelent, mivel Oroszország és Ukrajna állítólag hasonló szabad kapacitással rendelkezik.
(89)
A vizsgálat következtetései nem támasztják alá ezt az állítást, mivel azt állapították meg, hogy Oroszországban jelentős, az uniós piac felhasználásának legalább a nagy részét lefedő szabad kapacitás áll rendelkezésre. Ukrajna esetében viszont azt a következtetést lehetett levonni, hogy a valamennyi országba irányuló export számára rendelkezésre álló kapacitás korlátozott. A szabad kapacitás tekintetében fennálló e jelentős különbség miatt ezért a diszkriminációra vonatkozó állítást visszautasítják.
UKRAJNA
1. Előzetes megjegyzések
(90)
A vizsgálatban csak egy ukrajnai exportáló gyártó, az Interpipe Group (a továbbiakban: Interpipe) működött együtt. Az Interpipe az ukrajnai gyártás jelentős részét és szinte a teljes, csekély mennyiségű uniós exportot adja. Legalább négy ismert ukrajnai gyártó van, amelyek nem működnek együtt, de a kereskedelmi statisztikák szerint az Unióba irányuló exportjuk nem jelentős.
(91)
Az Unióba irányuló jelentéktelen ukrajnai export ismeretében a valószínűsíthető exportár az Interpipe egyéb harmadik országokra alkalmazott értékesítési árai alapján került megállapításra, ahogy a (17) preambulumbekezdés ismerteti.
2. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(92)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó, az Interpipe esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az érintett termék egyéb harmadik országokba irányuló exportértékesítése összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az Interpipe esetében reprezentatív volt.
(93)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Interpipe által export keretében értékesített terméktípusokkal.
(94)
A Bizottság ezután - az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint - megvizsgálta, hogy az Interpipe belföldi értékesítése az egyes, exportra értékesíthető terméktípussal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok tekintetében reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy a terméktípusok többsége tekintetében a belföldi értékesítés mennyisége reprezentatív volt.
(95)
A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.
(96)
A rendes értéket - függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem - az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
a)
a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, valamint
b)
e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.
(97)
Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.
(98)
A rendes értéket az egyes terméktípusok felülvizsgálati időszak alatti - kizárólag nyereséges - belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
a)
a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy
b)
e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget.
(99)
A belföldi értékesítés elemzése azt állapította meg, hogy a rendes érték kiszámítása a felülvizsgálati időszak során teljesített összes belföldi értékesítés árának súlyozott átlagaként, illetőleg - csak a terméktípustól függően - a nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként történt.
(100)
Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki.
(101)
A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következőket hozzáadták az Interpipe által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:
-
az Interpipe esetében a hasonló termék belföldi értékesítése során a szokásos kereskedelmi forgalomban a felülvizsgálati időszakban felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint
-
az Interpipe által a hasonló termék belföldi értékesítése során a szokásos kereskedelmi forgalomban a felülvizsgálati időszakban elért nyereség.
2.2. A valószínűsíthető exportár megállapítása
(102)
Az Unióba irányuló jelentős ukrajnai export hiányában a valószínűsíthető exportár az Interpipe egyéb harmadik országokba irányuló, jelentős mennyiségű exportra alkalmazott értékesítési árai alapján került megállapításra, ahogy a (17) preambulumbekezdés ismerteti.
(103)
A harmadik országok esetében az Interpipe valamennyi értékesítése közvetlenül független vevők számára történt. Az értékesítési árat ezért a szóban forgó független vevők által ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
2.3. Összehasonlítás
(104)
A rendes érték és a valószínűsíthető exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(105)
Értelemszerűen kiigazításokra került sor a fuvarozási költségek és a hitelköltségek terén fennálló különbségek alapján.
2.4. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
(106)
A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a valószínűsíthető dömpingkülönbözetet 16 %-ban állapították meg.
(107)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság azt állapította meg, hogy Ukrajna esetében a dömping 16 %-os szinten továbbra is fennállt. Az állítás azonban megalapozatlan, mivel úgy tűnik, félreértésen alapul. Ahogy a (17) preambulumbekezdésben megállapításra került, a felülvizsgálati időszakban valamennyi ország, beleértve Ukrajnát, elhanyagolható mennyiséget exportált az érintett termékből az EU-ba. Az említett mennyiségek alapján ezért nem vonható le megfelelő következtetés és Ukrajna tekintetében nem került sor a dömping folytatódásának megállapítására. Az állítást ezért elutasítják.
3. Az export alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(108)
A korábbi vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Ukrajnában a termelési kapacitás meghaladta az évi 400 000 tonnát. Az említett vizsgálat óta azonban az ismert gyártók közül kettő leállította a hegesztett csövek gyártását, nevezetesen a Lugansk Tube Plant és az Interpipe csoport egyik üzeme, az Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant. Mivel azóta nem érkezett megerősítés az ukrajnai termelési kapacitás bővüléséről, a jelenlegi kapacitás lényegesen kisebb, mint a korábbi vizsgálat időszakában.
(109)
Ami a (108) preambulumbekezdésben említett kapacitáskihasználást illeti, az Interpipe a felülvizsgálati időszakban - az üzem műszaki korlátait figyelembe véve - közel teljes kapacitáskihasználással működött.
(110)
Egy másik fontos szempont az ukrajnai üzemek földrajzi elhelyezkedése. Az üzemek nagyrészt Kelet-Ukrajnában találhatók és közvetlenül vagy közvetve befolyásolja őket az országrészben kialakult jelenlegi biztonsági helyzet. Bizonytalan ezért, hogy az említett vállalatok teljes mértékben ki tudják-e használni termelési kapacitásukat.
(111)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azzal érveltek, hogy az ukrajnai termelés nem elhanyagolható része kívül esik a jelenlegi biztonsági helyzet által érintett területen. Meg kell jegyezni azonban, hogy közvetve - például a nyersanyagellátás akadozása miatt - a szóban forgó területen kívül elhelyezkedő vállalatokat is érinti a biztonsági helyzet. Megállapítható tehát, hogy a legtöbb ukrajnai üzemre közvetlenül vagy közvetve, de hatást gyakorol a kialakult jelenlegi biztonsági helyzet. Az állítást ezért elutasítják.
(112)
Ugyanakkor - tekintettel a felülvizsgálati időszakot követően Ukrajnában kialakult különleges helyzetre - számolni lehet azzal, hogy a biztonsági helyzet normalizálódását követően a belföldi piacon az építőipar többletkapacitásokat fog lekötni. A hasonló terméket is felhasználják az építőiparban, például teherhordó elemek építéséhez, csőkerítésekhez, védőeszközként és állványozásra.
(113)
Tekintettel a termelési kapacitás csökkenésére és a belföldi kereslet várható növekedésére, következtetésként megállapítható, hogy a valamennyi országba irányuló export tekintetében rendelkezésre álló szabad kapacitás korlátozott.
(114)
Az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően azzal érveltek, hogy Ukrajnában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre. Az állításokat azonban tényleges bizonyítékokkal nem támasztották alá, ezért azokat elutasítják.
(115)
Az érdekelt felek azt állították továbbá, hogy az Interpipe bejelentette az Unióba irányuló exportjának jelentős, mintegy 60 %-kal történő növelését, ami ellentmond az export céljára rendelkezésre álló szabad kapacitás korlátozott jellegére vonatkozó állításoknak. Ez az állítás azonban nem fogadható el. Az Interpipe bejelentései általánosságban a vállalatra vonatkoznak és nem konkrétan az érintett termékre. Még ha releváns is lenne az érintett termék szempontjából, a körülbelül 60 %-os jelentős növekedés csak 0,5 %-os uniós piaci részesedést eredményezne, ami változatlanul elhanyagolhatónak tekinthető. Ez az érv tehát nem mond ellent annak a következtetésnek, hogy a valamennyi országba irányuló export tekintetében rendelkezésre álló szabad kapacitás korlátozott.
(116)
Ugyanezek az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a szabad kapacitást nem indokolt felhasználni a dömping elemzésekor, mert a kapacitáskihasználás nem tekinthető releváns kármutatónak a kárelemzés során, ahogy a (139) preambulumbekezdés is megállapítja.
(117)
Ez az állítás nem fogadható el. Az említett két értékelés célja eltérő. A kárelemzés során azt vizsgáljuk, hogy az alacsony kapacitáskihasználás az uniós gazdasági ágazatot érő kár jelének tekinthető-e, ami nem feltétlenül van így, ha a fennmaradó kapacitás felhasználható más termékek előállítására. A dömpingelemzés magára a szabad kapacitásra összpontosít, azaz a kihasználatlan kapacitásra, amelyet nem használnak semmilyen termék előállítására, ezért azonnal rendelkezésre áll az érintett termék gyártására.
4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(118)
Az Ukrajnában rendelkezésre álló korlátozott szabad kapacitás, valamint a dömpingelt export áthelyeződésének csekély kockázata arra enged következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén nem áll fenn annak a kockázata, hogy az érintett termék Ukrajnából származó dömpingelt exportja jelentősen megnövekedik. Valószínűtlen ezért, hogy az Ukrajnával szembeni dömpingellenes intézkedések hatályvesztése a dömping nem elhanyagolható mennyiség tekintetében megnyilvánuló megismétlődéséhez vezet az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének megfelelően.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(119)
A felülvizsgálati időszak alatt mintegy 20 gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelése (amit az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) tekinthető ezért a teljes uniós termelésnek. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.
(120)
A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gyártók nagy számára tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten határozták meg a kármutatókat:
-
A makrogazdasági elemek (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való felépülés) értékelése az uniós gazdasági ágazat szintjén, az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálatra irányuló kérelemben szereplő adatokra támaszkodó becslések alapján történt.
-
A mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, nyereségesség, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós felhasználás
(121)
Az uniós felhasználás meghatározása az uniós gazdasági ágazat uniós piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, valamint az uniós piacra kerülő import volumenére vonatkozó Eurostat-adatok alapján történt.
(122)
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 28 %-kal csökkent, 2011-ben 6 %-kal, 2012-ben 8 százalékponttal és a felülvizsgálati időszakban további 10 százalékponttal esett vissza. A csökkenő tendencia részben a bizonyos fokú műszaki helyettesítéssel magyarázható, mivel egyre jellemzőbb, hogy a vízvezetékeknél az acél csővezetéket például rézből, műanyagból vagy rozsdamentes acélból készült alternatív termékkel váltják fel.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás (tonna)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós felhasználást jelentősen alábecsülték. A szóban forgó felek azonban nem támasztották alá állításukat megbízható bizonyítékokkal, mely állítás így nem fogadható el.
2. A Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó behozatal
(124)
Mivel a vizsgálat megállapította, hogy nincs valószínűsége az Ukrajnából származó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének (lásd a (17) és a (118) preambulumbekezdést), az alábbi elemzésben a csekély mennyiségű ukrajnai importot nem vették figyelembe a más országokból származó importtal együtt.
(125)
A Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó behozatal kumulációjának értékelése érdekében mindhárom ország helyzetét külön-külön megvizsgálták az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek alapján.
(126)
A Bizottság - a mennyiségekkel és a dömpingkülönbözetekkel összefüggésben és tekintettel az import felülvizsgálati időszak alatti jelentéktelen volumenére - országonként elvégezte az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető exportvolumenek és dömpingkülönbözetek előretekintő elemzését. Arra az eredményre jutott, hogy a volumenek az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkednének és minden bizonnyal meghaladnák az elhanyagolhatósági küszöböt (lásd a (33), az (56) és a (80) preambulumbekezdést). A Bizottság megállapította emellett, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető dömpingkülönbözetek jelentősek lesznek (lásd a (30), az (53) és a (78) preambulumbekezdést).
(127)
Az import elhanyagolható mennyiségei miatt az átlagos importárra vonatkozóan nem vonhatók le érdemi következtetések.
(128)
A vizsgálat azonban arra is rávilágított, hogy a releváns gazdasági szereplők közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. A vizsgálat feltárta, hogy a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból importált érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített hasonló termék valamennyi fizikai és műszaki jellemző tekintetében hasonló.
(129)
A fentiek alapján megállapítható, hogy Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság és Oroszország esetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumok teljesülnek. Az ebből a három országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták.
a) Volumen
(130)
Az érintett termék Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból az Unióba irányuló importjának volumene 60 %-kal csökkent, azaz a 2010-es mintegy 7 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban mintegy 2 900 tonnára esett vissza. 2011-ben 31 %-kal emelkedett, majd 2012-ben 62 százalékponttal és a felülvizsgálati időszakban további 28 százalékponttal csökkent.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A Fehéroroszországból származó import volumene
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
A Fehéroroszországból származó import piaci részesedése
0 %
0 %
0 %
0 %
A Fehéroroszországból származó import ára (EUR/tonna)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
A Kínai Népköztársaságból származó import volumene
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
A Kínai Népköztársaságból származó import piaci részesedése
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
A Kínai Népköztársaságból származó import ára (EUR/tonna)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Az Oroszországból származó import volumene
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Az Oroszországból származó import piaci részesedése
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Az Oroszországból származó import ára (EUR/tonna)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Az érintett országokból származó import volumene
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Az érintett országokból származó import piaci részesedése
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Az érintett országokból származó import ára (EUR/tonna)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Forrás: Comext
b) Piaci részesedés
(131)
A fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportőrök megfelelő piaci részesedése az uniós piacon a 2010-es 1,3 %-ról a felülvizsgálati időszakban 0,7 %-ra csökkent. Konkrétan, a piaci részesedés a 2010. évi 1,3 %-ról 2011-re 1,8 %-ra növekedett, majd 2012-ben 1,1 %-ra csökkent, ezután pedig a felülvizsgálati időszakban tovább esett, 0,7 %-ra.
c) Árak
i. Az árak alakulása
(132)
2010 és a felülvizsgálati időszak között az érintett termék Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó importjának átlagára 11 %-kal emelkedett, a 2010-es 488 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 528 EUR/tonnára. Pontosabban az árak 2011-ben 9 %-kal, 2012-ben pedig 12 %-kal növekedtek, majd ezután a felülvizsgálati időszakban 10 %-kal csökkentek.
ii. Áralákínálás
(133)
Mivel a felülvizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaság és Oroszország rendkívül keveset értékesített az érintett termékből az Unióban, így ezekre az adatokra támaszkodva nem lehet érdemi következtetéseket levonni. Így az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített hasonló termék árának és a vizsgálat tárgyát képező, Fehéroroszországban, a Kínai Népköztársaságban és Oroszországban gyártott és a világ más részein értékesített termék árának összehasonlítására került sor. Ez az összehasonlítás jelentős áralákínálást tárt fel.
3. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó import volumene
25 720
48 704
58 619
53 007
Az Indiából származó import piaci részesedése
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
A Törökországból származó import volumene
83 654
83 753
98 742
69 757
A Törökországból származó import piaci részesedése
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Az Ukrajnából származó import volumene
956
573
944
1 147
Az Ukrajnából származó import piaci részesedése
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Az egyéb harmadik országokból érkező import volumene
34 948
42 714
38 518
30 374
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
A figyelembe vett időszakban a Törökországból és Indiából származó import növekedett. Az ukrajnai import piaci részesedése rendkívül alacsony maradt. Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt.
(135)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 12 %-os visszaesését - együtt tekintetbe véve - szinte teljes mértékben ellensúlyozta India és Törökország növekvő piaci részesedése és az uniós gazdasági ágazat sérülékenységének fő oka valószínűleg az Indiából és Törökországból származó alacsony árú import. Ezzel összefüggésben ki kell emelni azt, hogy e vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az azon három országgal szembeni hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése, melyek esetében a dömping megismétlődésének valószínűségét megállapították, eredményezheti-e az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését. A vizsgálat során megerősítették, hogy a Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság és Oroszország által értékesített termékek esetében jelentős áralákínálás volt megfigyelhető a világ más részeit illetően. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezért valószínűleg ismét dömpingelt exportra kerülne sor az említett országokból az Unióba, következésképpen az uniós gazdasági ágazatot érő kár vélhetően növekedne. Az a körülmény, hogy az Indiából és Törökországból származó import emelkedhetett a figyelembe vett időszakban, nem befolyásolja a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó ezen értékelést.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(136)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
4.1. Makrogazdasági elemek
a) Termelés
(137)
A 2010-es mintegy 437 000 tonnás szintről az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 37 %-kal esett vissza. Pontosabban, 2011-ben 14 %-kal, majd 2012-ben 19 százalékponttal és a felülvizsgálati időszakban további 4 százalékponttal csökkent. A termelés csökkenése a felhasználás visszaeséséhez kapcsolódik, de az Indiából és Törökországból származó import növekedése miatt hangsúlyosabbá vált.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(138)
A termelési kapacitás 2010-ben meghaladta az 1 700 000 tonnát és a figyelembe vett időszak során 16 %-kal csökkent. A csökkenés azzal magyarázható, hogy egyes uniós gyártók csökkentették a napi gyártási műszakok számát.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Kapacitáskihasználás
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Forrás: Vizsgálat
(139)
2010-ben 25 %-os volt a kapacitáskihasználás, 2011-ben 23 %-ra, 2012-ben pedig 22 %-ra esett vissza, majd a felülvizsgálati időszakban tovább csökkent 19 %-ra. Az alacsony kapacitáskihasználási ráták főként azzal magyarázhatók, hogy az e vizsgálat hatályán kívül eső termékek (elsősorban az üreges idomacélok) ugyanazokon a termelőberendezéseken gyárthatók, mint a hegesztett csövek, ezért a kapacitáskihasználási ráták nem bizonyulnak okvetlenül a szóban forgó gazdasági ágazatot érő kár megfelelő mutatójának.
c) Értékesítési volumen
(140)
Az uniós gazdasági ágazat saját termelésének az Unió piacán független vevők részére történő értékesítése 2011-ben 16 %-kal, 2012-ben 21 százalékponttal, majd a felülvizsgálati időszakban további 3 százalékponttal csökkent. Összességében 2010 és a felülvizsgálati időszak között az értékesítések mintegy 40 %-kal csökkentek, ami a felhasználás visszaesésének, valamint az Indiából és Törökországból származó import növekedésének a következménye.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Független fogyasztók részére történt uniós értékesítések volumene (tonna)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Forrás: Vizsgálat
d) Piaci részesedés
(141)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2010-ben 73 % volt. 2011-ben 65 %-ra, 2012-ben tovább, 56 %-ra esett vissza, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 61 %-ra emelkedett volna. Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 12 százalékponttal csökkent.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Forrás: Vizsgálat
e) Növekedés
(142)
2010 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós felhasználás 28 %-kal visszaesett, a független vevők részére az Unióban teljesített értékesítés volumene 40 %-kal csökkent. Ez a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat számára 12 százalékpontos piacvesztést eredményezett. Így ebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat nem növekedett.
f) Foglalkoztatás
(143)
Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 2011-ben 13 %-kal, 2012-ben 27 százalékponttal, majd a felülvizsgálati időszakban további 3 százalékponttal csökkent. Általánosságban elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási rátája a figyelembe vett időszakban 43 %-kal - azaz több mint 1 600 főről 1 000 fő alá - csökkent.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Forrás: Vizsgálat
g) Termelékenység
(144)
Az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott munkaerő termelékenysége - amelynek mutatója a tonnában kifejezett termelt mennyiség/fő/év - az egy munkavállalóra jutó 264 tonnáról először 2011-ben 2 %-kal némileg csökkent, majd 2012-ben 14 százalékponttal emelkedett, a felülvizsgálati időszakban pedig stabil maradt. Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége a figyelembe vett időszak során összesen 12 %-kal emelkedett.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/fő)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Forrás: Vizsgálat
h) Az értékesítési árakat érintő tényezők
(145)
Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé történő értékesítéseire alkalmazott egységárak 2011-ben 5 %-kal, majd 2012-ben 1 százalékponttal nőttek, majd a felülvizsgálati időszakban 4 százalékponttal csökkentek. Összességében az említett árak a figyelembe vett időszakban 2 %-kal, 833 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakbeli 848 EUR/tonnára nőttek.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Forrás: Vizsgálat
i) A dömpingkülönbözet nagysága
(146)
A vizsgálat megállapította annak valószínűségét, hogy a dömping - jelentős különbözetekkel - megismétlődik, mely különbözetek nagysága Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság és Oroszország esetében nem minősül elhanyagolhatónak.
(147)
Ahogy fent megjegyeztük, a Bizottság Ukrajna esetében nem állapította meg a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét.
j) Felépülés a korábbi dömping okozta károkból
(148)
A fent megvizsgált makrogazdasági mutatók szerint a dömpingellenes intézkedések ugyan részben elérték a kívánt eredményt, azaz az uniós gyártókat ért károk megszüntetését, a gazdasági ágazat azonban még mindig sérülékeny és instabil helyzetben van. A figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene valóban 37 %-kal csökkent, a független uniós vevők részére teljesített értékesítés volumene 40 %-kal visszaesett, a foglalkoztatás pedig 43 %-kal csökkent. Emellett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az uniós piacon a 2010. évi 73 %-ról a felülvizsgálati időszakban 61 %-ra esett vissza. Nem történt meg tehát az előző dömping utáni felépülés, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is rendkívül érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
4.2. Mikrogazdasági elemek
a) Készletek
(149)
A mintába bevont uniós gyártók zárókészleteinek szintje 2011-ig csaknem stabil volt. 2012-ben 14 százalékponttal növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban 10 százalékponttal csökkent. A készletszint így a felülvizsgálati időszakban 5 %-kal meghaladta a 2010. évit.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek (tonna)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Forrás: Vizsgálat
b) Bérek
(150)
A figyelembe vett időszak során a munkaerőköltségek 29 %-kal csökkentek. Konkrétan, e költségek 2011-ben 2 %-kal, majd 2012-ben 15 százalékponttal csökkentek, a felülvizsgálati időszakban pedig további 12 százalékponttal estek vissza. A figyelembe vett időszakra jellemző általános csökkenés a foglalkoztatás csökkenésére vezethető vissza.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Forrás: Vizsgálat
(151)
A figyelembe vett időszak során a munkavállalónkénti munkaerőköltség 25 %-kal emelkedett. Ez valószínűleg a foglalkoztatottak számának jelentős mértékű csökkentése következtében felmerült elbocsátási költségekkel összefüggő átmeneti helyzet.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti éves bérköltség (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(152)
A figyelembe vett időszakban a mintába felvett uniós gyártók uniós piaci értékesítései nyereségesség szempontjából - a nettó értékesítések százalékában kifejezve - a 2010. évi több mint 7 %-os veszteséget követően a felülvizsgálati időszakban közel 1 %-os nyereséget értek el. Konkrétabban, a mintába felvett uniós gyártók vesztesége a 2010. évi 7,3 %-ról 2011-ben 5 %-ra, majd 2012-ben 0,6 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 0,8 %-kal csekély nyereségbe fordult át.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
A beruházások megtérülése (a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Forrás: Vizsgálat
(153)
A nyereségesség növekedése azzal magyarázható, hogy az értékesítési árak a figyelembe vett időszak során 2 %-kal növekedtek, míg a termelési költségek (túlnyomórészt a melegen hengerelt tekercs esetében, amelyhez a termelési költségek több mint 60 %-a kapcsolódik) ugyanebben az időszakban 6 %-kal csökkentek, az éves munkaerőköltségek jelentős csökkenésével párhuzamosan. Így a mintában szereplő uniós gyártók abban a helyzetben voltak, hogy az uniós piacon fokozatosan nyereséges árakat tudtak alkalmazni vevőikkel szemben.
(154)
A beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségként kifejezett megtérülése nagyjából követte a nyereségességi tendenciát. A 2010. évi 19,2 %-os veszteség után 2011-ben javulás következett be, a veszteség 11,8 %-ra csökkent, majd 2012-ben 0,5 %-os volt a nyereség, amely a felülvizsgálati időszakban 4,3 %-ra emelkedett.
d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(155)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2010-ben körülbelül - 44 millió EUR volt. 2011-ben mintegy - 7 millió EUR-ra, 2012-ben pedig közel 17 millió EUR-ra, majd a felülvizsgálati időszakban körülbelül 20 millió EUR-ra emelkedett. A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem jelezte, hogy problémái akadtak volna a tőkebevonás terén. A javulás a termelési költségek és a munkaerőköltségek csökkenésével és az árak csekély emelkedésével magyarázható.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Forrás: Vizsgálat
e) Beruházások
(156)
A mintában szereplő uniós gyártóknak a hasonló termék gyártásába eszközölt éves beruházásai 2011-ben 34 %-kal csökkentek, 2012-ben 90 százalékponttal nőttek, és végül a felülvizsgálati időszakban 59 százalékponttal csökkentek. A figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent az a beruházás, amelyet a kapacitásbővítés helyett a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordítottak.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Forrás: Vizsgálat
5. A kárra vonatkozó következtetés
(157)
Számos mutató, így például a pénzügyi mutatók, jelentősen javult a figyelembe vett időszakban. A nyereségesség a több mint 7 %-os veszteséget követően 0,8 %-os profitba fordult át, ami még mindig elmarad a korábbi vizsgálatban meghatározott célszinttől, az 5 %-os nyereségtől. A beruházások megtérülése a több mint 19 %-os veszteségből 4 %-ot meghaladó nyereségbe fordult át és a pénzforgalom szintje - 44 millió EUR-ról 20 millió EUR-ra javult. Ezek a tényezők arra utalnak, hogy az ágazat részlegesen képes volt a helyreállásra.
(158)
Másrészt egyes mutatók 2010 és a felülvizsgálati időszak között negatívan alakultak. A termelési volumen 37 %-kal, a kapacitáskihasználás 25 %-kal, a független uniós vevők részére teljesített értékesítés volumene 40 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12 százalékponttal visszaesett, a foglalkoztatás pedig 43 %-kal zuhant.
(159)
A dömpingellenes intézkedések részben teljesítették célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntették az uniós gazdasági ágazatnak az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Az uniós gazdasági ágazat - ugyan az uniós piaci részesedés romlása árán - kismértékben újra nyereségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat képes volt javítani pénzügyi helyzetét azáltal, hogy a mennyiségekkel szemben az árakat részesítette előnyben. Ezért egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig nem heverte ki teljes mértékben a korábbi dömping hatásait, és továbbra is instabil helyzetben van, ezért nagyon kiszolgáltatott a dömpingelt behozatal bármely megismétlődésével szemben.
(160)
Még ha az uniós gazdasági ágazat instabil helyzete jelentős kárnak minősül is, nem köthető az érintett országokból származó importhoz. A három érintett ország (Ukrajna esetében a vizsgálat megállapította, hogy nem valószínű a dömping folytatódása vagy megismétlődése) az uniós piacon összességében 1 %-nál kisebb piaci részesedéssel rendelkezik. Az érintett országokból eredő árnyomás hiányában az uniós gazdasági ágazat képes volt olyan árszintet fenntartani, amely elegendő a nyereségességhez, bár jelentősen elmarad a célként meghatározott nyereségtől.
F. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó import
(161)
A fenti tendenciák azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz az uniós gyártókat ért károk megszüntetését. Másrészről, amint ezt számos kármutató negatív tendenciája jelzi, a gazdasági ágazat helyzete még mindig rendkívül sérülékeny és instabil.
(162)
A fent említettek szerint az érintett három ország exportőrei szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően rendkívül gyorsan meg tudják növelni exportjaikat. Mivel az uniós piaci árak egyes harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra. A dömpingelt, az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árú behozatal növekedése valószínűleg felerősíti az uniós piacra gyakorolt árnyomást, és rontja az uniós gazdasági ágazat már így is sérülékeny helyzetét. Ilyen hirtelen fejlemény már a korábbi vizsgálat során is megfigyelhető volt, amikor a három országból származó, az Unióba irányuló importok piaci részesedése csupán három és fél év alatt megháromszorozódott, azaz a 2004-es 6,2 %-ról a vizsgálati időszakban (2006. július 1-je és 2007. június 30. között) 18,7 %-ra emelkedett. A fehéroroszországi, a kínai és az oroszországi exportáló gyártók így már bebizonyították, hogy képesek gyorsan növelni az Unióba irányuló exportjuk volumenét.
(163)
Ezért a fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a kár megismétlődésének a valószínűsége.
2. Az Ukrajnából származó behozatal
(164)
Figyelemmel arra a következtetésre, hogy nem valószínű az Ukrajnából származó dömping folytatódása vagy megismétlődése, nincs szükség a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálatra.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(165)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(166)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig rendkívül sérülékeny. A dömpingellenes intézkedések részben teljesítették célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntették az uniós gazdasági ágazatnak az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Az uniós gazdasági ágazat - ugyan az uniós piaci részesedés romlása árán - kismértékben újra nyereségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat a hatályos intézkedéseknek köszönhetően képes volt javítani pénzügyi helyzetét azáltal, hogy a mennyiségekkel szemben az árakat részesítette előnyben. Az intézkedések megszüntetése növeli az uniós piacra nehezedő árnyomást és újra veszteségekhez vezet. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért érdekében áll az intézkedések fenntartása.
2. Az importőrök és a felhasználók érdekei
(167)
A Bizottság több mint 100 független importőrrel és felhasználóval lépett kapcsolatba, hogy együttműködést kezdeményezzen, de egyikőjük sem válaszolt. Ez az érintett országok uniós piacra irányuló exportjának rendkívül csekély volumenével magyarázható. Mindenesetre nincsenek olyan tényezők, amelyek arra utalnak, hogy az importőröket vagy a felhasználókat aránytalan mértékben befolyásolná az intézkedések kiterjesztése.
(168)
A fentiek fényében a Bizottság véleménye szerint nem valószínű, hogy az intézkedések kiterjesztése lényegesen érinteni fogja az Unióban az importőrök és a felhasználók helyzetét.
3. Az ellátáshiány kockázata/az uniós piaci verseny
(169)
Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban 28 %-kal csökkent és a felülvizsgálati időszakban körülbelül 400 000 tonna volt. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kapacitása folyamatosan meghaladta az uniós keresletet, és a szintje a felülvizsgálati időszakban közel 1 500 000 tonna volt. Az uniós gyártók között megfelelő verseny érvényesül. Emellett az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakban csak 19 %-os kapacitáskihasználási rátával működik, mivel ugyanazokon a termelőberendezéseken különböző termékeket (az érintett terméket és más termékeket, például üreges idomacélt) gyárt. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért van szabad kapacitása arra, hogy a kereslet növekedése esetén a termelési összetétel módosítása révén fokozza termelését. Az intézkedések hatályán kívül eső egyéb harmadik országokból, elsősorban Indiából és Törökországból származó importok is ki tudják elégíteni a kereslet egy részét.
(170)
A fenti megfontolások alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós piacon valószínűleg kínálathiányhoz vezetne, illetve korlátozná a versenyt.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(171)
A fentiek azt jelzik, hogy az intézkedések fenntartásából eredő kedvezőtlen hatások korlátozottak lesznek, és semmi esetben sem lesznek aránytalanok az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések meghosszabbítása által biztosított előnyökhöz képest.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(172)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a fennálló intézkedések fenntartására. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(173)
A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországból származó egyes hegesztett vas- és ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések különböző mértékű értékvámokból állnak.
(174)
Ukrajna esetében - azon megállapítás alapján, hogy nem valószínű a dömping folytatódása vagy megismétlődése (lásd a (17) és a (118) preambulumbekezdést) - az intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni és az eljárást le kell zárni.
(175)
A rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok - tehát az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék behozatalaira kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok - beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(176)
Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (5). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(177)
Ez a rendelet összhangban áll az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kód alá tartozó (TARIC kód: 7306304120, 7306304920, 7306307280 és 7306307780) kör keresztmetszetű és legfeljebb 168,3 mm külső átmérőjű hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-cső és csővezeték - kivéve az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcsövet, az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscsövet és termelőcsövet, a precíziós csöveket és a polgári repülésben használt, gázok vagy folyadékok vezetésére alkalmas, ráerősített szerelvényekkel rendelkező csöveket - behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Minden vállalat
90,6 %
-
Oroszország
TMK Csoport (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company és Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Csoport (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works és Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Minden más vállalat
20,5 %
A999
Fehéroroszország
Minden vállalat
38,1 %
-
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Az Ukrajnából származó, az 1. cikk (1) bekezdésében említett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 26-án.