KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 101/2013
af 4. februar 2013
om anvendelse af mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe af kvæg
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (1), særlig artikel 3, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (2) er der fastsat generelle hygiejnebestemmelser for fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder, idet der særlig tages hensyn til princippet om den generelle gennemførelse af procedurer baseret på risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter (HACCP).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Det er fastsat deri, at lederen af en fødevarevirksomhed ikke må anvende andre stoffer end drikkevand til at fjerne overfladeforurening fra animalske produkter, medmindre anvendelsen af det pågældende stof er godkendt i henhold til nævnte forordning.
(3)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 af 15. november 2005 om mikrobiologiske kriterier for fødevarer (3) er endvidere fastsat de mikrobiologiske kriterier for visse mikroorganismer og de gennemførelsesbestemmelser, som fødevarevirksomhedslederne skal opfylde, når de gennemfører de almindelige og særlige hygiejnebestemmelser, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 852/2004. Det er fastsat, at fødevarevirksomhedslederne skal sikre, at fødevarerne opfylder disse mikrobiologiske kriterier.
(4)
Den 14. december 2010 modtog Kommissionen en ansøgning om godkendelse af anvendelsen af mælkesyre til at reducere overfladeforureningen på slagtekroppe af kvæg og på oksekød.
(5)
Den 26. juli 2011 vedtog Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en videnskabelig udtalelse om evaluering af sikkerheden og effektiviteten af mælkesyre til fjernelse af mikrobiel overfladeforurening fra slagtekroppe, udskæringer og afpuds af kvæg (4).
(6)
I sin udtalelse konkluderer EFSA, at behandlinger med mælkesyre til dekontaminering ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder, forudsat at det anvendte stof er i overensstemmelse med EU-specifikationerne for fødevaretilsætningsstoffer. EFSA konkluderer desuden, at behandlinger med mælkesyre giver en betydelig reduktion af mikrobiologisk forurening i forhold til ingen behandling eller til behandling med drikkevand, og at det er usandsynligt, at sådanne behandlinger vil bidrage til udviklingen af mikrobiel resistens.
(7)
EFSA anbefaler, at fødevarevirksomhedslederne validerer den antimikrobielle effektivitet af sådanne behandlinger under deres specifikke forarbejdningsbetingelser og efterprøver mælkesyrekoncentrationen, temperaturen ved anvendelsen og andre faktorer, der påvirker stoffets effektivitet som dekontamineringsmiddel. EFSA konkluderede i udtalelsen også, at der ikke er nogen negative konsekvenser for miljøet som følge af denne anvendelse af mælkesyre.
(8)
Ifølge EFSA's udtalelse udgør restmængden, der absorberes i oksekødet, som følge af mælkesyrebehandlingen højst 190 mg/kg. En sådan mængde anses for residual i forhold til den aktive mængde, der er nødvendig for at reducere mikrobiel overfladeforurening. Endvidere har den ikke nogen teknologisk indvirkning på det endelige produkt. Dertil kommer, at restmængderne af mælkesyre, der anvendes til at reducere mikrobiel overfladeforurening, er ubetydelig i forhold til den mængde af mælkesyre, der forekommer naturligt i oksekød, og det giver ikke anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder. I visse typer tilberedt kød er mælkesyresalte godkendt som fødevaretilsætningsstoffer med henblik på konservering. Til dette formål anvendes i almindelighed 20 000 mg/kg. Derfor adskiller anvendelsen af mælkesyre til at reducere mikrobiel overfladeforurening sig klart fra anvendelsen som et fødevaretilsætningsstof.
(9)
I betragtning af EFSA's udtalelse, og under hensyntagen til at mælkesyre kan give en betydelig reduktion af mulig mikrobiologisk forurening, bør det godkendes, at mælkesyre anvendes til at reducere overfladeforureningen. En sådan anvendelse bør dog være underlagt visse betingelser. Anvendelsen bør begrænses til anvendelse på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger på slagteriet og integreres i god hygiejnepraksis og HACCP-baserede systemer.
(10)
Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 af 9. marts 2012 om specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer opført i bilag II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 (5) indeholder specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer vedrørende især oprindelse, renhedskriterier og andre nødvendige oplysninger.
(11)
I overensstemmelse med EFSA's udtalelse bør mælkesyre, der anvendes til at reducere overfladeforurening på slagtekroppe af kvæg, opfylde de specifikationer for mælkesyre, der er fastsat i EU-lovgivningen. Det betyder, at hvis mælkesyre anvendes til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening i henhold til nærværende forordning, bør denne mælkesyre være i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat i forordning (EU) nr. 231/2012.
(12)
Anvendelsen af mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger af kvæg må ikke berøre fødevarevirksomhedslederens pligt til at overholde bestemmelserne i EU-lovgivningen om fødevarehygiejne som fastsat i forordning (EF) nr. 852/2004, (EF) nr. 853/2004 og (EF) nr. 2073/2005 og bør på ingen måde betragtes som en erstatning for gode hygiejniske slagtepraksisser og driftsprocedurer eller som et alternativ til at opfylde kravene i de nævnte forordninger.
(13)
Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed afgav ikke udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden. Kommissionen forelagde derfor Rådet et forslag om disse foranstaltninger og fremsendte det samtidig til Europa-Parlamentet.
(14)
Eftersom Rådet ikke tog stilling til forslaget og Europa-Parlamentet ikke modsatte sig foranstaltningen inden for de gældende frister, bør Kommissionen vedtage foranstaltningen -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Fødevarevirksomhedslederne kan anvende mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger af kvæg på slagteriet i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2013.
A BIZOTTSÁG 101/2013/EU RENDELETE
(2013. február 4.)
a tejsavnak a szarvasmarhák hasított testén található felületi mikrobiológiai szennyeződések csökkentésére irányuló használatáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI UNIÓ BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) általános szabályokat ír elő az élelmiszer-ipari vállalkozók számára az élelmiszer-higiéniáról, különös figyelemmel a veszélyelemzés és a kritikus szabályozási pontok rendszerén (HACCP) alapuló eljárások általános végrehajtását érintő elvre.
(2)
A 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelet az élelmiszer-ipari vállalkozók számára különleges higiéniai szabályokat állapít meg az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan. Előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók az állati eredetű termékek felületi szennyeződésének eltávolításához ivóvízen kívül semmilyen más szert nem használhatnak, kivéve, ha a szer használatát az említett rendelettel összhangban engedélyezték.
(3)
Ezenfelül az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK bizottsági rendelet (3) egyes mikroorganizmusokra mikrobiológiai kritériumokat és végrehajtási szabályokat határoz meg, amelyeknek az élelmiszer-ipari vállalkozóknak a 852/2004/EK rendeletben említett általános és különleges higiéniai intézkedések végrehajtása során meg kell felelniük. A rendelet értelmében az élelmiszer-ipari vállalkozók biztosítják, hogy az élelmiszerek megfelelnek az említett mikrobiológiai kritériumoknak.
(4)
2010. december 14-én a Bizottsághoz kérelem érkezett annak jóváhagyása iránt, hogy a tejsav alkalmazható legyen a szarvasmarhák hasított testén és húsán található felületi szennyeződés csökkentéséhez.
(5)
2011. július 26-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) tudományos véleményt fogadott el a szarvasmarhák hasított testén, részein és vágási hulladékán található felületi mikrobás szennyeződés eltávolítására alkalmazott tejsav biztonságosságának és hatékonyságának értékeléséről (4).
(6)
Véleményében az EFSA azt a következtetést vonta le, hogy a tejsav szennyeződéseltávolításra való alkalmazása nem jelent biztonsági kockázatot, feltéve, hogy a használt anyag megfelel az élelmiszer-adalékanyagok uniós specifikációinak. Az EFSA megállapította továbbá, hogy a tejsavas kezelés - a kezelés hiányával vagy az ivóvizes kezeléssel összehasonlítva - a mikrobiológiai szennyeződés jelentős csökkentését eredményezi, és valószínűtlen, hogy az ilyen kezelés hozzájárulna mikrobás rezisztencia kialakulásához.
(7)
Az EFSA javasolja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók sajátos feldolgozási körülményeik között validálják az ilyen kezelések antimikrobiális hatékonyságát, és ellenőrizzék a tejsav töménységét, alkalmazási hőmérsékletét és más tényezőket, amelyek befolyásolják szennyeződéseltávolító hatékonyságát. Az EFSA-vélemény azt is megállapította, hogy a tejsav használata nem jár negatív következményekkel a környezetre nézve.
(8)
Az EFSA-vélemény szerint az a maradék tejsavmennyiség, amelyet a kezelés során a szarvasmarhahús felvesz, nem haladja meg a 190 mg/kg-ot. Ez a mennyiség a mikrobás felületi szennyeződés csökkentéshez szükséges aktív mennyiséghez képest maradéknak minősíthető. A végtermékben ezenfelül semmilyen technológiai hatása nincs. A felületi mikrobás szennyeződés csökkentésére használt tejsavmaradék mennyisége elhanyagolható a szarvasmarhában természetesen jelen lévő tejsavmennyiséghez képest, és nem okoz biztonsági kockázatot. Egyes húskészítményeknél engedélyezett a tejsav sóinak élelmiszer-adalékanyagként, tartósítás céljából való felhasználása. A tejsav e célra való felhasználásakor a 20 000 mg/kg-os szint az általános. A felületi mikrobás szennyeződés csökkentésére alkalmazott tejsav használata ezért világosan elkülönül élelmiszer-adalékanyagként történő felhasználásától.
(9)
Az EFSA tudományos véleménye nyomán, valamint figyelembe véve, hogy a tejsav az esetleges mikrobiológiai szennyeződés jelentős csökkentésére képes, helyénvaló jóváhagyni, hogy felhasználható legyen a felületi szennyeződések csökkentésére. Az ilyen felhasználást ugyanakkor bizonyos feltételekhez kell kötni. A tejsav felületi szennyeződések eltávolításához való felhasználását korlátozni kell a vágóhídon hasított testek, féltestek vagy negyedek esetében történő alkalmazásra, és megfelelő higiéniai gyakorlatba, valamint HACCP-alapú rendszerekbe kell beilleszteni.
(10)
Az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról szóló, 2012. március 9-i 231/2012/EU bizottsági rendelet (5) élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozóan specifikációkat ír elő, amelyek elsősorban az eredettel, a tisztasági kritériumokkal és bármely más szükséges információval kapcsolatosak.
(11)
Az EFSA-véleménynek megfelelően a szarvasmarhák hasított testén található felületi szennyeződés csökkentésére használt tejsavnak meg kell felelnie a tejsavra az uniós jogszabályokban előírt specifikációknak. Következésképpen, ahol a tejsavat e rendelet értelmében felületi mikrobiológiai szennyeződések csökkentésére használják, az ilyen tejsavnak meg kell felelnie a 231/2012/EU rendeletben meghatározott specifikációknak.
(12)
Ezenfelül a szarvasmarhák hasított testén, féltestén vagy negyedén található felületi mikrobiológiai szennyeződés csökkentésére szolgáló tejsav alkalmazása nem módosíthatja az élelmiszer-ipari vállalkozók azon kötelességét, hogy megfeleljenek az uniós élelmiszer-higiéniai jogszabályok (a 852/2004/EK, a 853/2004/EK és a 2073/2005/EK rendelet) követelményeinek, és semmi esetre sem tekinthető úgy, hogy helyettesíti a megfelelő higiéniával végzett vágási gyakorlatot és műveleti eljárásokat, vagy hogy alternatíváját jelenti az említett rendeletek követelményeinek való megfelelésnek.
(13)
Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. A Bizottság ezért ezen intézkedés kapcsán javaslatot küldött a Tanácsnak; javaslatát ezzel egyidejűleg továbbította az Európai Parlamentnek.
(14)
Mivel az alkalmazandó határidőn belül a Tanács nem nyilvánított véleményt, és az Európai Parlament nem ellenezte az intézkedést, azt a Bizottságnak el kell fogadnia,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az élelmiszer-ipari vállalkozók az e rendelet mellékletében meghatározott feltételeknek megfelelően felhasználhatják a tejsavat szarvasmarhák hasított testén vagy féltestén vagy negyedén található felületi mikrobiológiai szennyeződések vágóhídon végzett csökkentésére.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. február 4-én.