RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1371/2013
af 16. december 2013
om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1 Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 62,9 % på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag 1 hertil. Disse foranstaltninger er de gældende foranstaltninger, og den undersøgelse, der førte til foranstaltningerne, er den oprindelige undersøgelse.
(2)
De gældende foranstaltninger er tidligere blevet udvidet til at omfatte Malaysia ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 672/2012 (3) og Taiwan og Thailand ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 21/2013 (4).
1.2 Anmodning
(3)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) modtog den 25. februar 2013 en anmodning i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, om en undersøgelse af den mulige omgåelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina og om at gøre importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien til genstand for registrering, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien.
(4)
Anmodningen blev indgivet af Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras »Stikla Skiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH, som er fire EU-producenter af visse åben mesh-stoffer af glasfibre.
(5)
Anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at der skete en betydelig ændring i handelsmønstret efter indførelsen af de gældende foranstaltninger, for så vidt angår eksporten fra Kina, Indien og Indonesien til Unionen, for hvilken der ikke er nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. Årsagen til det ændrede handelsmønster hævdes at være omladning af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina via Indien og Indonesien og/eller urigtig oprindelsesangivelse af de kinesiske produkter.
(6)
Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Indien og Indonesien fandt sted til priser under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(7)
Endelig var der bevis for, at priserne på visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien var dumpingpriser i forhold til den normale værdi, der var blevet fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.
1.3 Indledning
(8)
Efter at have hørt det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, og den iværksatte derfor en undersøgelse ved Kommissionens forordning (EU) nr. 322/2013 (5) (»indledningsforordningen«). I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde Kommissionen ved indledningsforordningen desuden toldmyndighederne at registrere importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien.
1.4 Undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina, Indien og Indonesien, eksporterende producenter i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev fremsendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina, Indien og Indonesien, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsforordningen. Alle parter blev underrettet om, at manglende samarbejdsvilje kunne medføre anvendelse af grundforordningens artikel 18 og afgørelser truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(10)
To eksporterende producenter i Indien og én ikke-forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen gav sig til kende og indsendte besvarelser af spørgeskemaet. Senere meddelte EU-importøren Kommissionen, at den importerede andre produkter og ikke tidligere har importeret de undersøgte varer. Ingen eksporterende producenter i Indonesien indsendte en besvarelse. Følgende eksporterende producenter i Indien indsendte en besvaret fritagelsesformular:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (»Montex«) og
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Derefter underrettede Urja Products Pvt.Ltd Kommissionen om, at virksomheden ikke fremstiller den undersøgte vare, og at dens varer har forskellige tekniske egenskaber og forskellige anvendelsesformål (henhørende under andre KN-koder). Derfor blev der kun foretaget kontrolbesøg hos Montex.
1.5 Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2013 (»UP«). Der blev indhentet oplysninger for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For rapporteringsperioden 1. april 2012 til 31. marts 2013 (»RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1 Generelle betragtninger
(13)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af, om der forekom omgåelse, foretaget ved successivt at analysere, om der var sket en ændring i mønstret for handelen mellem Kina, Indien, Indonesien og Unionen, om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden, om der forelå beviser for skade eller for, at de afhjælpende virkninger af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af den undersøgte vare, og om der eventuelt var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.
2.2 Den pågældende vare og den undersøgte vare
(14)
Den pågældende vare er, som fastlagt i den oprindelige undersøgelse: åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, og som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00.
(15)
Den undersøgte vare er den samme som den, der er beskrevet i den foregående betragtning, men afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om den har oprindelse i Indien og Indonesien.
(16)
Det fremgik af undersøgelsen, at åben mesh-stoffer af glasfibre som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien til Unionen har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3 Samarbejdets omfang
2.3.1 Indien
(17)
Som anført i betragtning 10 indleverede kun to indiske virksomheder besvarede fritagelsesformularer. Da en af dem, Urja Products Pvt.Ltd ikke blev anset for at være producent af den undersøgte vare, var der kun én samarbejdende virksomhed, nemlig Montex. Virksomheden tegnede sig kun for 1 % af den samlede eksport fra Indien til Unionen i. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, og konklusionerne med hensyn til Indien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.3.2 Indonesien
(18)
Som anført i betragtning 10 indgav ingen indonesiske virksomheder en spørgeskemabesvarelse. De indonesiske virksomheder samarbejdede ikke. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, og til at konklusionerne med hensyn til Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.3.3 Kina
(19)
De kinesiske eksporterende producenter samarbejdede ikke. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, og til at konklusionerne med hensyn til Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.4 Ændring i handelsmønstret
(20)
For at fastslå, om der var sket en ændring i handelsmønstret, blev importen af den undersøgte vare fra Indien og Indonesien til Unionen og eksporten af den undersøgte vare fra Kina til Indien og Indonesien vurderet. Denne import blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, i betragtning af det relativt begrænsede eller manglende samarbejde fra indiske, indonesiske og kinesiske virksomheders side (se punkt 2.3 ovenfor).
(21)
I den forbindelse blev Comext-statistikker (6), handelsstatistikker fra Indien og Indonesien fra de respektive nationale myndigheder og statistikker fra Global Trade Information Services (7) anvendt ved analysen. De regnskabsår, som begynder den 1. april og slutter den 31. marts, blev anvendt for at kunne etablere 12 måneders perioder.
(22)
Den importmængde, der er registreret i Comext-statistikkerne, dækker en større varegruppe end den pågældende vare og den undersøgte vare. På grundlag af skøn fra EU-erhvervsgrenen kunne det dog fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde dækkede den pågældende vare og den undersøgte vare. Disse oplysninger kunne således anvendes til at fastslå en ændring i handelsmønstret.
2.4.1 Import til Unionen
(23)
Comext-statistikkerne viser en betydelig ændring i handelsmønstret i løbet af UP (se tabel 1 nedenfor).
Tabel 1
Importmængder (mio. m2) (8)
April 2009/marts 2010
April 2010/marts 2011
April 2011/marts 2012
April 2012/marts 2013
Kina
288,40
385,85
110,30
85,93
Indien
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonesien
0,004
0,16
3,22
33,31
Kilde: Comext-statistikker
Import fra Kina
(24)
Ifølge Comext-statistikkerne faldt importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen markant efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 (9) og endelige foranstaltninger i august 2011 (10). Ovenstående tabel 1 viser, at mellem 2010/11 og 2011/12 faldt importen til Unionen fra Kina fra 385,85 mio. m2 til 110,30 mio. m2 (med ca. 70 %), og mellem 2010/11 og 2012/13 faldt den yderligere (med ca. 80 %) til 85,9 mio. m2.
Import fra Indien
(25)
Ifølge Comext-statistikkerne udgjorde de mængder, der blev importeret fra Indien til Unionen, i regnskabsåret 2009/2010 0,35 mio. m2, i regnskabsåret 2010/2011 udgjorde de 0,28 mio. m2, og de steg kraftigt mellem 2011/12 og 2012/13 og nåede op på 13,13 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
(26)
Som anført i betragtning 17, eksporterede Montex en meget lille mængde til Unionen af den undersøgte vare i undersøgelsesperioden - i forhold til den samlede eksport fra Indien svarer det til 1 % af eksporten fra Indien til Unionen i perioden 2012/2013. Det blev endvidere konstateret, at Montex eksporterer den undersøgte vare under en forkert KN-kode, nemlig 7019 52. Eksporten skal derfor tilføjes til Comext-statistikkerne som vist i tabel 1 ovenfor.
Import fra Indonesien
(27)
Ifølge Comext-statistikkerne udgjorde de mængder, der blev importeret fra Indonesien til Unionen, i regnskabsåret 2009/2010 0,004 mio. m2, i regnskabsåret 2010/2011 udgjorde de 0,16 mio. m2, og de steg kraftigt mellem 2011/12 og 2012/13, fra 3,22 mio. m2 til 33,31 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
2.4.2 Eksport fra Kina til Indien og Indonesien
(28)
Der blev også observeret en markant stigning i eksporten fra Kina til Indien og Indonesien i samme periode.
Tabel 2
Importmængder (mio. m2)
April 2009/marts 2010
April 2010/marts 2011
April 2011/marts 2012
April 2012/marts 2013
Indien
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonesien
5,78
4,01
8,94
11,54
Kilde: Toldstatistikker fra Kina
Eksport fra Kina til Indien
(29)
Ifølge kinesiske toldstatistikker steg importen fra Kina til Indien af den undersøgte vare fra 4,8 mio. m2 i regnskabsåret 2009/2010 til 29,3 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
Eksport fra Kina til Indonesien
(30)
Ifølge kinesiske toldstatistikker steg importen fra Kina til Indonesien af den undersøgte vare fra 5,78 mio. m2 i regnskabsåret 2009/2010 til 11,54 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
2.4.3 Konklusion om ændringen i handelsmønstret
(31)
Det samlede fald i eksporten fra Kina til Unionen og den sideløbende stigning i eksporten fra Indien og Indonesien til Unionen og eksporten fra Kina til Indien og Indonesien efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 og endelige foranstaltninger i august 2011 udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og disse landes eksport til Unionen på den anden side.
2.5 Omgåelsens art
(32)
Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den vare, der er omfattet af foranstaltninger, via tredjelande i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 2.
(33)
I løbet af undersøgelsen blev der fundet beviser for omladning via Indonesien og Indien og/eller ukorrekte oprindelsescertifikater. En del af importen af den pågældende vare til Unionen blev f.eks. omladet via Dubai eller Singapore med oprindelsescertifikater i Indonesien/Indien og en del af importen til Unionen blev omladet via en indisk virksomhed, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Manglende samarbejde fra producenterne af den undersøgte vare, undtagen Montex, er også et tegn på, at der ikke er nogen egentlig produktion i Indonesien og Indien, som kunne begrunde eksportniveauet fra Indonesien og Indien til Unionen. Det kan med rimelighed forventes, at hvis der er tale om egentlige producenter, vil de forsøge at skille sig ud fra omgåelsen ved i det hele taget at deltage i denne undersøgelse. Desuden fremgik det ikke af undersøgelsen, at der var beviser for en egentlig produktion i de to berørte lande, bortset fra i forbindelse med Montex. Endvidere tyder den kraftige stigning i importen fra disse to lande på, at de kinesiske varer er blevet omladet til Unionen via Indien og Indonesien, og/eller at der findes ukorrekte certifikater for oprindelse.
(34)
Det blev således bekræftet, at der fandt omladning sted af varer med oprindelse i Kina via Indien og Indonesien.
2.6 Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden
(35)
Undersøgelsen afslørede ikke nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladningen end undgåelse af de gældende foranstaltninger over for den pågældende vare. Der fremkom ikke nogen elementer ud over tolden, som kunne betragtes som en kompensation for de omkostninger, navnlig vedrørende transport og lastning, der er forbundet med omladning af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina via Indien og Indonesien.
2.7 Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger
(36)
Det blev derefter vurderet, om importen af den undersøgte vare til Unionen havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger i henseende til priser og mængder. Der blev anvendt oplysninger fra Comext som de bedste foreliggende oplysninger om mængder og priser på eksporten fra de ikke-samarbejdsvillige virksomheder i Indien og Indonesien. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-erhvervsgrenen i betragtning 74 i den oprindelige forordning.
(37)
Stigningen i importen fra Indien til Unionen fra 0,35 mio. m2 i 2009/2010 til 13,10 mio. m2 i RP var betydelig med hensyn til mængde, sammenlignet med (meget lave) importmængder fra Indien inden de foreløbige foranstaltninger blev indført i 2009/2010. Stigningen i importen fra Indonesien til Unionen fra 0,04 mio. m2 i 2009/2010 til 33,31 mio. m2 i RP blev anset for betydelig med hensyn til mængde, sammenlignet med (meget lave) importmængder fra Indonesien inden de foreløbige foranstaltninger blev indført i 2009/2010.
(38)
For at vurdere, om de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves med hensyn til priser, blev priserne på importen fra Indonesien og Indien sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat ved den oprindelige forordning. Skadetærsklen som fastsat i den oprindelige forordning blev justeret for inflation. Den vejede gennemsnitlige eksportpris for eksporten fra Indien og Indonesien blev justeret for omkostninger efter import og for de kvalitetsjusteringer, der var blevet fastsat i den oprindelige undersøgelse af importen fra Kina. Sammenligningen viste betydeligt lavere eksportpriser for eksporten fra de pågældende lande til Unionen. Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris.
2.8 Bevis for dumping
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev det endeligt undersøgt, om der var bevis for dumping.
(40)
I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Canada, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende markedsøkonomisk referenceland for Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev den normale værdi som fastsat i den oprindelige undersøgelse anvendt.
(41)
Eksportpriserne fra Indien og Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksportprisen var den gennemsnitlige eksportpris for visse åben mesh-stoffer af glasfibre af hver af de to berørte lande i RP, som indberettet til Comext. Eksporten af den indiske virksomhed Montex blev ikke afspejlet i de statistiske data på grund af ukorrekt klassificering af deres produkter (se betragtning 25 ovenfor), og blev ikke anvendt til beregningen af dumpingmargenen.
(42)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Følgelig blev der justeret for forskelle i transport-, forsikrings- og emballeringsomkostninger. Eftersom de data, der var til rådighed, ikke gjorde det muligt at fastsætte størrelsen af de tilpasninger, der skulle foretages, måtte justeringerne fastsættes på baggrund af de bedste foreliggende oplysninger. Justeringerne blev således baseret på en procentsats, der beregnedes som andelen af de samlede transport-, forsikrings- og emballeringsomkostninger i forhold til værdien af cif-salgstransaktionerne til Unionen fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i den oprindelige undersøgelse.
(43)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige normale værdi som fastsat i den oprindelige forordning og de to pågældende landes tilsvarende vejede gennemsnitlige eksportpriser i denne undersøgelses RP, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(44)
Det fremgik af sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, at der fandt dumping sted.
3. FORANSTALTNINGER
(45)
I betragtning af ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina blev omgået ved omladning via Indien og Indonesien som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1.
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare derfor udvides til at gælde for import af den undersøgte vare, dvs. samme vare, men afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien.
(47)
De foranstaltninger, der skal udvides, bør være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011, »for alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 62,9 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(48)
Der bør opkræves told på den registrerede import af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.
4. ANMODNINGER OM FRITAGELSE
4.1 Indien
(49)
Som anført i betragtning 10 gav to eksporterende producenter sig til kende efter indledningen af proceduren, indsendte besvarede spørgeskemaer og anmodede om fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, - Montex og Urja Products.
(50)
Som anført i betragtning 11, blev det konstateret, at en af de to virksomheder, Urja Products, ikke fremstiller den undersøgte vare. Fritagelsen i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, finder ikke anvendelse på den pågældende virksomhed.
(51)
Det blev konstateret, at Montex ikke var involveret i omgåelsen som omfattet af denne undersøgelse. Virksomheden godtgjorde, at den er en egentlig producent, hvis produktionskapacitet er større end mængden af eksport af den undersøgte vare til Unionen. Virksomheden indsendte et komplet sæt oplysninger, og der blev udført kontrolbesøg på stedet. De oplysninger, der blev efterprøvet i forbindelse med etableringen af virksomheden, køb af maskiner, produktionsproces, kapacitet, lagerbeholdninger, køb af råmaterialer og produktionsomkostninger underbygger denne konklusion. Desuden har denne producent kunnet godtgøre, at den ikke har forbindelse til nogen af de kinesiske producenter/eksportører, der er omfattet af de gældende foranstaltninger, eller virksomheder, der er involveret i omgåelse. Virksomheden kunne derfor indrømmes fritagelse fra den udvidede told.
4.2 Indonesien
(52)
Som nævnt i betragtning (10) indsendte ingen eksporterende producenter i Indonesien en anmodning om fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4. Undersøgelsen afslørede ikke nogen egentlig producent af den pågældende vare i Indonesien.
4.3 Nye eksportører/producenter
(53)
Producenter i Indien og Indonesien, som ikke deltog i denne undersøgelse, og/eller ikke eksporterede den undersøgte vare til Unionen i RP, kan anmode om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 og stk. 4, og artikel 13, stk. 4. De vil blive anmodet om at udfylde et spørgeskema, for at Kommissionen kan træffe afgørelse om, hvorvidt en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også aflægge et kontrolbesøg. Anmodningen bør indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og salg.
(54)
Hvor en fritagelse er berettiget, vil Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg foreslå at ændre de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af betingelserne.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(55)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011 på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvides til at omfatte importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00 (Taric-kode 7019510014, 7019510015, 7019590014 og 7019590015), med undtagelse af varer fremstillet af Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (Taric-tillægskode B942).
2. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, finder den ved denne artikels stk. 1 indførte antidumpingtold anvendelse.
3. Den ved stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves for import afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EU) nr. 322/2013 og artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat H
Kontor: N-105 8/20
1049 Bruxelles
Belgien
Fax (32 2) 295 65 05
2. Import fra virksomheder, der ikke omgår de ved forordning (EU) nr. 791/2011 indførte antidumpingforanstaltninger, kan fritages for den ved artikel 1 udvidede told i henhold til de relevante bestemmelser i grundforordningen.
Artikel 3
Det pålægges herved toldmyndighederne at ophøre med den registrering af importen, som blev indført i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 322/2013.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2013.
A TANÁCS 1371/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. december 16.)
a 791/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiában vagy Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1 A meglévő intézkedések
(1)
A 791/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. Ezen intézkedések a hatályos intézkedések, és az intézkedéseket eredményező vizsgálat az eredeti vizsgálat.
(2)
A hatályos intézkedéseket a 672/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) előzőleg Malajziára, a 21/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet pedig Tajvanra és Thaiföldre is kiterjesztette (4).
1.2 Kérelem
(3)
2013. február 25-én az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, mely a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalát illetően bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint az Indiában vagy Indonéziában feladott - akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - egyes üvegszál szitaszövetek behozatalai nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult.
(4)
A kérelmet a Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a Valmieras "Stikla Skiedra" AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH, az egyes üvegszál szitaszövetek négy uniós gyártója nyújtotta be.
(5)
A kérelem elegendő meggyőző (prima facie) bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a hatályos intézkedések elrendelését követően jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezetében végbement változás állítólag abból eredt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszöveteket Indiában vagy Indonéziában adták fel, és/vagy a kínai termékek hamis eredetigazolással vannak ellátva.
(6)
A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy az Indiából vagy Indonéziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.
(7)
Végül bizonyíték támasztotta alá, hogy az Indiából vagy Indonéziából származó egyes üvegszál szitaszövetek árai az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak.
1.3 A vizsgálat megindítása
(8)
Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság a 322/2013/EU rendelettel (5) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba az Indiában vagy Indonéziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek behozatalait.
1.4 Vizsgálat
(9)
A Bizottság hivatalosan értesítette a Kínai Népköztársaságból, India és Indonézia hatóságait, a szóban forgó országok gyártóit/exportőreit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és indiai/indonéziai gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint azt, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozzák.
(10)
Két indiai exportáló gyártó és egy független uniós importőr jelentkezett és küldte vissza a kitöltött kérdőíveket. Később az uniós importőr tájékoztatta a Bizottságot, hogy más termékeket importált, és eddig egyetlen vizsgált terméket sem importált. Indonéziából egyetlen exportáló gyártó sem küldött választ. Az alábbi indiai exportáló gyártók mentességi kérelmeket küldtek vissza:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (a továbbiakban: Montex), és
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Később az Urja Products Pvt.Ltd tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem gyártja a vizsgált terméket, és termékei különböző technikai jellemzőkkel bírnak és felhasználásuk is különböző (más KN-kód alá tartoznak). Ezért csak a Montex telephelyén tettek ellenőrző látogatást.
1.5 Vizsgálati időszak
(12)
A vizsgálati időszak 2009. április 1-jétől2013. március 31-ig tartott. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2012. április 1-jétől2013. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: jelentéstételi időszak) vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1 Általános szempontok
(13)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a kijátszás fennállásának megállapítását annak egymást követő elemzésével vizsgáltuk, hogy megváltozott-e a Kínai Népköztársaság, India, Indonézia és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; hogy e változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye volt-e, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgálat tárgyát képező termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; valamint hogy volt-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2 Az érintett termék és a vizsgálat tárgyát képező termék
(14)
Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek, kivéve az üvegszál korongokat.
(15)
A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, de Indiában vagy Indonéziában adták fel, függetlenül attól, hogy Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be.
(16)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportált, és az Indiából vagy Indonéziából az Unióba feladott üvegszál szitaszövetek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.
2.3 Az együttműködés szintje
2.3.1 India
(17)
Ahogyan azt a fenti (10) preambulumbekezdésben említettük, csupán két indiai vállalat küldött vissza mentességi kérelmet. Mivel egyikükről, az Urja Products Pvt.Ltd-ről kiderült, hogy nem gyártja a vizsgált terméket, csak egy együttműködő vállalat maradt, a Montex. A vállalat a jelentéstételi időszakban az Indiából az Unióba irányuló exportok mindössze 1 %-át tette ki, az Indiából származó összes exporton belül. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és India tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak.
2.3.2 Indonézia
(18)
A (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyetlen indonéziai vállalat sem küldött vissza kitöltött kérdőívet. Az indonéziai vállalatok nem tanúsítottak együttműködést. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és Indonézia tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak.
2.3.3 Kínai Népköztársaság
(19)
A kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és a Kínai Népköztársaság tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak.
2.4 A kereskedelem szerkezetének megváltozása
(20)
Annak meghatározásához, hogy megváltozott-e a kereskedelem szerkezete, megvizsgáltuk a vizsgált termék Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló importjait, valamint a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába irányuló exportjait. Az indiai, indonéziai és kínai vállalatok viszonylag csekély mértékű együttműködése vagy együttműködésének hiánya (ld. a fenti 2.3. szakaszt) miatt ezeket az importokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelkezésre álló tények alapján állapítottuk meg.
(21)
E célból az elemzéshez a COMEXT statisztikáit (6), az India és Indonézia vonatkozó nemzeti hatóságai által rendelkezésre bocsátott kereskedelmi statisztikákat valamint a Global Trade Information Services (7) statisztikáit használtuk fel. 12 hónapos időszak alkalmazása céljából az április 1-jén kezdődő és március 31-én végződő pénzügyi éveket vizsgáltunk.
(22)
A COMEXT statisztikákban rögzített behozatali mennyiség az érintett terméknél és a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoznak. Az uniós gazdasági ágazat becslései alapján azonban megállapítható, hogy ennek a behozatali mennyiségnek jelentős része az érintett termékre és a vizsgálat tárgyát képező termékre terjedtek ki. Ezért ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához.
2.4.1 Az Unióba irányuló behozatal
(23)
A COMEXT statisztikái szerint a vizsgálati időszakban jelentősen megváltozott a kereskedelem szerkezete (ld. az alábbi 1. táblázatot).
1. táblázat
Behozatali mennyiség (milió m2) (8)
2009. április/2010. március
2010. április/2011. március
2011. április/2012. március
2012. április/2013. március
Kínai Népköztársaság
288,40
385,85
110,30
85,93
India
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonézia
0,004
0,16
3,22
33,31
Forrás: COMEXT statisztika
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal
(24)
A COMEXT statisztikái szerint az érintett termék Kínai Népköztársaságból az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek a 2011 februárjában (9) bevezetett átmeneti intézkedéseket, és a 2011 augusztusában (10) hozott végleges intézkedéseket követően. Az 1. táblázat azt mutatja, hogy 2010/2011 és 2011/2012 között a Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló importok 385,85 millió m2-ről 110,3 millió m2-re (azaz közel 70 %-kal) estek vissza, 2010/2011 és 2012/2013 között pedig (közel 80 %-kal) 85,9 millió m2-re estek vissza.
Importok Indiából
(25)
A COMEXT statisztikái szerint a 2009/2010-es pénzügyi évben az Indiából az Unióba importált mennyiségek 0,35 millió m2-et tettek ki, a 2010/2011-es pénzügyi évben 0,28 millió m2-t, 2011/2012 és 2012/2013 között pedig rohamosan megnövekedtek, és a 2012/2013-as pénzügyi évre elérték a 13,13 millió m2-t.
(26)
Amint az a fenti (17) preambulumbekezdésben is szerepel, a Montex vállalat a vizsgált időszakban a vizsgált termék nagyon kis mennyiségét exportálta az Unióba - az Indiából származó összes exporttal összevetve ez az Indiából az EU-ba irányuló 2012/2013-as exportoknak 1 %-át teszi ki. Megállapítottuk továbbá, hogy a Montex helytelen KN-kód - 7019 52 - alatt exportálja a vizsgált terméket. Exportjait ezért hozzá kellett adni a fenti 1. táblázatban szereplő COMEXT statisztikákhoz.
Importok Indonéziából
(27)
A COMEXT statisztikái szerint a 2009/2010-es pénzügyi évben az Indonéziából az uniós piacra importált mennyiségek 0,004 millió m2-et tettek ki, a 2010/2011-es pénzügyi évben 0,16 millió m2-t, 2011/2012 és 2012/2013 között pedig rohamosan megnövekedtek, 3,22 millió m2-ről 33,31 millió m2-re.
2.4.2 Exportok a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába
(28)
Ugyanezen időszakban a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába irányuló exportok drasztikus megnövekedése figyelhető meg.
2. táblázat
Behozatali mennyiség (milió m2)
2009. április/2010. március
2010. április/2011. március
2011. április/2012. március
2012. április/2013. március
India
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonézia
5,78
4,01
8,94
11,54
Forrás: Kínai vámstatisztikák
A Kínai Népköztársaságból Indiába irányuló exportok
(29)
A kínai vámstatisztikák szerint a vizsgált termék Kínai Népköztársaságból Indiába irányuló importja a 2009/2010-es pénzügyi évben mért 4,8 millió m2-ről a 2012/2013-as pénzügyi évben 29,3 millió m2-re nőtt.
A Kínai Népköztársaságból Indonéziába irányuló exportok
(30)
A kínai vámstatisztikák szerint a vizsgált termék Kínai Népköztársaságból Indonéziába irányuló importja a 2009/2010-es pénzügyi évben mért 5,78 millió m2-ről a 2012/2013-as pénzügyi évben 11,54 millió m2-re nőtt.
2.4.3 A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés
(31)
A Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló exportok általános csökkenése, valamint ezzel párhuzamosan az Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló exportoknak, illetve a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába irányuló exportoknak az eredeti intézkedések 2011 februári elrendelését és a 2011 augusztusi végleges intézkedések bevezetését követő növekedése egyrészt az említett országok közötti kereskedelem szerkezetének, másrészt az említett országok Unióba irányuló exportjainak változását eredményezi.
2.5 Az intézkedések kijátszásának jellege
(32)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. Az alaprendelet 13. cikknek (2) bekezdésével összhangban, a gyakorlat, eljárás vagy munka magában foglalja többek között. az intézkedések hatálya alá tartozó termékek harmadik országokon keresztül való szállítását.
(33)
A vizsgálat alatt bizonyítékot találtunk az Indonézián és Indián keresztül történő átszállításra és/vagy helytelen eredetigazolásokra. A vizsgált termék Unióba irányuló importjainak egy részét például Dubajon vagy Szingapúron keresztül szállították indiai vagy indonéziai eredetigazolással, egy másik részét pedig egy olyan indiai vállalaton keresztül szállították, amely nem volt hajlandó a vizsgálatban együttműködni. Az, hogy a vizsgált termék gyártói - a Montex kivételével - megtagadták az együttműködést, ugyancsak azt jelzi, hogy Indonéziában és Indiában nincs olyan valódi gyártás, amely indokolná az Indonéziából és Indiából az Unióba irányuló exportok szintjét. Okkal elvárható, hogy amennyiben lennének valódi gyártók, akkor ők megpróbálnák elhatárolni magukat a kijátszási gyakorlatoktól azzal, hogy elsőként vesznek részt ebben a vizsgálatban. Továbbá, a vizsgálat nem tárt fel bizonyítékot a két érintett ország - Montex gyártásán kívüli - valódi gyártására vonatkozóan. Továbbá, e két ország importjainak megugrása azt mutatja, hogy a kínai termékeket Indián és Indonézián keresztül és/vagy helytelen eredetigazolással szállítják az Unióba.
(34)
Ezek alapján megerősítést nyert, hogy a Kínai Népköztársaságból származó termékeket Indiában vagy Indonéziában átrakodták.
2.6 A dömpingellenes vám kivetésén kívüli elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya
(35)
A vizsgálat az átrakodásra semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékre vonatkozó hatályos rendelkezések megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek Indián vagy Indonézián keresztül történő szállítására vagy átrakodására vonatkozóan.
2.7 A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása
(36)
Következő lépésként azt vizsgáltuk meg, hogy a vizsgált termék Unióba irányuló aláásta-e a hatályos intézkedések javító hatását mennyiség és ár tekintetében. A COMEXT adatait használtuk fel, mivel a nem együttműködő indiai és indonéziai gyártók exportjainak mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legmegbízhatóbb adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (74) preambulumbekezdésében az uniós gazdasági ágazat tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.
(37)
Mennyiség tekintetében jelentősnek számít, hogy a 2009/2010-es 0,35 millió m2-ről a jelentéstételi időszakban 13,10 millió m2-re nőtt az Indiából az Unióba irányuló importok mennyisége, az ideiglenes intézkedések 2009/2010-es kivetése előtt Indiából származó importok (nagyon alacsony) mennyiségéhez képest. Mennyiség tekintetében ugyancsak jelentősnek számít, hogy a 2009/2010-es 0,04 millió m2-ről a jelentéstételi időszakban 33,31 millió m2-re nőtt az Indonéziából az Unióba irányuló importok mennyisége, az ideiglenes intézkedések 2009/2010-es kivetése előtt Indonéziából származó importok (nagyon alacsony) mennyiségéhez képest.
(38)
Annak megvizsgálása érdekében, hogy a hatályos intézkedéseket az árak tekintetében aláássák-e, az Indonéziából és Indiából származó importárakat az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel hasonlítottuk össze. Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet az infláció tekintetében kiigazították. Az Indiából és Indonéziából származó exportok súlyozott átlagos exportárát a behozatal utáni költségek és a minőségi beállítások tekintetében kiigazították a Kínai Népköztársaságból származó import eredeti vizsgálatában megállapítottak szerint. Az összehasonlítás jóval alacsonyabb exportárakat mutatott az érintett országokból az Unióba irányuló exportokra. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében sem tudnak teljes mértékben érvényesülni.
2.8 A dömping bizonyítéka
(39)
Végül pedig, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy volt-e bizonyítéka a dömpingnek.
(40)
Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Kanadában jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kínai Népköztársaság tekintetében megfelelő piacgazdasággal rendelkező analóg országnak minősítették. Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használtuk.
(41)
Az indiai és indonéziai exportárakat - az alaprendelet 18. cikke szerint - a rendelkezésre álló adatok alapján határoztuk meg. Az exportár az egyes üvegszál szitaszöveteknek a két érintett országból származó, a jelentéstételi időszak alatt alkalmazott átlagos exportára volt, a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. Az indiai Montex vállalat exportjai - termékeik pontatlan osztályozása miatt (ld. a fenti (25) preambulumbekezdést) - nem szerepelnek a statisztikákban, és azokat nem használtuk fel a dömpingkülönbözet kiszámításához.
(42)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően a szállítási, biztosítási, valamint a csomagolási költségekből eredő különbségek kiegyenlítése érdekében kiigazításokat végeztünk. Mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem tudtuk megállapítani az elvégzendő kiigazítás szintjét, a kiigazításokat a rendelkezésre álló adatok alapján határoztuk meg. E különbségek kiigazítása ezért százalékos érték alapján történt, amelyet a teljes szállítási, biztosítási és csomagolási költségeknek az eredeti vizsgálatban együttműködő kínai exportáló gyártó által biztosított, CIF-paritáson az uniós értékesítési tranzakciójának értékéhez viszonyított arányaként számítottak ki.
(43)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat jelentéstételi időszaka során a két érintett ország által alkalmazott exportárak kapcsolódó súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(44)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.
3. INTÉZKEDÉSEK
(45)
A fentiek fényében megállapítjuk, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották az Indián és Indonézián keresztül történő átszállítással.
(46)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni az Indiában vagy Indonéziában feladott, ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be.
(47)
A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük a 791/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított intézkedésekkel, melyek a közösségi határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot jelentenek.
(48)
Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján - melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra - az Indiában vagy Indonéziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni.
4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
4.1 India
(49)
Ahogyan az a (10) preambulumbekezdésben is szerepel, a vizsgálat megindítását követően két exportáló gyártó állt elő, küldött vissza megválaszolt kérdőívet és kért mentességet az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban - e két vállalat a Montex és az Urja Products.
(50)
A (11) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint e két vállalat egyikéről, az Urja Products-ról kiderült, hogy nem gyártja a vizsgált terméket. Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentesség nem alkalmazható erre a vállalatra.
(51)
Megállapítottuk, hogy a Montex nem vett részt az e vizsgálat hatálya alá tartozó intézkedések kijátszásában. A vállalat tanúsította, hogy olyan valódi gyártó, amelynek gyártási kapacitása meghaladja a vizsgált termék Unióba irányuló exportmennyiségét. A vállalat teljes adatsort bocsátott rendelkezésre, és helyszíni ellenőrzésen esett át. A vállalat létrehozásával, a gépek megvásárlásával, a gyártási folyamattal, a kapacitással, a készletekkel, a nyersanyag megvásárlásával, valamint a gyártás költségeivel kapcsolatban ellenőrzött adatok is ezt a megállapítást erősítik meg. Továbbá, e gyártó igazolni tudta, hogy nem áll kapcsolatban a meglévő intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók/exportőrök vagy a kijátszásban érintett vállalatok egyikével sem. Ezért e vállalat mentességet kaphat a kiterjesztett vámok alól.
4.2 Indonézia
(52)
Ahogyan az a (10) bekezdésben szerepel, egyetlen indonéziai gyártó sem nyújtott be az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentesség iránti kérelmet. A vizsgálat a vizsgált termék egyetlen valódi gyártóját sem tárta fel Indonéziában.
4.3 Új exportőrök
(53)
India és Indonézia azon gyártói, akik ebben a vizsgálatban nem vettek részt és/vagy a jelentéstételi időszakban nem exportálták az Unióba a vizsgált terméket, az alaprendelet 11. cikkének (3) és (4) bekezdése, valamint 13. cikkének (4) bekezdése alapján mentességet kérhetnek a kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alól. Egy kérdőívet kell majd kitölteniük ahhoz, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy adható-e mentesség. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: az érintett termék piaci helyzete, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint annak valószínűsége, hogy folytatódnak-e az olyan gyakorlatok, amelyeket nem támasztottak alá elfogadható okokkal vagy gazdasági indokokkal; továbbá a dömpingre utaló bizonyítékok. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a gyártással és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.
(54)
Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja a hatályos kiterjesztett intézkedések megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a feltételeknek.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(55)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára a 791/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében kivetett, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Tanács kiterjeszti a jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód (TARIC-kódok: 7019510014, 7019510015, 7019590014 és 7019590015) alá sorolt, Indiában vagy Indonéziában feladott, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be, a Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd által előállítottak kivételével. (kiegészítő TARIC-kód B942).
(2) A Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltdnek nyújtott mentesség alkalmazásának feltétele, hogy az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (1) bekezdésében kivetett dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(3) Az Indiában vagy Indonéziában feladott - akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - és a 322/2013/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot be kell szedni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Brussels
Belgium
Fax (+32 2) 295 65 05
(2) Azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 791/2011/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket, az 1. cikk által kiterjesztett vám alól mentesség engedélyezhető az alaprendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.
3. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak az 596/2012/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.