EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2013/29/EU
af 12. juni 2013
om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse af pyrotekniske artikler på markedet (omarbejd- ning)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/23/EF af 23. maj 2007 om markedsføring af pyrotekniske artikler (3) er blevet ændret (4) væsentligt. Da der nu skal foretages yderligere ændringer i dette direktiv, bør det af klarhedshensyn omarbejdes.
(2)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter (5) fastsætter regler for akkreditering af overensstemmelsesvurderingsorganer, tilvejebringer en ramme for markedsovervågning af produkter og kontrol af produkter fra tredjelande og fastsætter de generelle principper for CE-mærkning.
(3)
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter (6) fastsætter de fælles principper og referencebestemmelser, der skal anvendes i de sektorspecifikke retsakter, således at der skabes et ensartet grundlag for ændringer eller omarbejdning af denne lovgivning. Direktiv 2007/23/EF bør tilpasses til nævnte afgørelse.
(4)
Medlemsstaternes gældende love og administrative bestemmelser om tilgængeliggørelse af pyrotekniske artikler på markedet er forskellige, særlig med hensyn til aspekter såsom sikkerhed og funktion.
(5)
Det er nødvendigt, at medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der kan forårsage handelsbarrierer i Unionen, harmoniseres for at sikre fri bevægelighed for pyrotekniske artikler i det indre marked og samtidig sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og et højt sikkerhedsniveau for forbrugere og professionelle slutbrugere. Et højt sikkerhedsniveau bør bl.a. omfatte overholdelse af de relevante aldersgrænser for brugere af pyrotekniske artikler.
(6)
Rådets direktiv 93/15/EØF af 5. april 1993 om harmonisering af bestemmelserne om markedsføring af og kontrol med eksplosivstoffer til civil brug (7) udelukker pyrotekniske artikler fra sit anvendelsesområde.
(7)
Sikkerheden under opbevaring er fastsat i Rådets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (8), som fastsætter sikkerhedskrav for anlæg, hvor eksplosivstoffer, herunder pyrotekniske artikler, findes.
(8)
For transport af pyrotekniske artikler er der fastsat sikkerhedsregler i internationale konventioner og aftaler, herunder De Forenede Nationers anbefalinger om transport af farligt gods. Disse aspekter bør derfor ikke omfattes af dette direktivs anvendelsesområde.
(9)
Dette direktiv bør finde anvendelse på alle former for levering, herunder fjernsalg.
(10)
Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på pyrotekniske artikler, som er omfattet af Rådets direktiv 96/98/EF af 20. december 1996 om udstyr på skibe (9) samt de relevante internationale konventioner, der er omhandlet deri. Det bør heller ikke finde anvendelse på knaldhætter specielt beregnet til legetøj, der er omfattet af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF af 18. juni 2009 om sikkerhedskrav til legetøj (10).
(11)
Fyrværkeri, der er fremstillet til fabrikantens egen anvendelse og godkendt af den medlemsstat, hvori fabrikanten er etableret, til anvendelse udelukkende på denne medlemsstats område, og som forbliver på dette område, bør ikke betragtes som tilgængeliggjort på markedet og behøver derfor ikke overholde bestemmelserne i dette direktiv.
(12)
I tilfælde, hvor sikkerhedskravene i dette direktiv er overholdt, bør det ikke være muligt for medlemsstaterne at forbyde, begrænse eller hindre den frie bevægelighed for pyrotekniske artikler. Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes lovgivning om udstedelse af licens til fabrikanter, distributører og importører.
(13)
Pyrotekniske artikler bør omfatte fyrværkeri, teaterfyrværkeri og andre pyrotekniske artikler til tekniske formål såsom gaspatroner til anvendelse i airbags eller selestrammere.
(14)
Med henblik på at sikre et tilstrækkeligt højt beskyttelsesniveau bør pyrotekniske artikler kategoriseres efter risiko, hvad angår anvendelse, formål eller støjniveau.
(15)
I betragtning af de typiske farer ved anvendelsen af pyrotekniske artikler vil det være hensigtsmæssigt at fastsætte aldersgrænser for deres tilgængeliggørelse for personer samt at sikre, at artiklernes mærkning indeholder fyldestgørende og relevante oplysninger om anvendelsen med henblik på at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed samt miljøet. Visse pyrotekniske artikler bør kun være tilgængelige for personer, der er i besiddelse af den nødvendige viden, kunnen og erfaring. Hvad angår pyrotekniske artikler til bilsektoren bør mærkningskravene tage hensyn til gældende praksis og den omstændighed, at disse artikler udelukkende leveres til professionelle brugere.
(16)
Anvendelsen af pyrotekniske artikler, herunder især fyrværkeri, er omfattet af vidt forskellige skikke og traditioner i de respektive medlemsstater. Det er derfor nødvendigt at tillade medlemsstaterne at træffe nationale foranstaltninger til at begrænse anvendelsen eller salget af visse kategorier pyrotekniske artikler til offentligheden bl.a. af hensyn til den offentlige sikkerhed og sundhed.
(17)
De erhvervsdrivende bør være ansvarlige for at sikre, at de pyrotekniske artikler overholder dette direktivs krav, inden for rammerne af deres respektive roller i forsyningskæden og for at sikre et højt niveau for beskyttelse af samfundsinteresser såsom sundhed og sikkerhed samt forbrugerbeskyttelse og for at sikre fair konkurrencebetingelser på EU-markedet.
(18)
Alle erhvervsdrivende, der indgår i forsynings- og distributionskæden, bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de kun gør pyrotekniske artikler, som er i overensstemmelse med dette direktiv, tilgængelige på markedet. Det er nødvendigt med en klar og forholdsmæssig fordeling af forpligtelserne svarende til hver enkelt erhvervsdrivendes rolle i forsynings- og distributionskæden.
(19)
For at lette kommunikationen mellem de erhvervsdrivende, markedsovervågningsmyndighederne og forbrugerne bør medlemsstaterne opfordre de erhvervsdrivende til at oplyse en websiteadresse som supplement til postadressen.
(20)
Fabrikanten er med sin detaljerede viden om konstruktions- og fremstillingsprocessen den, der bedst kan stå for overensstemmelsesvurderingsproceduren. Overensstemmelsesvurderingen bør derfor fortsat alene være fabrikantens ansvar.
(21)
Det er nødvendigt at sikre, at pyrotekniske artikler fra tredjelande, der kommer ind på EU-markedet, opfylder kravene i dette direktiv, og navnlig at fabrikanterne har underkastet disse artikler hensigtsmæssige overensstemmelsesvurderingsprocedurer. Der bør derfor fastsættes bestemmelse om, at importører skal sikre sig, at de pyrotekniske artikler, de bringer i omsætning, opfylder kravene i dette direktiv, og at de ikke bringer pyrotekniske artikler i omsætning, der ikke opfylder sådanne krav eller udgør en risiko. Der bør også fastsættes bestemmelse om, at importørerne skal sikre sig, at der er gennemført overensstemmelsesvurderingsprocedurer, og at mærkning af og dokumentation for pyrotekniske artikler udarbejdet af fabrikanter er til rådighed for de kompetente nationale myndigheder med henblik på kontrol.
(22)
Distributøren gør en pyroteknisk artikel tilgængelig på markedet, efter at den er bragt i omsætning af fabrikanten eller importøren, og bør handle med fornøden omhu for at sikre, at hans håndtering af den pyrotekniske artikel ikke indvirker negativt på den pyrotekniske artikels opfyldelse af gældende krav.
(23)
En erhvervsdrivende, der enten bringer en pyroteknisk artikel i omsætning under sit eget navn eller varemærke eller ændrer en pyroteknisk artikel på en sådan måde, at overensstemmelsen med kravene i dette direktiv kan blive berørt, bør anses for at være fabrikanten og bør påtage sig en fabrikants forpligtelser.
(24)
Distributører og importører er tæt på markedet og bør derfor inddrages i de markedsovervågningsopgaver, der udføres af kompetente nationale myndigheder, og bør være parate til at bidrage aktivt ved at give disse myndigheder alle nødvendige oplysninger om den pågældende pyrotekniske artikel.
(25)
I forbindelse med opbevaringen af de i dette direktiv krævede oplysninger til identifikation af andre erhvervsdrivende bør de erhvervsdrivende ikke være forpligtede til at ajourføre sådanne oplysninger for så vidt angår andre erhvervsdrivende, som enten har leveret dem en pyroteknisk artikel, eller som de har leveret en pyroteknisk artikel til.
(26)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte væsentlige sikkerhedskrav til pyrotekniske artikler med henblik på at beskytte forbrugerne og forebygge uheld.
(27)
Nogle pyrotekniske artikler, særlig inden for bilindustrien, som f.eks. gaspatroner til airbags, indeholder små mængder kommercielle sprængstoffer og militære eksplosiver. Efter vedtagelsen af direktiv 2007/23/EF er det blevet konstateret, at det ikke vil være muligt at erstatte disse stoffer som additiver i nøje afstemte forbrændingssatser, hvor de bruges til at forbedre energibalancen. De væsentlige sikkerhedskrav, som begrænser brugen af kommercielle sprængstoffer og militære eksplosiver, bør derfor ændres.
(28)
Med henblik på at gøre det lettere at vurdere overensstemmelsen med de væsentlige sikkerhedskrav i dette direktiv er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om formodning om overensstemmelse for udstyr, som er i overensstemmelse med harmoniserede standarder, der er vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering og om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF (11), når der skal fastsættes detaljerede tekniske specifikationer.
(29)
Forordning (EU) nr. 1025/2012 fastsætter bestemmelser om en procedure vedrørende indsigelser mod harmoniserede standarder i tilfælde, hvor disse standarder ikke fuldt ud opfylder kravene i nærværende direktiv.
(30)
For at gøre det muligt for de erhvervsdrivende at godtgøre og for de kompetente myndigheder at sikre, at pyrotekniske artikler, der gøres tilgængelige på markedet, opfylder de væsentlige sikkerhedskrav, er det nødvendigt at fastsætte overensstemmelsesvurderingsprocedurer. Afgørelse nr. 768/2008/EF indeholder moduler vedrørende overensstemmelsesvurderingsprocedurer af progressiv strenghedsgrad alt efter risikoniveauet og det krævede sikkerhedsniveau. For at sikre koordinering mellem de forskellige sektorer og undgå ad hoc-varianter bør overensstemmelsesvurderingsprocedurerne vælges blandt disse moduler.
(31)
Fabrikanterne bør udfærdige en EU-overensstemmelseserklæring for at afgive de efter dette direktiv krævede oplysninger om en pyroteknisk artikels overensstemmelse med kravene i dette direktiv og i anden relevant EU-harmoniseringslovgivning.
(32)
Med henblik på at sikre effektiv adgang til oplysninger i markedsovervågningsøjemed bør alle de oplysninger, der er nødvendige for at identificere alle de EU-retsakter, som finder anvendelse, være tilgængelige i en enkelt EU-overensstemmelseserklæring. For at mindske de administrative byrder for de erhvervsdrivende kan en sådan enkelt EU-overensstemmelseserklæring tage form af et dossier bestående af relevante individuelle overensstemmelseserklæringer.
(33)
CE-mærkningen er et udtryk for en pyroteknisk artikels overensstemmelse med kravene og det synlige resultat af en omfattende proces med overensstemmelsesvurdering i bred forstand. De generelle principper for anvendelsen af CE-mærkningen er fastsat i forordning (EF) nr. 765/2008. Der bør i dette direktiv fastsættes regler for anbringelsen af CE-mærkningen.
(34)
De procedurer for overensstemmelsesvurdering, der er fastsat i dette direktiv, kræver, at de overensstemmelsesvurderingsorganer, som medlemsstaterne har notificeret til Kommissionen, bliver inddraget.
(35)
Erfaringen har vist, at de kriterier, der er fastsat i direktiv 2007/23/EF, og som overensstemmelsesvurderingsorganerne skal opfylde for at blive notificeret til Kommissionen, ikke er tilstrækkelige til at sikre et ensartet højt præstationsniveau for de bemyndigede organer i hele Unionen. Det er imidlertid afgørende, at alle bemyndigede organer udfører deres opgaver på samme niveau og under fair konkurrencebetingelser. Dette kræver, at der fastsættes obligatoriske krav til de overensstemmelsesvurderingsorganer, der ønsker at blive notificeret for at kunne udføre overensstemmelsesvurderingsopgaver.
(36)
For at sikre et ensartet kvalitetsniveau ved overensstemmelsesvurderingen er det også nødvendigt at fastsætte krav for bemyndigende myndigheder og andre organer, som er inddraget i vurdering, notifikation og overvågning af bemyndigede organer.
(37)
Den ordning, der fastsættes i dette direktiv, suppleres af akkrediteringsordningen som omhandlet i forordning (EF) nr. 765/2008. Da akkreditering er et vigtigt middel til at efterprøve overensstemmelsesvurderingsorganers kompetence, bør anvendelsen heraf også udvides til notifikationsformål.
(38)
De nationale offentlige myndigheder i hele Unionen bør betragte en gennemsigtig akkreditering, jf. forordning (EF) nr. 765/2008, der sikrer den fornødne tillid til overensstemmelsescertifikater, som det foretrukne middel til dokumentation af overensstemmelsesvurderingsorganers tekniske kompetence. Dog er det muligt, at nationale myndigheder finder, at de selv er i besiddelse af de rette midler til at foretage denne evaluering. I tilfælde heraf bør de for at sikre den fornødne tillid til evaluering foretaget af andre nationale myndigheder forsyne Kommissionen og de øvrige medlemsstater med den nødvendige dokumentation for, at de evaluerede overensstemmelsesvurderingsorganer overholder de relevante forskriftsmæssige krav.
(39)
Overensstemmelsesvurderingsorganer giver ofte dele af deres aktiviteter i forbindelse med overensstemmelsesvurdering i underentreprise eller benytter sig af en dattervirksomhed. For at sikre det krævede beskyttelsesniveau for de pyrotekniske artikler, der skal bringes i omsætning på EU-markedet, er det afgørende, at underentreprenører og dattervirksomheder opfylder de samme krav som bemyndigede organer hvad angår udførelse af overensstemmelsesvurderingsopgaver. Det er derfor vigtigt, at vurderingen af kompetencen og præstationerne hos de organer, der skal notificeres, og overvågningen af organer, der allerede er notificeret, også omfatter de aktiviteter, der udføres af underentreprenører og dattervirksomheder.
(40)
Det er nødvendigt at øge effektiviteten og gennemsigtigheden af notifikationsproceduren og navnlig at tilpasse den til nye teknologier, så der bliver mulighed for onlinenotifikation.
(41)
Da bemyndigede organer kan tilbyde deres tjenester i hele Unionen, bør de øvrige medlemsstater og Kommissionen kunne gøre indsigelse mod et bemyndiget organ. Det er derfor vigtigt, at der fastsættes en periode, inden for hvilken en eventuel tvivl eller usikkerhed om overensstemmelsesvurderingsorganers kompetence kan afklares, før de påbegynder deres aktiviteter som bemyndigede organer.
(42)
Af konkurrencehensyn er det afgørende, at bemyndigede organer anvender overensstemmelsesvurderingsprocedurerne uden at skabe unødvendige byrder for de erhvervsdrivende. Af samme grund og for at sikre, at de erhvervsdrivende behandles ens, må det sikres, at den tekniske anvendelse af overensstemmelsesvurderingsprocedurer er ensartet. Dette kan bedst opnås gennem koordinering og samarbejde mellem de bemyndigede organer.
(43)
Medlemsstaterne bør træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at pyrotekniske artikler kun kan bringes i omsætning, hvis de ved korrekt opbevaring og anvendelse i overensstemmelse med deres formål eller under anvendelsesbetingelser, som med rimelighed kan forudses, ikke frembyder nogen risiko for personers sikkerhed og sundhed. Pyrotekniske artikler bør kun kunne vurderes ikke at opfylde de væsentlige sikkerhedskrav i dette direktiv i forbindelse med anvendelsesbetingelser, som med rimelighed kan forudses, dvs. ved anvendelser, som kan forekomme i forbindelse med lovlig og let forudsigelig menneskelig adfærd.
(44)
Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at præcisere, at bestemmelserne om overvågning af EU-markedet og kontrol af produkter, der indføres på EU-markedet, i forordning (EF) nr. 765/2008 finder anvendelse på pyrotekniske artikler. Dette direktiv bør ikke forhindre medlemsstater i at vælge de kompetente myndigheder, der skal udføre disse opgaver.
(45)
Grupper af pyrotekniske artikler, som ligner hinanden med hensyn til design, funktion eller funktionsmåde, bør af de bemyndigede organer bedømmes som produktfamilier.
(46)
Der er behov for en beskyttelsesprocedure, der kan gøre det muligt at anfægte en pyroteknisk artikels overensstemmelse. For at øge gennemsigtigheden og begrænse sagsbehandlingstiden er det nødvendigt at forbedre den eksisterende beskyttelsesprocedure med henblik på at gøre den mere effektiv og drage fordel af den sagkundskab, der findes i medlemsstaterne.
(47)
Den eksisterende ordning bør suppleres med en procedure, hvorved de berørte parter får mulighed for at blive orienteret om påtænkte foranstaltninger vedrørende pyrotekniske artikler, der udgør en risiko for menneskers sundhed eller sikkerhed eller for andre almene samfundshensyn. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med de relevante erhvervsdrivende også få mulighed for i en tidligere fase at gribe ind over for sådanne pyrotekniske artikler.
(48)
I tilfælde, hvor medlemsstaterne og Kommissionen er enige om berettigelsen af en foranstaltning truffet af en medlemsstat, bør Kommissionen ikke inddrages yderligere, medmindre manglende opfyldelse af kravene kan tillægges mangler ved en harmoniseret standard.
(49)
Det er i fabrikantens og importørens interesse at levere sikre produkter, således at de undgår at skulle betale erstatning for defekte pyrotekniske artikler, der forvolder skade på personer og privat ejendom. I den henseende er Rådets direktiv 85/374/EØF af 25. juli 1985 om tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om produktansvar (12) et supplement til nærværende direktiv, fordi direktiv 85/374/EØF pålægger fabrikanter og importører et strengt erstatningsansvar og sikrer en tilstrækkelig forbrugerbeskyttelse. Det fastslås desuden i direktiv 85/374/EØF, at de bemyndigede organer skal være ansvarsforsikrede, medmindre det civilretlige ansvar dækkes af staten på grundlag af nationale retsregler, eller medlemsstaten er direkte ansvarlig for kontrollen.
(50)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (13).
(51)
Rådgivningsproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter, der pålægger den bemyndigende medlemsstat at træffe de nødvendige afhjælpende foranstaltninger med hensyn til bemyndigede organer, der ikke opfylder eller ikke længere opfylder betingelserne for deres bemyndigelse.
(52)
Undersøgelsesproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende fastlæggelse af et ensartet nummereringssystem til identifikation af pyrotekniske artikler, udarbejdelse af praktiske retningslinjer for et register over pyrotekniske artiklers registreringsnumre samt regelmæssig indsamling og ajourføring af oplysninger om ulykker i forbindelse med anvendelse af pyrotekniske artikler.
(53)
Undersøgelsesproceduren bør også anvendes i forbindelse med vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende pyrotekniske artikler, som er i overensstemmelse med kravene, men indebærer en risiko for personers sikkerhed og sundhed, eller vedrørende andre aspekter af hensynet til samfundets interesser.
(54)
Kommissionen bør i særligt hastende tilfælde vedtage gennemførelsesretsakter, der straks finder anvendelse, vedrørende pyrotekniske artikler, som er i overensstemmelse med kravene, men indebærer en risiko for personers sikkerhed og sundhed.
(55)
I overensstemmelse med gældende praksis kan det udvalg, der nedsættes ved dette direktiv, spille en værdifuld rolle i forbindelse med behandlingen af spørgsmål vedrørende direktivets anvendelse, som måtte blive rejst af dets formand eller af en repræsentant for en medlemsstat i overensstemmelse med dets forretningsorden.
(56)
Kommissionen bør ved hjælp af gennemførelsesretsakter og, henset til deres særlige natur, uden anvendelse af forordning (EU) nr. 182/2011, fastsætte, hvorvidt de foranstaltninger, som en medlemsstat har truffet vedrørende ikke-overensstemmende pyrotekniske artikler, er berettigede eller ej.
(57)
Medlemsstaterne bør fastsætte, hvilke sanktioner der gælder for overtrædelse af bestemmelserne i de nationale love, der vedtages i henhold til dette direktiv, og sikre, at de håndhæves. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.
(58)
Fabrikanter og importører har brug for tid til at udøve de rettigheder, de nationale retsregler måtte give dem, inden datoen for anvendelse af de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv f.eks. med henblik på at sælge deres lager af allerede fremstillede produkter. Det er derfor nødvendigt at fastsætte overgangsordninger, som gør det muligt at bringe pyrotekniske artikler i omsætning uden at skulle opfylde yderligere produktkrav, såfremt de allerede er bragt i omsætning i henhold til direktiv 2007/23/EF inden datoen for anvendelsen af de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv. Distributører bør derfor kunne levere pyrotekniske artikler, som er bragt i omsætning, dvs. lagerbeholdninger, som allerede befinder sig i distributionskæden, inden datoen for anvendelsen af de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv.
(59)
Pyrotekniske artikler til køretøjer er konstrueret til at holde i hele køretøjets levetid og kræver derfor særlige overgangsordninger. Det er nødvendigt, at sådanne pyrotekniske artikler opfylder de gældende lovkrav på det tidspunkt, hvor den første gang bringes i omsætning og i hele levetiden for det køretøj, hvori den er installeret.
(60)
Med henblik på at undgå afbrydelser i anvendelsen af visse pyrotekniske artikler, navnlig i bilindustrien, er det nødvendigt, at bilag I, punkt 4, anvendes fra 4. juli 2013.
(61)
Målet for dette direktiv, nemlig at sikre, at pyrotekniske artikler på markedet opfylder kravene vedrørende et højt beskyttelsesniveau for sundhed og sikkerhed samt andre samfundsinteresser, og samtidig garantere, at det indre marked fungerer, kan ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af deres omfang og virkninger bedre kan nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(62)
Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til det tidligere direktiv. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, hvori der ikke er foretaget ændringer, fulgte af direktiv 2007/23/EF.
(63)
Dette direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag IV, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelsesdatoer for direktivet -
VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
KAPITEL 1
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
1. I dette direktiv fastsættes bestemmelser, der har til formål at opnå fri bevægelighed for pyrotekniske artikler på det indre marked og sikre et højt niveau af sundhedsbeskyttelse, offentlig sikkerhed samt forbrugerbeskyttelse under hensyntagen til de relevante miljøbeskyttelsesaspekter.
2. I dette direktiv fastsættes de væsentlige sikkerhedskrav, som pyrotekniske artikler skal opfylde med henblik på tilgængeliggørelse på markedet. Disse krav er fastsat i bilag I.
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. Direktivet gælder for pyrotekniske artikler.
2. Direktivet omfatter ikke:
a)
pyrotekniske artikler, der er beregnet til ikke-kommerciel anvendelse i henhold til national lovgivning inden for de væbnede styrker, politiet eller brandvæsenet
b)
udstyr i henhold til direktiv 96/98/EF
c)
pyrotekniske artikler beregnet til anvendelse i luft- og rumfartsindustrien
d)
knaldhætter specielt beregnet til legetøj, der er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2009/48/EF
e)
eksplosivstoffer i henhold til direktiv 93/15/EØF
f)
ammunition
g)
fyrværkeri, som er fremstillet til fabrikantens egen anvendelse og godkendt af den medlemsstat, hvori fabrikanten er etableret, til anvendelse udelukkende på denne medlemsstats område, og som forbliver på dette område.
Artikel 3
Definitioner
I dette direktiv forstås ved:
1) »pyroteknisk artikel«: en artikel, der indeholder eksplosivstoffer eller en eksplosiv blanding af stoffer beregnet til at udvikle varme, lys, lyd, gas eller røg eller en kombination heraf ved hjælp af eksoterme kemiske reaktioner, der holder sig selv i gang
2) »fyrværkeri«: pyroteknisk artikel beregnet til underholdning
3) »teaterfyrværkeri«: pyrotekniske artikler beregnet til indendørs eller udendørs scenebrug, herunder i forbindelse med film- og tv-produktioner og lignende
4) »pyrotekniske artikler til køretøjer«: komponenter i sikkerhedsanordninger i køretøjer indeholdende pyrotekniske stoffer beregnet til aktivering af disse eller andre anordninger i køretøjer
5) »ammunition«: projektiler, drivladninger og løs ammunition anvendt i håndskydevåben, andre skydevåben og artilleri
6) »person med ekspertviden«: person, der har autorisation fra en medlemsstat til på medlemsstatens territorium at håndtere og/eller anvende fyrværkeri i kategori F4, teaterfyrværkeri i kategori T2 og/eller andre pyrotekniske artikler i kategori P2
7) »gøre tilgængelig på markedet«: levering af en pyroteknisk artikel med henblik på distribution, forbrug eller anvendelse på EU-markedet som led i erhvervsvirksomhed mod eller uden vederlag
8) »bringe i omsætning«: første tilgængeliggørelse af en pyroteknisk artikel på EU-markedet
9) »fabrikant«: en fysisk eller juridisk person, som fremstiller en pyroteknisk artikel, eller som lader en sådan artikel konstruere eller fremstille og markedsfører en sådan pyroteknisk artikel under eget navn eller varemærke
10) »importør«: enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Unionen, og som bringer en pyroteknisk artikel med oprindelse i et tredjeland i omsætning på EU-markedet
11) »distributør«: enhver fysisk eller juridisk person i forsyningskæden ud over fabrikanten eller importøren, der gør en pyroteknisk artikel tilgængelig på markedet
12) »erhvervsdrivende«: fabrikanten, importøren og distributøren
13) »teknisk specifikation«: et dokument, der fastsætter, hvilke tekniske krav en pyroteknisk artikel skal opfylde
14) »harmoniseret standard«: harmoniseret standard som defineret i artikel 2, nr. 1), litra c), i forordning (EU) nr. 1025/2012
15) »akkreditering«: akkreditering som defineret i artikel 2, nr. 10), i forordning (EF) nr. 765/2008
16) »nationalt akkrediteringsorgan«: et nationalt akkrediteringsorgan som defineret i artikel 2, nr. 11), i forordning (EF) nr. 765/2008
17) »overensstemmelsesvurdering«: en proces til påvisning af, om de væsentlige sikkerhedskrav for en pyroteknisk artikel i dette direktiv er blevet opfyldt
18) »overensstemmelsesvurderingsorgan«: et organ, der udfører overensstemmelsesvurderingsopgaver, herunder kalibrering, afprøvning, certificering og inspektion
19) »tilbagekaldelse«: enhver foranstaltning, der har til formål at opnå, at en pyroteknisk artikel, der allerede er gjort tilgængeligt for slutbrugeren, returneres
20) »tilbagetrækning«: enhver foranstaltning, der har til formål at forhindre, at et en pyroteknisk artikel i forsyningskæden gøres tilgængelig på markedet
21) »EU-harmoniseringslovgivning«: alle EU-retsforskrifter, som harmoniserer betingelserne for markedsføring af produkter
22) »CE-mærkning«: mærkning, hvormed fabrikanten angiver, at den pyrotekniske artikel er i overensstemmelse med alle gældende krav i Unionens harmoniseringslovgivning om anbringelse af denne mærkning.
Artikel 4
Frie varebevægelser
1. Medlemsstaterne må hverken forbyde, begrænse eller hindre tilgængeliggørelse på markedet af pyrotekniske artikler, som opfylder kravene i dette direktiv.
2. Dette direktiv forhindrer ikke, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger, der er berettiget af hensyn til den offentlige sikkerhed, sundhed og orden eller miljøbeskyttelsen, med henblik på at forbyde eller begrænse besiddelse, anvendelse og/eller salg af kategori F2- og kategori F3-fyrværkeri samt teaterfyrværkeri og andre pyrotekniske artikler.
3. Medlemsstaterne modsætter sig ikke, at der på messer og udstillinger samt ved demonstrationer med henblik på markedsføring af pyrotekniske artikler forevises og anvendes pyrotekniske artikler, som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, såfremt det ved synlig skiltning, hvor den pågældende messes, udstillings eller demonstrations navn og dato er angivet, klart anføres, at de pågældende pyrotekniske artikler ikke er i overensstemmelse med direktivet, og at de pyrotekniske artikler ikke kan erhverves, før de er bragt i overensstemmelse med kravene. Ved sådanne arrangementer skal der i henhold til de forskrifter, den kompetente myndighed i medlemsstaten måtte have fastsat, træffes passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre beskyttelsen af menneskers sikkerhed.
4. Medlemsstaterne hindrer ikke den frie bevægelighed for og anvendelsen af pyrotekniske artikler fremstillet med henblik på forskning, udvikling og prøvning, som ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, såfremt det ved synlig skiltning klart anføres, at de pågældende pyrotekniske artikler ikke er i overensstemmelse med direktivet, og at udstyret ikke kan erhverves til andre formål end forskning, udvikling og afprøvning.
Artikel 5
Tilgængeliggørelse på markedet
Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at pyrotekniske artikler kun gøres tilgængelige på markedet, hvis de overholder kravene i dette direktiv.
Artikel 6
Kategorier af pyrotekniske artikler
1. Pyrotekniske artikler, der er omfattet af dette direktiv, skal af fabrikanten kategoriseres efter anvendelse, formål og risiko, herunder støjniveau. De bemyndigede organer, der er omhandlet i artikel 21, bekræfter kategoriseringen i forbindelse med overensstemmelsesvurderingsprocedurerne som omhandlet i artikel 17.
Kategoriseringen foretages som følger:
a)
Fyrværkeri
i)
kategori F1: fyrværkeri forbundet med meget lav risiko og minimalt støjniveau, som er beregnet til anvendelse i fysisk begrænsede områder, herunder fyrværkeri til indendørs brug i boliger
ii)
kategori F2: fyrværkeri forbundet med lav risiko og lavt støjniveau, som er beregnet til udendørs anvendelse i fysisk begrænsede områder
iii)
kategori F3: fyrværkeri forbundet med mellemhøj risiko, som er beregnet til udendørs anvendelse i større, fysisk åbne områder. Disse artiklers støjniveau må ikke være sundhedsskadeligt
iv)
kategori F4: fyrværkeri forbundet med høj risiko, som er beregnet til kun at blive anvendt af personer med ekspertviden (almindeligvis kendt som »fyrværkeri til professionel anvendelse«). Disse artiklers støjniveau må ikke være sundhedsskadeligt
b)
Teaterfyrværkeri
i)
kategori T1: pyrotekniske artikler til scenebrug med lav risiko
ii)
kategori T2: pyrotekniske artikler til scenebrug, som er beregnet til kun at blive anvendt af personer med ekspertviden
c)
Andre pyrotekniske artikler:
i)
kategori P1: andre pyrotekniske artikler end fyrværkeri og teaterfyrværkeri, som er forbundet med lav risiko
ii)
kategori P2: andre pyrotekniske artikler end fyrværkeri og teaterfyrværkeri, som er beregnet til kun at blive håndteret eller anvendt af personer med ekspertviden.
2. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilke procedurer de anvender til at identificere og autorisere personer med ekspertviden.
Artikel 7
Aldersgrænser og andre begrænsninger
1. Pyrotekniske artikler må ikke gøres tilgængelige på markedet for personer, der ikke overholder følgende minimumsaldersgrænser:
a)
Fyrværkeri:
i)
kategori F1: 12 år
ii)
kategori F2: 16 år
iii)
kategori F3: 18 år
b)
Teaterfyrværkeri i kategori T1 og andre pyrotekniske artikler i kategori P1: 18 år.
2. Medlemsstaterne kan forhøje de i stk. 1 fastsatte aldersgrænser, hvor dette er berettiget af hensyn til den offentlige orden, sundhed eller sikkerhed. Medlemsstaterne kan også sænke aldersgrænserne for personer, der har en relevant erhvervsfaglig uddannelse eller er ved at tage en sådan uddannelse.
3. Fabrikanter, importører og distributører må ikke gøre følgende pyrotekniske artikler tilgængelige på markedet for andre end personer med ekspertviden:
a)
fyrværkeri i kategori F4
b)
teaterfyrværkeri i kategori T2 og andre pyrotekniske artikler i kategori P2.
4. Andre pyrotekniske artikler i kategori P1 til køretøjer, herunder airbag- og selestrammersystemer, må ikke gøres tilgængelige for almindelige borgere, medmindre de pågældende pyrotekniske artikler til køretøjer er indbygget i et køretøj eller i en aftagelig del af et køretøj.
KAPITEL 2
ERHVERVSDRIVENDES FORPLIGTELSER
Artikel 8
Fabrikantens forpligtelser
1. Fabrikanten skal, når han bringer sine pyrotekniske artikler i omsætning, sikre, at de er konstrueret og fremstillet i overensstemmelse med de væsentlige sikkerhedskrav i bilag I.
2. Fabrikanten skal udarbejde den i bilag II omhandlede tekniske dokumentation og få den i artikel 17 omhandlede overensstemmelsesvurderingsprocedure foretaget.
Når en pyroteknisk artikels overensstemmelse med de gældende krav er blevet dokumenteret ved en sådan procedure, skal fabrikanten udarbejde en EU-overensstemmelseserklæring og anbringe CE-mærkningen.
3. Fabrikanten skal opbevare den tekniske dokumentation og EU-overensstemmelseserklæringen i ti år efter, at den pyrotekniske artikel er blevet bragt i omsætning.
4. Fabrikanten skal sikre, at der findes procedurer til sikring af produktionsseriers fortsatte overensstemmelse med dette direktiv. Der skal i fornødent omfang tages hensyn til ændringer i en pyroteknisk artikels konstruktion eller kendetegn og til ændringer i de harmoniserede standarder eller andre tekniske specifikationer, som der er henvist til for at dokumentere en pyroteknisk artikels overensstemmelse med de gældende krav.
Når det anses for hensigtsmæssigt som følge af de med en pyroteknisk artikel forbundne risici, skal fabrikanten med henblik på beskyttelse af forbrugernes sundhed og sikkerhed og efter behørigt begrundet anmodning fra de kompetente myndigheder foretage stikprøvekontrol af pyrotekniske artikler, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og om nødvendigt føre register over klager, pyrotekniske artikler, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af pyrotekniske artikler og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning.
5. Fabrikanten skal sikre, at pyrotekniske artikler, som han har bragt i omsætning, er mærket i overensstemmelse med artikel 10 eller 11.
6. Fabrikantens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes, skal fremgå af den pyrotekniske artikel, eller, hvis dette ikke er muligt, af emballagen eller af et dokument, der ledsager den pyrotekniske artikel. Adressen skal angive ét enkelt sted, hvor fabrikanten kan kontaktes. Kontaktoplysningerne skal angives på et for slutbrugerne og markedsovervågningsmyndighederne let forståeligt sprog.
7. Importøren skal sikre, at den pyrotekniske artikel ledsages af en brugsanvisning og sikkerhedsoplysninger på et for forbrugere og andre slutbrugere let forståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat. En sådan brugsanvisning og sikkerhedsoplysninger samt en eventuel mærkning skal være klar og forståelig.
8. Hvis en fabrikant finder eller har grund til at tro, at en pyroteknisk artikel, han har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, skal han straks træffe de nødvendige foranstaltninger for at bringe den pågældende pyrotekniske artikel i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække den tilbage fra markedet eller kalde den tilbage. Endvidere skal fabrikanten, hvis den pyrotekniske artikel udgør en risiko, straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort den pyrotekniske artikel tilgængelig på markedet, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger.
9. Fabrikanten skal på grundlag af en kompetent national myndigheds begrundede anmodning give den alle de oplysninger og al den dokumentation på papir eller elektronisk, der er nødvendig for at påvise den pyrotekniske artikels overensstemmelse med dette direktiv, på et for denne myndighed let forståeligt sprog. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at eliminere risici, som pyrotekniske artikler, han har bragt i omsætning, udgør.
Artikel 9
Sporbarhed
1. For at gøre det muligt at spore pyrotekniske artikler skal fabrikanten mærke dem med det registreringsnummer, som de har fået tildelt af det bemyndigede organ, der har udført overensstemmelsesvurderingen i henhold til artikel 17. Nummereringen skal foretages efter et ensartet system, som fastlægges af Kommissionen.
2. Fabrikanter og importører fører et register over registreringsnumrene på de pyrotekniske artikler, som de gør tilgængelige på markedet, og stiller disse oplysninger til rådighed for de relevante myndigheder, der anmoder herom.
Artikel 10
Mærkning af andre pyrotekniske artikler end pyrotekniske artikler til køretøjer
1. Fabrikanten skal sikre, at andre pyrotekniske artikler end pyrotekniske artikler til køretøjer mærkes tydeligt, læseligt og uudsletteligt på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, hvor den pyrotekniske artikel gøres tilgængelig for forbrugerne. Mærkningen skal være klar og forståelig.
2. Mærkningen af pyrotekniske artikler skal som minimum omfatte de fabrikantoplysninger, der er fastsat i artikel 8, stk. 6, og, når fabrikanten ikke er etableret i Unionen, de oplysninger om fabrikanten og importøren, der er fastsat i henholdsvis artikel 8, stk. 6, og artikel 12, stk. 3, den pyrotekniske artikels navn og type, dens registreringsnummer samt dens produkt-, parti- eller serienummer, minimumsaldersgrænser for anvendelse som fastsat i artikel 7, stk. 1 og 2, den relevante kategori, brugsanvisning, fremstillingsår for kategori F3- og F4-fyrværkeri samt mindste sikkerhedsafstand, hvor dette er relevant. Mærkningen skal omfatte nettoeksplosivstofmængden (NEM).
3. Fyrværkeri skal også som minimum være forsynet med følgende oplysninger:
a)
kategori F1: hvis relevant: teksten »må kun anvendes udendørs« og angivelse af en mindste sikkerhedsafstand
b)
kategori F2: teksten »må kun anvendes udendørs« og angivelse af mindste sikkerhedsafstand(e), hvor dette er relevant
c)
kategori F3: teksten »må kun anvendes udendørs« og angivelse af mindste sikkerhedsafstand(e)
d)
kategori F4: teksten »må kun anvendes af personer med ekspertviden« og angivelse af mindste sikkerhedsafstand(e).
4. Teaterfyrværkeri skal desuden som minimum være forsynet med følgende oplysninger:
a)
kategori T1: hvis relevant: teksten »må kun anvendes udendørs« og angivelse af mindste sikkerhedsafstand(e)
b)
kategori T2: teksten »må kun anvendes af personer med ekspertviden« og angivelse af mindste sikkerhedsafstand(e).
5. Er der ikke på den pyrotekniske artikel plads til at opfylde mærkningskravene i henhold til stk. 2, 3 og 4, angives oplysningerne på den mindste emballageenhed.
Artikel 11
Mærkning af pyrotekniske artikler til køretøjer
1. Mærkningen af pyrotekniske artikler til køretøjer skal omfatte de fabrikantoplysninger, der er fastsat i artikel 8, stk. 6, den pyrotekniske artikels navn og type, dens registreringsnummer samt dens produkt-, parti- eller serienummer samt om nødvendigt sikkerhedsoplysninger.
2. Er der ikke på den pyrotekniske artikel til køretøjer plads til at opfylde mærkningskravene omhandlet i stk. 1, angives oplysningerne på emballagen.
3. Et sikkerhedsblad for den pyrotekniske artikel til køretøjer, der er udarbejdet i overensstemmelse med bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (14), og som tager hensyn til professionelle brugeres særlige behov, skal udleveres til disse brugere på det sprog, de ønsker.
Sikkerhedsbladet kan udleveres på papir eller elektronisk, såfremt den professionelle bruger har de nødvendige midler til at modtage det.
Artikel 12
Importørens forpligtelser
1. Importøren må kun bringe pyrotekniske artikler, der opfylder kravene, i omsætning.
2. Importøren skal, før han bringer en pyroteknisk artikel i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den i artikel 17 omhandlede relevante overensstemmelsesvurderingsprocedure. Han skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den tekniske dokumentation, at den pyrotekniske artikel er forsynet med CE-mærkning og er ledsaget af den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 8, stk. 5 og 6.
Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at en pyroteknisk artikel ikke er i overensstemmelse med de væsentlige sikkerhedskrav i bilag I, må han ikke bringe den pyrotekniske artikel i omsætning, før den er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal importøren, når den pyrotekniske artikel udgør en risiko, underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom.
3. Importørens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes, skal fremgå af den pyrotekniske artikel eller, hvis dette ikke er muligt, af emballagen eller af et dokument, der ledsager den pyrotekniske artikel. Kontaktoplysningerne skal angives på et for slutbrugerne og markedsovervågningsmyndighederne let forståeligt sprog.
4. Importøren skal sikre, at den pyrotekniske artikel ledsages af en brugsanvisning og sikkerhedsoplysninger på et for forbrugere og andre slutbrugere let forståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat.
5. Importøren skal sikre, at opbevarings- og transportbetingelserne for pyrotekniske artikler, som han har ansvaret for, ikke bringer deres overensstemmelse med de væsentlige sikkerhedskrav i bilag I i fare.
6. Når det anses for hensigtsmæssigt som følge af de med en pyroteknisk artikel forbundne risici, skal importøren med henblik på beskyttelse af forbrugernes sundhed og sikkerhed og efter behørigt begrundet anmodning fra de kompetente myndigheder foretage stikprøvekontrol af pyrotekniske artikler, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og om nødvendigt føre register over klager, pyrotekniske artikler, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af pyrotekniske artikler og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning.
7. Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at en pyroteknisk artikel, han har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, skal han straks træffe de nødvendige foranstaltninger for at bringe den pågældende pyrotekniske artikel i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække den tilbage fra markedet eller kalde den tilbage. Endvidere skal importøren, hvis den pyrotekniske artikel udgør en risiko, straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort den pyrotekniske artikel tilgængelig på markedet, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger.
8. Importøren skal i ti år efter, at den pyrotekniske artikel er blevet bragt i omsætning, opbevare en kopi af EU-overensstemmelseserklæringen, så den står til rådighed for markedsovervågningsmyndighederne, og sikre, at den tekniske dokumentation kan stilles til rådighed for disse myndigheder, hvis de anmoder herom.
9. Importøren skal på grundlag af en kompetent national myndigheds begrundede anmodning give den alle de oplysninger og al den dokumentation på papir eller elektronisk, der er nødvendig for at konstatere den pyrotekniske artikels overensstemmelse med lovgivningen, på et for denne myndighed let forståeligt sprog. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at eliminere risici, som pyrotekniske artikler, han har bragt i omsætning, udgør.
Artikel 13
Distributørens forpligtelser
1. Distributøren skal, når han gør en pyroteknisk artikel tilgængelig på markedet, handle med fornøden omhu over for kravene i dette direktiv.
2. Distributøren skal, før han gør en pyroteknisk artikel tilgængelig på markedet, kontrollere, at den er forsynet med CE-mærkningen og er ledsaget af den krævede dokumentation og af en brugsanvisning og sikkerhedsoplysninger på et sprog, der er let forståeligt for forbrugere og andre slutbrugere i den medlemsstat, hvor den pyrotekniske artikel gøres tilgængelig på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i henholdsvis artikel 8, stk. 5 og 6, og artikel 12, stk. 3.
Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at en pyroteknisk artikel ikke er i overensstemmelse med de væsentlige sikkerhedskrav i bilag I, må han ikke gøre den pyrotekniske artikel tilgængelig på markedet, før den er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal distributøren, når den pyrotekniske artikel udgør en risiko, underrette fabrikanten eller importøren herom samt markedsovervågningsmyndighederne.
3. Distributøren skal sikre, at opbevarings- og transportbetingelserne for pyrotekniske artikler, som han har ansvaret for, ikke bringer deres overensstemmelse med de væsentlige sikkerhedskrav i bilag I i fare.
4. Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at en pyroteknisk artikel, han har gjort tilgængelig på markedet, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, skal han sikre sig, at der træffes de nødvendige foranstaltninger for at bringe den pågældende pyrotekniske artikel i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække den tilbage fra markedet eller kalde den tilbage. Endvidere skal distributøren, hvis den pyrotekniske artikel udgør en risiko, straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort den pyrotekniske artikel tilgængelig på markedet, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger.
5. Distributøren skal på grundlag af en kompetent national myndigheds begrundede anmodning give den alle de oplysninger og al den dokumentation på papir eller elektronisk, der er nødvendig for at påvise den pyrotekniske artikels overensstemmelse med lovgivningen. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at eliminere risici, som pyrotekniske artikler, han har gjort tilgængelig på markedet, udgør.
Artikel 14
Tilfælde, hvor fabrikantens forpligtelser finder anvendelse på importøren og distributøren
En importør eller distributør anses for at være fabrikant i dette direktivs forstand og er underlagt de samme forpligtelser som fabrikanten, jf. artikel 8, når han bringer en pyroteknisk artikel i omsætning under sit navn eller varemærke eller ændrer en pyroteknisk artikel, der allerede er bragt i omsætning, på en sådan måde, at det kan berøre overholdelsen af de gældende krav.
Artikel 15
Identifikation af erhvervsdrivende
Efter anmodning skal erhvervsdrivende over for markedsovervågningsmyndighederne identificere:
a)
enhver erhvervsdrivende, som har leveret dem en pyroteknisk artikel
b)
enhver erhvervsdrivende, som de har leveret en pyroteknisk artikel til.
Erhvervsdrivende skal i en periode på ti år efter, at de har fået leveret eller har leveret den pyrotekniske artikel, kunne forelægge de i første afsnit nævnte oplysninger.
KAPITEL 3
PYROTEKNISKE ARTIKLERS OVERENSSTEMMELSE
Artikel 16
Formodning om pyrotekniske artiklers overensstemmelse
Pyrotekniske artikler, som er i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, formodes at være i overensstemmelse med de væsentlige sikkerhedskrav i bilag I, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf.
Artikel 17
Overensstemmelsesvurderingsprocedurer
Ved vurderingen af pyrotekniske artiklers overensstemmelse følger fabrikanten en af følgende procedurer som omhandlet i bilag II:
a)
EU-typeafprøvning (modul B) og efter fabrikantens eget valg en af følgende procedurer:
i)
typeoverensstemmelse på grundlag af intern produktionskontrol plus overvåget produktkontrol med vekslende mellemrum (modul C2)
ii)
typeoverensstemmelse på baggrund af kvalitetssikring af produktionsprocessen (modul D)
iii)
typeoverensstemmelse på baggrund af kvalitetssikring af produktet (modul E)
b)
overensstemmelse på baggrund af enhedsverifikation (modul G)
c)
overensstemmelse på baggrund af fuldstændig kvalitetssikring af produktet (modul H) for så vidt der er tale om fyrværkeri i kategori F4.
Artikel 18
EU-overensstemmelseserklæring
1. Det skal af EU-overensstemmelseserklæringen fremgå, at det er blevet dokumenteret, at de væsentlige sikkerhedskrav i bilag I er opfyldt.
2. EU-overensstemmelseserklæringen skal følge den model, der er fastsat i bilag III, indeholde de elementer, der er anført i de relevante moduler i bilag II, og løbende ajourføres. Den skal oversættes til det eller de officielle sprog, der kræves af den medlemsstat, hvor den pyrotekniske artikel bringes i omsætning eller gøres tilgængelig på markedet.
3. Hvis en pyroteknisk artikel er omfattet af mere end en EU-retsakt, der kræver en EU-overensstemmelseserklæring, udfærdiges der en enkelt EU-overensstemmelseserklæring for alle sådanne EU-retsakter. Det skal af erklæringen fremgå, hvilke EU-retsakter den vedrører, herunder hvor disse er offentliggjort.
4. Ved at udarbejde EU-overensstemmelseserklæringen står fabrikanten inde for, at den pyrotekniske artikel opfylder kravene i dette direktiv.
Artikel 19
Generelle principper for CE-mærkningen
CE-mærkningen er underkastet de generelle principper i artikel 30 i forordning (EF) nr. 765/2008.
Artikel 20
Regler og betingelser for anbringelse af CE-mærkning og anden mærkning
1. CE-mærkningen anbringes synligt, letlæseligt og således, at den ikke kan slettes, på de pyrotekniske artikler. Hvis den pyrotekniske artikel er af en sådan art, at dette ikke er muligt eller berettiget, anbringes den på emballagen og på de ledsagende dokumenter.
2. CE-mærkningen anbringes, før den pyrotekniske artikel bringes i omsætning.
3. Efter CE-mærkningen anføres identifikationsnummeret på det bemyndigede organ, hvis et sådant organ deltager i produktionskontrolfasen.
Det bemyndigede organs identifikationsnummer anbringes af organet selv eller efter dettes anvisninger af fabrikanten.
4. Efter CE-mærkningen og, hvis det er relevant, det bemyndigede organs identifikationsnummer, kan der anbringes en anden form for angivelse vedrørende risiko- eller brugskategori.
5. Medlemsstaterne skal benytte sig af eksisterende mekanismer til sikring af, at CE-mærkningsordningen anvendes korrekt, og træffe de fornødne foranstaltninger i tilfælde af uretmæssig anvendelse af mærkningen.
KAPITEL 4
NOTIFIKATION AF OVERENSSTEMMELSESVURDERINGSORGANER
Artikel 21
Notifikation
Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om, hvilke organer der er bemyndiget til som uafhængig tredjepart at udføre overensstemmelsesvurderingsopgaver i henhold til dette direktiv.
Artikel 22
Bemyndigende myndigheder
1. Medlemsstaterne udpeger en bemyndigende myndighed, som skal være ansvarlig for at indføre og gennemføre de nødvendige procedurer for vurdering og notifikation af overensstemmelsesvurderingsorganer og overvågningen af bemyndigede organer, herunder overensstemmelse med artikel 27.
2. Medlemsstaterne kan fastsætte, at den i stk. 1 omhandlede vurdering og overvågning skal foretages af et nationalt akkrediteringsorgan som defineret i og i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 765/2008.
Artikel 23
Krav vedrørende bemyndigende myndigheder
1. En bemyndigende myndighed skal oprettes på en sådan måde, at der ikke opstår interessekonflikter med overensstemmelsesvurderingsorganer.
2. En bemyndigende myndighed skal være organiseret og arbejde på en sådan måde, at der i dens arbejde sikres objektivitet og uvildighed.
3. En bemyndigende myndighed skal være organiseret på en sådan måde, at alle beslutninger om notifikation af overensstemmelsesvurderingsorganet træffes af kompetente personer, der ikke er identiske med dem, der foretog vurderingen.
4. En bemyndigende myndighed må ikke udføre aktiviteter, som udføres af overensstemmelsesvurderingsorganer, eller yde rådgivningsservice på kommercielt eller konkurrencemæssigt grundlag.
5. En bemyndigende myndighed skal sikre, at de indhentede oplysninger behandles fortroligt.
6. En bemyndigende myndighed skal have et tilstrækkeligt antal kompetent personale til, at den kan udføre sine opgaver behørigt.
Artikel 24
Oplysningskrav for bemyndigende myndigheder
Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen om deres nationale procedurer for vurdering og notifikation af overensstemmelsesvurderingsorganer og overvågning af bemyndigede organer og om eventuelle ændringer heraf.
Kommissionen offentliggør disse oplysninger.
Artikel 25
Krav vedrørende bemyndigede organer
1. I forbindelse med notifikation skal et overensstemmelsesvurderingsorgan opfylde kravene i stk. 2-11.
2. Overensstemmelsesvurderingsorganet skal oprettes i henhold til en medlemsstats nationale lovgivning og skal være en juridisk person.
3. Overensstemmelsesvurderingsorganet skal være et tredjepartsorgan, der er uafhængigt af den organisation eller den pyrotekniske artikel, det vurderer.
4. Overensstemmelsesvurderingsorganet, dets øverste ledelse og det personale, der er ansvarligt for at foretage overensstemmelsesvurdering, må ikke være konstruktør, fabrikant, leverandør, montør, køber, ejer, bruger eller reparatør af pyrotekniske artikler og/eller eksplosivstoffer eller repræsentant for nogle af disse parter. Dette forhindrer ikke anvendelsen af vurderede pyrotekniske artikler og/eller eksplosivstoffer, der er nødvendige for overensstemmelsesvurderingsorganets aktiviteter, eller anvendelse af pyrotekniske artikler i personligt øjemed.
Overensstemmelsesvurderingsorganet, dets øverste ledelse og det personale, der er ansvarligt for at foretage overensstemmelsesvurdering, må ikke være direkte inddraget i konstruktion, fremstilling, markedsføring, installering, anvendelse eller vedligeholdelse af pyrotekniske artikler og/eller eksplosivstoffer eller repræsentere parter, der er inddraget i disse aktiviteter. De må ikke deltage i aktiviteter, som kan være i strid med deres objektivitet og integritet i forbindelse med de overensstemmelsesvurderingsaktiviteter, de er bemyndiget til at udføre. Dette gælder navnlig rådgivningsservice.
Overensstemmelsesvurderingsorganet skal sikre, at dets dattervirksomheders eller underentreprenørers aktiviteter ikke påvirker fortroligheden, objektiviteten og uvildigheden af dets overensstemmelsesvurderingsaktiviteter.
5. Overensstemmelsesvurderingsorganet og dets personale skal udføre overensstemmelsesvurderingsaktiviteterne med den størst mulige faglige integritet og den nødvendige tekniske kompetence på det specifikke område og må ikke påvirkes af nogen form for pression og incitament, navnlig af økonomisk art, som kan have indflydelse på deres bedømmelse eller resultaterne af deres overensstemmelsesvurderingsaktiviteter, særlig fra personer eller grupper af personer, som har en interesse i resultaterne af disse aktiviteter.
6. Overensstemmelsesvurderingsorganet skal kunne gennemføre alle de overensstemmelsesvurderingsopgaver, som pålægges det i bilag II, og for hvilke det er blevet bemyndiget, uanset om disse opgaver udføres af overensstemmelsesvurderingsorganet selv eller på dets vegne og på dets ansvar.
Til enhver tid og for hver overensstemmelsesvurderingsprocedure og type eller kategori af pyrotekniske artikler, for hvilke det er blevet bemyndiget, skal overensstemmelsesvurderingsorganet have følgende til rådighed:
a)
det nødvendige personale med teknisk viden og tilstrækkelig og relevant erfaring til at udføre overensstemmelsesvurderingsopgaverne
b)
beskrivelser af de procedurer, i henhold til hvilke overensstemmelsesvurderingen foretages, således at gennemsigtigheden og muligheden for at reproducere disse procedurer sikres. Det skal have indført hensigtsmæssige politikker og procedurer, som skelner mellem de opgaver, det udfører i sin egenskab af bemyndiget organ, og enhver anden form for aktivitet
c)
procedurer, der sætter det i stand til at udføre sine aktiviteter under hensyn til de pågældende virksomheders størrelse, den sektor, som de opererer indenfor, og deres struktur, til, hvor kompleks den pågældende produktteknologi er, og til produktionsprocessens seriemæssige karakter.
Overensstemmelsesvurderingsorganet skal have de fornødne midler til at udføre de tekniske og administrative opgaver i forbindelse med overensstemmelsesvurderingsaktiviteterne på en egnet måde og skal have adgang til alt nødvendigt udstyr og alle nødvendige faciliteter.
7. Det personale, der er ansvarligt for at udføre overensstemmelsesvurdering, skal have:
a)
en god teknisk og faglig uddannelse omfattende alle overensstemmelsesvurderingsaktiviteter inden for det område, på hvilket overensstemmelsesvurderingsorganet er blevet bemyndiget
b)
et tilstrækkeligt kendskab til kravene vedrørende de vurderinger, de foretager, og den nødvendige bemyndigelse til at udføre sådanne vurderinger
c)
et tilstrækkeligt kendskab til og en tilstrækkelig forståelse af de væsentlige sikkerhedskrav i bilag I, de relevante harmoniserede standarder og de relevante bestemmelser i Unionens harmoniseringslovgivning og national lovgivning
d)
den nødvendige færdighed i at udarbejde de attester, redegørelser og rapporter, som dokumenterer, at vurderingerne er blevet foretaget.
8. Det skal sikres, at overensstemmelsesvurderingsorganet, dets øverste ledelse og det personale, der er ansvarligt for at foretage overensstemmelsesvurdering, arbejder uvildigt.
Aflønningen af den øverste ledelse og det personale, der er ansvarligt for at foretage overensstemmelsesvurdering, må ikke være afhængig af antallet af foretagne vurderinger eller af resultatet af disse vurderinger.
9. Overensstemmelsesvurderingsorganet skal tegne en ansvarsforsikring, medmindre staten er ansvarlig i henhold til national lovgivning, eller medlemsstaten selv er direkte ansvarlig for overensstemmelsesvurderingen.
10. Overensstemmelsesvurderingsorganets personale har tavshedspligt med hensyn til alle oplysninger, det kommer i besiddelse af ved udførelsen af sine opgaver i henhold til bilag II eller enhver bestemmelse i en national lov, som gennemfører det, undtagen over for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor aktiviteterne udføres. Ejendomsrettigheder skal beskyttes.
11. Overensstemmelsesvurderingsorganet skal deltage i eller sikre, at dets personale, der er ansvarligt for at foretage overensstemmelsesvurdering, er orienteret om de relevante standardiseringsaktiviteter og aktiviteterne i den koordineringsgruppe af bemyndigede organer, der er nedsat i henhold til den relevante EU-harmoniseringslovgivning, og skal som generelle retningslinjer anvende de administrative afgørelser og dokumenter, som er resultatet af den nævnte gruppes arbejde.
Artikel 26
Formodning om bemyndigede organers overensstemmelse
Hvis et overensstemmelsesvurderingsorgan dokumenterer, at det opfylder kriterierne i de relevante harmoniserede standarder eller dele heraf, hvortil der er offentliggjort en reference i Den Europæiske Unions Tidende, formodes det at opfylde kravene i artikel 25, for så vidt som de gældende harmoniserede standarder dækker disse krav.
Artikel 27
Dattervirksomheder og underentreprise i tilknytning til bemyndigede organer
1. Hvis et bemyndiget organ giver bestemte opgaver i forbindelse med overensstemmelsesvurderingen i underentreprise eller anvender en dattervirksomhed, skal det sikre, at underentreprenøren eller dattervirksomheden opfylder kravene i artikel 25, og underrette den bemyndigende myndighed herom.
2. Det bemyndigede organ har det fulde ansvar for de opgaver, der udføres af underentreprenører eller dattervirksomheder, uanset hvor disse er etableret.
3. Aktiviteter kan kun gives i underentreprise eller udføres af en dattervirksomhed, hvis kunden har givet sit samtykke.
4. Det bemyndigede organ skal kunne stille de relevante dokumenter vedrørende vurderingen af underentreprenørens eller dattervirksomhedens kvalifikationer og det arbejde, som de har udført i henhold til bilag II, til rådighed for den bemyndigende myndighed.
Artikel 28
Ansøgning om notifikation
1. Et overensstemmelsesvurderingsorgan skal indgive en ansøgning om notifikation til den bemyndigende myndighed i den medlemsstat, hvor det er etableret.
2. Ansøgningen om notifikation skal ledsages af en beskrivelse af de overensstemmelsesvurderingsaktiviteter, det eller de overensstemmelsesvurderingsmoduler og den eller de pyrotekniske artikler, som organet hævder at være kompetent til, samt af et eventuelt akkrediteringscertifikat udstedt af et nationalt akkrediteringsorgan, hvorved det attesteres, at overensstemmelsesvurderingsorganet opfylder kravene i artikel 25.
3. Hvis det pågældende overensstemmelsesvurderingsorgan ikke kan forelægge et akkrediteringscertifikat, forelægger det den bemyndigende myndighed al den dokumentation, der er nødvendig for at kontrollere, anerkende og regelmæssigt overvåge, at det opfylder kravene i artikel 25.
Artikel 29
Notifikationsprocedure
1. De bemyndigende myndigheder må kun notificere overensstemmelsesvurderingsorganer, som opfylder kravene i artikel 25.
2. De skal underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater ved hjælp af det elektroniske notifikationsværktøj, der er udviklet og forvaltes af Kommissionen.
3. Notifikationen skal indeholde fyldestgørende oplysninger om overensstemmelsesvurderingsaktiviteterne, det eller de pågældende overensstemmelsesvurderingsmoduler og den eller de pågældende pyrotekniske artikler og den relevante attestering af kompetencen.
4. Hvis en notifikation ikke er baseret på et akkrediteringscertifikat som omhandlet i artikel 28, stk. 2, skal den bemyndigende myndighed forelægge Kommissionen og de øvrige medlemsstater den dokumentation, der attesterer overensstemmelsesvurderingsorganets kompetence, og oplysninger om de ordninger, der er indført til sikring af, at der regelmæssigt føres tilsyn med organet, og at organet også for fremtiden vil opfylde de i artikel 25 fastsatte krav.
5. Det pågældende organ må kun udføre aktiviteter som bemyndiget organ, hvis Kommissionen og de øvrige medlemsstater ikke har gjort indsigelse inden for to uger efter en notifikation baseret på et akkrediteringscertifikat og inden for to måneder efter en notifikation, der ikke er baseret på et akkrediteringscertifikat.
Kun et sådant organ anses for at være et bemyndiget organ i dette direktiv.
6. Den bemyndigende myndighed skal underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om enhver relevant efterfølgende ændring af notifikationen.
Artikel 30
Identifikationsnumre for og lister over bemyndigede organer
1. Kommissionen skal tildele de bemyndigede organer et identifikationsnummer.
Hvert bemyndiget organ tildeles kun et identifikationsnummer, også selv om organet er bemyndiget i henhold til flere EU-retsakter.
2. Kommissionen offentliggør listen over organer, der er bemyndiget i henhold til dette direktiv, herunder de identifikationsnumre, de er blevet tildelt, og de aktiviteter, for hvilke de er bemyndiget.
Kommissionen sikrer, at listen ajourføres.
Artikel 31
Ændringer af notifikationen
1. Hvis en bemyndigende myndighed har konstateret eller er blevet orienteret om, at et bemyndiget organ ikke længere opfylder kravene i artikel 25, eller at det ikke opfylder sine forpligtelser, skal den bemyndigende myndighed begrænse, suspendere eller inddrage notifikationen, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt, afhængigt af i hvor alvorlig grad organet ikke opfylder disse krav eller forpligtelser. Den skal straks underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.
2. Hvis en notifikation begrænses, suspenderes eller inddrages, eller hvis det bemyndigede organ har indstillet sine aktiviteter, skal den bemyndigende medlemsstat træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at dette organs sager enten behandles af et andet bemyndiget organ eller står til rådighed for de ansvarlige bemyndigende myndigheder og markedsovervågningsmyndigheder efter disses anmodning.
Artikel 32
Anfægtelse af bemyndigede organers kompetence
1. Kommissionen skal undersøge alle sager, hvor den tvivler på et bemyndiget organs kompetence eller på, at et bemyndiget organ fortsat opfylder de krav og forpligtelser, der påhviler det, og tilfælde, hvor den bliver gjort opmærksom på en sådan tvivl.
2. Den bemyndigende medlemsstat skal efter anmodning forelægge Kommissionen alle oplysninger om grundlaget for notifikationen eller det bemyndigede organs fortsatte kompetence.
3. Kommissionen sikrer, at alle følsomme oplysninger, den indhenter som led i sine undersøgelser, behandles fortroligt.
4. Hvis Kommissionen konstaterer, at et bemyndiget organ ikke eller ikke længere opfylder kravene vedrørende sin notifikation, skal den vedtage en gennemførelsesretsakt, der pålægger den bemyndigende medlemsstat at træffe de nødvendige foranstaltninger, herunder om nødvendigt inddragelse af notifikationen.
Gennemførelsesretsakten vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 44, stk. 2.
Artikel 33
Proceduremæssige forpligtelser for bemyndigede organer
1. Bemyndigede organer skal foretage overensstemmelsesvurdering i overensstemmelse med de overensstemmelsesvurderingsprocedurer, der er fastsat i bilag II.
2. Overensstemmelsesvurderingerne skal foretages i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, således at de erhvervsdrivende ikke pålægges unødige byrder. Overensstemmelsesvurderingsorganerne skal udføre deres aktiviteter under behørig hensyntagen til de berørte virksomheders størrelse, den sektor, som de opererer inden for, og deres struktur, til kompleksitetsgraden af den pågældende produktteknologi, og til produktionens seriemæssige karakter.
I denne forbindelse skal de dog respektere den grad af stringens og det beskyttelsesniveau, der kræves for den pyrotekniske artikels overholdelse af bestemmelserne i dette direktiv.
3. Bemyndigede organer, der udfører overensstemmelsesvurderinger, skal udstede registreringsnumre til identifikation af pyrotekniske artikler, der har gennemgået en overensstemmelsesvurdering, og deres fabrikanter og skal føre et register over registreringsnumrene på pyrotekniske artikler, for hvilke de har udstedt attester.
4. Hvis et bemyndiget organ finder, at de væsentlige sikkerhedskrav, der er fastsat i bilag I eller i de dertil svarende harmoniserede standarder eller andre tekniske specifikationer, ikke er opfyldt af fabrikanten, skal det anmode fabrikanten om at afhjælpe dette og udsteder ikke overensstemmelsesattest.
5. Hvis et bemyndiget organ i forbindelse med overensstemmelsesovervågning, efter at der allerede er blevet udstedt en attest, finder, at en pyroteknisk artikel ikke længere opfylder kravene, skal det anmode fabrikanten om at afhjælpe dette og om nødvendigt suspendere eller inddrage attesten.
6. Hvis der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger, eller hvis disse ikke har den ønskede virkning, skal det bemyndigede organ begrænse, suspendere eller inddrage eventuelle attester, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt.
Artikel 34
Appel af afgørelser truffet af bemyndigede organer
Medlemsstaterne sikrer, at de bemyndigede organers afgørelser kan appelleres.
Artikel 35
Oplysningskrav for bemyndigede organer
1. De bemyndigede organer skal oplyse den bemyndigende myndighed om:
a)
tilfælde, hvor udstedelse af en attest er blevet nægtet, samt begrænsninger, suspenderinger eller inddragelser af attester
b)
forhold, der har indflydelse på omfanget af og betingelserne for notifikationen
c)
anmodninger om oplysninger om udførte overensstemmelsesvurderingsaktiviteter, som de har modtaget fra markedsovervågningsmyndighederne
d)
efter anmodning, overensstemmelsesvurderingsaktiviteter, der er udført inden for det område, hvor de er bemyndiget, og enhver anden aktivitet, der er udført, herunder grænseoverskridende aktiviteter og underentreprise.
2. Bemyndigede organer skal give de øvrige organer, der er bemyndiget i henhold til dette direktiv, og som udfører lignende overensstemmelsesvurderingsaktiviteter og dækker samme pyrotekniske artikler, relevante oplysninger om spørgsmål vedrørende negative og, efter anmodning, positive overensstemmelsesvurderingsresultater.
Artikel 36
Erfaringsudveksling
Kommissionen sørger for, at der foregår erfaringsudveksling mellem medlemsstaternes nationale myndigheder med ansvar for notifikationspolitik.
Artikel 37
Koordinering af bemyndigede organer
Kommissionen sikrer, at der etableres passende koordinering og samarbejde mellem organer, der er notificeret i henhold til dette direktiv, og at denne koordinering og dette samarbejde fungerer efter hensigten i form af et forum af bemyndigede organer.
Medlemsstaterne sikrer, at de organer, de har notificeret, enten direkte eller gennem udpegede repræsentanter deltager i arbejdet i den pågældende gruppe.
KAPITEL 5
OVERVÅGNING AF EU-MARKEDET, KONTROL AF PYROTEKNISKE ARTIKLER, DER INDFØRES PÅ EU-MARKEDET, OG BESKYTTELSESPROCEDURER
Artikel 38
EU-markedsovervågning og kontrol af pyrotekniske artikler, der indføres på EU-markedet
1. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at pyrotekniske artikler kun kan bringes i omsætning, hvis de ved korrekt opbevaring og anvendelse i overensstemmelse med deres formål ikke frembyder nogen risiko for personers sundhed og sikkerhed.
2. Artikel 15, stk. 3, og artikel 16-29 i forordning (EF) nr. 765/2008 finder anvendelse på pyrotekniske artikler.
3. Medlemsstaterne informerer én gang om året Kommissionen om deres markedsovervågningsaktiviteter.
Artikel 39
Procedure i tilfælde af pyrotekniske artikler, der udgør en risiko på nationalt plan
1. Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har tilstrækkelig grund til at antage, at en pyroteknisk artikel udgør en risiko for menneskers sundhed eller sikkerhed eller for andre samfundsinteresser, der er omfattet af dette direktiv, skal de foretage en evaluering af den pågældende pyrotekniske artikel omfattende alle de relevante krav, der er fastlagt i dette direktiv. De berørte erhvervsdrivende skal med henblik herpå samarbejde med markedsovervågningsmyndighederne på enhver nødvendig måde.
Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med den i første afsnit omhandlede evaluering konstaterer, at en pyroteknisk artikel ikke opfylder kravene i dette direktiv, skal de straks anmode den pågældende erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne foranstaltninger for at bringe den pyrotekniske artikel i overensstemmelse med disse krav eller for at trække den tilbage fra markedet eller kalde den tilbage inden for en rimelig tidsfrist, som de fastsætter i forhold til risikoens art.
Markedsovervågningsmyndighederne skal underrette det relevante bemyndigede organ herom.
Artikel 21 i forordning (EF) nr. 765/2008 finder anvendelse på de i dette stykkes andet afsnit omhandlede foranstaltninger.
2. Hvis markedsovervågningsmyndighederne konstaterer, at den manglende overensstemmelse med kravene ikke er begrænset til medlemsstatens område, skal de underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om resultaterne af evalueringen og om de foranstaltninger, de har pålagt den erhvervsdrivende at træffe.
3. Den erhvervsdrivende skal sikre, at der træffes alle de fornødne foranstaltninger over for alle de pågældende pyrotekniske artikler, som han har gjort tilgængelige på EU-markedet.
4. Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne foranstaltninger, skal markedsovervågningsmyndighederne træffe de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af den pyrotekniske artikel på det nationale marked eller for at trække den tilbage fra markedet eller kalde den tilbage.
Markedsovervågningsmyndighederne underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger.
5. De i stk. 4, andet afsnit, omhandlede oplysninger skal indeholde alle tilgængelige oplysninger, særlig hvad angår de nødvendige data til identifikation af den pyrotekniske artikel, der ikke opfylder kravene, dens oprindelse, arten af den påståede manglende opfyldelse af kravene og af den pågældende risiko, arten og varigheden af de trufne nationale foranstaltninger samt de synspunkter, som den relevante erhvervsdrivende har fremsat. Markedsovervågningsmyndighederne skal navnlig oplyse, om den manglende overensstemmelse med kravene skyldes:
a)
at den pyrotekniske artikel ikke opfylder kravene vedrørende menneskers sundhed eller sikkerhed eller andre samfundsinteresser som fastlagt i dette direktiv eller
b)
mangler ved de harmoniserede standarder, der er omhandlet i artikel 16, og som danner grundlag for overensstemmelsesformodningen.
6. De øvrige medlemsstater ud over den medlemsstat, der har indledt proceduren i denne artikel, skal straks underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de trufne foranstaltninger og om yderligere oplysninger, som de måtte råde over, om den pågældende pyrotekniske artikels manglende overensstemmelse med kravene, og om deres indsigelser, hvis de ikke er indforstået med den trufne nationale foranstaltning.
7. Hvis der ikke inden for tre måneder efter modtagelsen af de i stk. 4, andet afsnit, omhandlede oplysninger er blevet gjort indsigelse af en medlemsstat eller Kommissionen mod en foreløbig foranstaltning truffet af en medlemsstat, anses foranstaltningen for at være berettiget.
8. Medlemsstaterne skal sikre, at der straks træffes de fornødne restriktive foranstaltninger, såsom tilbagetrækning fra markedet, med hensyn til den pågældende pyrotekniske artikel.
Artikel 40
Beskyttelsesprocedure på EU-plan
1. Hvis der efter afslutningen af proceduren i artikel 39, stk. 3 og 4, gøres indsigelse mod en medlemsstats nationale foranstaltning, eller hvis Kommissionen finder, at den nationale foranstaltning er i modstrid med EU-lovgivningen, skal Kommissionen straks drøfte spørgsmålet med medlemsstaterne og den eller de pågældende erhvervsdrivende og vurdere den nationale foranstaltning. På grundlag af resultaterne af denne vurdering skal Kommissionen vedtage en gennemførelsesretsakt, der fastslår, hvorvidt den nationale foranstaltning er berettiget eller ej.
Kommissionen retter sin afgørelse til alle medlemsstaterne og meddeler den straks til medlemsstaterne og den eller de relevante erhvervsdrivende.
2. Hvis den nationale foranstaltning anses for at være berettiget, træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at den ikke-overensstemmende pyrotekniske artikel trækkes tilbage fra deres nationale marked, og underretter Kommissionen herom. Hvis den nationale foranstaltning anses for at være uberettiget, trækker den pågældende medlemsstat den tilbage.
3. Hvis den nationale foranstaltning anses for at være berettiget, og den pyrotekniske artikels manglende overensstemmelse tilskrives en mangel ved de i artikel 39, stk. 5, litra b), i dette direktiv omhandlede harmoniserede standarder, anvender Kommissionen proceduren i artikel 11 i forordning (EU) nr. 1025/2012.
Artikel 41
Pyrotekniske artikler, som er i overensstemmelse med kravene, men som udgør en risiko for sundheden eller sikkerheden
1. Hvis en medlemsstat efter at have foretaget en vurdering i henhold til artikel 39, stk. 1, finder, at den pyrotekniske artikel, selv om den opfylder kravene i dette direktiv, udgør en risiko for menneskers sundhed eller sikkerhed eller for andre samfundsinteresser, pålægger den den pågældende erhvervsdrivende at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den pågældende pyrotekniske artikel, når den bringes i omsætning, ikke længere udgør en risiko, eller for at trække den tilbage fra markedet eller kalde den tilbage inden for en rimelig tidsfrist, som den fastsætter i forhold til risikoens art.
2. Den erhvervsdrivende sikrer, at der træffes foranstaltninger over for alle de pågældende pyrotekniske artikler, som han har gjort tilgængelige på EU-markedet.
3. Medlemsstaten underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom. Underretningen skal indeholde alle tilgængelige oplysninger, særlig hvad angår de nødvendige data til identifikation af den pågældende pyrotekniske artikel, dens oprindelse og forsyningskæden, arten af den pågældende risiko og arten og varigheden af de trufne nationale foranstaltninger.
4. Kommissionen drøfter straks spørgsmålet med medlemsstaterne og den eller de pågældende erhvervsdrivende og foretager en vurdering af de trufne nationale foranstaltninger. På grundlag af resultaterne af denne vurdering træffer Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter afgørelse om, hvorvidt den nationale foranstaltning er berettiget eller ej, og foreslår om nødvendigt passende foranstaltninger.
De gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i første afsnit, vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 44, stk. 3.
I behørigt begrundede særligt hastende tilfælde vedrørende beskyttelse af menneskers sikkerhed og sundhed vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 44, stk. 4, gennemførelsesretsakter, der finder anvendelse straks.
5. Kommissionen retter sin afgørelse til alle medlemsstaterne og meddeler den straks til disse samt til den eller de relevante erhvervsdrivende.
Artikel 42
Formel manglende overensstemmelse med kravene
1. Uanset artikel 39 skal en medlemsstat, hvis den konstaterer et af følgende forhold, pålægge den pågældende erhvervsdrivende at bringe den manglende overensstemmelse med kravene til ophør:
a)
CE-mærkningen er anbragt i modstrid med artikel 30 i forordning (EF) nr. 765/2008 eller med artikel 20 i dette direktiv
b)
der er ikke anbragt nogen CE-mærkning
c)
identifikationsnummeret udstedt af det bemyndigede organ, hvis et sådant organ deltager i produktionskontrolfasen, er anbragt i modstrid med artikel 20, eller er ikke anbragt
d)
der er ikke udarbejdet en EU-overensstemmelseserklæring
e)
EU-overensstemmelseserklæringen er ikke udarbejdet korrekt
f)
den tekniske dokumentation er enten ikke til rådighed eller ikke fuldstændig
g)
de i artikel 8, stk. 6, eller artikel 12, stk. 3, omhandlede oplysninger mangler, er ukorrekte eller ufuldstændige
h)
et eller flere af de øvrige administrative krav i artikel 8 eller 12 er ikke opfyldt.
2. Hvis der fortsat er tale om manglende overensstemmelse som omhandlet i stk. 1, skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger for at begrænse eller forbyde, at den pyrotekniske artikel gøres tilgængelig på markedet, eller sikre, at den kaldes tilbage eller trækkes tilbage fra markedet.
KAPITEL 6
GENNEMFØRELSESBEFØJELSER
Artikel 43
Gennemførelsesretsakter
Kommissionen skal ved hjælp af gennemførelsesretsakter fastlægge:
a)
det ensartede nummereringssystem, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, og de praktiske retningslinjer for det register, der er omhandlet i artikel 33, stk. 3
b)
de praktiske retningslinjer for regelmæssig indsamling og ajourføring af oplysninger om ulykker i forbindelse med anvendelse af pyrotekniske artikler.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 44, stk. 3.
Artikel 44
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af Udvalget for Pyrotekniske Artikler. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011, sammenholdt med dennes artikel 5.
5. Kommissionen hører dette udvalg om alle spørgsmål, for hvilke høring af sektoreksperter er påkrævet i henhold til forordning (EU) nr. 1025/2012 eller anden EU-lovgivning.
Udvalget kan endvidere undersøge alle spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne forordning, der rejses af formanden eller af en repræsentant for en medlemsstat, i overensstemmelse med dets forretningsorden.
KAPITEL 7
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 45
Sanktioner
Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for erhvervsdrivendes overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv, og træffer enhver fornøden foranstaltning til at sikre, at de håndhæves. Sådanne bestemmelser kan omfatte strafferetlige sanktioner for alvorlige overtrædelser.
Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.
Artikel 46
Overgangsbestemmelser
1. Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelse på markedet af pyrotekniske artikler, der er i overensstemmelse med direktiv 2007/23/EF, og som blev bragt i omsætning inden den 1. juli 2015.
2. Nationale autorisationer til fyrværkeri i kategori F1, F2 og F3 bevilget før den 4. juli 2010 gælder fortsat i den medlemsstat, der har bevilget autorisationen, indtil udløbsdatoen eller indtil den 4. juli 2017, alt efter hvilken dato der indtræder først.
3. Nationale autorisationer til andre pyrotekniske artikler, fyrværkeri i kategori F4 og teaterfyrværkeri bevilget før den 4. juli 2013 gælder fortsat i den medlemsstat, der har bevilget autorisationen, indtil udløbsdatoen eller indtil den 4. juli 2017, alt efter hvilken dato der indtræder først.
4. Uanset stk. 3 gælder nationale autorisationer med hensyn til pyrotekniske artikler til køretøjer, herunder i form af reservedele, der er bevilget før den 4. juli 2013, indtil udløbsdatoen.
5. Attester udstedt i henhold til direktiv 2007/23/EF forbliver gyldige efter nærværende direktiv.
Artikel 47
Gennemførelse
1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 30. juni 2015 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme artikel 3, nr. 7), 12), 13) og 15)-22), artikel 4, stk. 1, artikel 5, artikel 7, stk. 4, artikel 8, stk. 2-9, artikel 9, artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 1 og 3, artikel 12-16, artikel 18-29, artikel 31-35, artikel 37, artikel 38, stk. 1 og 2, artikel 39-42, artikel 45, artikel 46 og bilag I, II og III. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.
De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. juli 2015.
2. Uanset stk. 1 vedtager og offentliggør medlemsstaterne senest den 3. oktober 2013 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme punkt 4 i bilag I. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser. De anvender disse love og bestemmelser fra den 4. juli 2013.
3. De i stk. 1 og 2 omhandlede love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal også indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til det direktiv, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere regler for henvisningen og træffer bestemmelse om affattelsen af den nævnte oplysning.
4. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 48
Ophævelse
Direktiv 2007/23/EF, som ændret ved den retsakt, der er anført i bilag IV, del A, ophæves med virkning fra den 1. juli 2015, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn de i bilag IV, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelsesdatoer for direktivet.
Som en undtagelse fra stk. 1 i denne artikel ophæves punkt 4 i bilag I til direktiv 2007/23/EF med virkning fra den 4. juli 2013.
Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag V.
Artikel 49
Ikrafttræden og anvendelse
Dette direktiv træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1, artikel 2, artikel 3, nr. 1)-6), 8)-11) og 14), artikel 4, stk. 2, 3 og 4, artikel 6, artikel 7, stk. 1, 2 og 3, artikel 8, stk. 1, artikel 10, stk. 1, 3 og 4, artikel 11, stk. 2, artikel 17, 30 og 36, artikel 38, stk. 3, artikel 43 og 44 og bilag IV og V finder anvendelse fra den 1. juli 2015.
Artikel 50
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 12. juni 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2013/29/EU IRÁNYELVE
(2013. június 12.)
a pirotechnikai termékek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (átdolgozás)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló, 2007. május 23-i 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelven (3) lényegi módosításokat hajtottak végre (4). Mivel most további módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.
(2)
A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (EGT-vonatkozású szöveg) (5) előírja a megfelelőségértékelő szervezetek akkreditálásának szabályait, megteremti a harmadik országokból érkező termékek piacfelügyeletének és ellenőrzésének keretét, valamint meghatározza a CE-jelölés általános elveit.
(3)
A termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) közös elveket és referenciarendelkezéseket írt elő, amelyeket ágazati jogszabályokban kívánatos alkalmazni annak érdekében, hogy egységes alapot biztosítsanak e jogszabályok felülvizsgálatához és átdolgozásához. A 2007/23/EK irányelvet ennek megfelelően hozzá kell igazítani az említett határozathoz.
(4)
A tagállamokban a pirotechnikai termékek forgalmazására érvényes törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések eltérőek, különösen a biztonsági és a teljesítménybeli jellemzők tekintetében.
(5)
A tagállamok által hozott, az Unión belüli kereskedelmet korlátozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket harmonizálni kell a pirotechnikai termékek belső piacon történő szabad mozgásának biztosítása érdekében, ugyanakkor szavatolni kell az emberi egészség és biztonság magas szintű védelmét, valamint a fogyasztók és a szakmai végfelhasználók védelmét. A védelem ilyen magas szintje magában kell, hogy foglalja a pirotechnikai termékek használóihoz kapcsolódó vonatkozó korhatárok tiszteletben tartását.
(6)
A polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatkozó rendelkezések harmonizációjáról szóló, 1993. április 5-i 93/15/EGK tanácsi irányelv (7) kizárja a pirotechnikai termékeket a hatálya alól.
(7)
A tárolási biztonság területét a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelv (8) szabályozza, amely biztonsági követelményeket határoz meg az olyan létesítményekre ahol robbanóanyagok, ezeken belül pirotechnikai anyagok is jelen vannak.
(8)
A szállítási biztonságot illetően a pirotechnikai termékek szállításának szabályait nemzetközi egyezmények és megállapodások rögzítik, beleértve az Egyesült Nemzetek veszélyes áruk szállítására vonatkozó ajánlásait. Az említett területek ezért nem esnek ezen irányelv hatálya alá.
(9)
Az irányelvet a rendelkezésre bocsátás valamennyi formájára, így a távértékesítésre is alkalmazni kell.
(10)
Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a pirotechnikai termékekre, amelyekre a tengerészeti felszerelésekről szóló, 1996. december 20-i 96/98/EK tanácsi irányelv (9) és az abban említett irányadó nemzetközi egyezmények vonatkoznak. Nem alkalmazandó továbbá a játékok biztonságáról szóló, 2008. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) hatálya alá tartozó, játékokhoz tervezett gyújtókupakokra.
(11)
A gyártó által saját használatra készített olyan tűzijátékok, amelyeket a gyártó székhelye szerinti tagállam kizárólag a saját területén való használat céljából engedélyezett, és amelyek a szóban forgó tagállam területén maradnak, nem minősülnek forgalmazott termékeknek, és ezért azoknak nem kell megfelelniük ezen irányelvnek.
(12)
Az ebben az irányelvben meghatározott követelmények teljesülése esetén a tagállamoknak nem szabad a pirotechnikai termékek szabad mozgását megtiltaniuk, korlátozniuk vagy akadályozniuk. Ezt az irányelvet a gyártók, forgalmazók és importőrök tagállam általi engedélyezésére vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.
(13)
A pirotechnikai termékeknek magukban kell foglalniuk a tűzijátékokat, a színpadi pirotechnikai termékeket és a műszaki felhasználásra szánt egyéb pirotechnikai termékeket, mint például a légzsákokban és a biztonsági övek előfeszítőiben használt gázfejlesztőket.
(14)
A megfelelően magas szintű biztonság szavatolása érdekében a pirotechnikai termékeket felhasználásuk típusának, céljának vagy zajszintjének kockázati szintje szerint kell osztályozni.
(15)
A pirotechnikai termékek használatában rejlő veszélyek ismeretében helyénvaló korhatár megállapítása személyek részére történő rendelkezésre bocsátásuk esetére, illetve annak biztosítása, hogy az emberi egészség és biztonság, valamint a környezet védelme érdekében a jelölésen a biztonságos használatról elegendő és megfelelő információ szerepeljen. Egyes pirotechnikai termékek esetében gondoskodni kell arról, hogy azokhoz csak a megfelelő tudással, szakértelemmel és tapasztalattal rendelkező személyek férhessenek hozzá. A járművekhez használt pirotechnikai termékek jelölésével szemben támasztott követelményeknél figyelembe kell venni a jelenlegi gyakorlatot, valamint azt, hogy ezeket a termékeket kivétel nélkül hivatásos felhasználóknak adják el.
(16)
A pirotechnikai termékek, különösképpen a tűzijátékok használata az egyes tagállamokban az eltérő szokások és hagyományok következtében más és más. Így szükséges, hogy a tagállamok nemzeti intézkedéseket hozhassanak a pirotechnikai termékek egyes kategóriái nyilvános forgalmazásának korlátozására többek között közbiztonsági vagy egészségügyi és biztonsági okokból.
(17)
A közérdek, úgymint az egészség és a biztonság, valamint a fogyasztók magas szintű védelmének biztosítása, továbbá az uniós piacon megvalósuló tisztességes verseny garantálása érdekében a gazdasági szereplőknek az ellátási láncban betöltött szerepüktől függően felelősséget kell vállalniuk a pirotechnikai termékek ezen irányelv követelményeinek való megfeleléséért.
(18)
Az ellátási és értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplőnek meg kell hoznia a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy csak olyan pirotechnikai termékeket forgalmazzon, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek. Az egyes gazdasági szereplőkhöz rendelt szerepkörhöz tartozó kötelezettségeket egyértelműen és arányosan kell elosztani az ellátási és az értékesítési láncban.
(19)
A gazdasági szereplők, a piacfelügyeleti hatóságok és a fogyasztók közötti kommunikáció elősegítése érdekében a tagállamok ösztönözniük kell a gazdasági szereplőket arra, hogy postai elérhetőségük mellett internetes elérhetőségüket is adják meg.
(20)
Mivel részletes ismerettel rendelkezik a tervezési és gyártási eljárásról, a gyártó van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy elvégezze a megfelelőségértékelési eljárást. A megfelelőségértékelésnek ezért kizárólagosan a gyártó kötelezettségének kell maradnia.
(21)
Gondoskodni kell arról, hogy a harmadik országokból az uniós piacra lépő pirotechnikai termékek megfeleljenek ennek az irányelvnek és különösen arról, hogy a gyártók ezeken a pirotechnikai termékeken a megfelelő megfelelőségértékelési eljárásokat elvégezzék. Rendelkezéseket kell ezért hozni az importőrök tekintetében annak biztosítására, hogy az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termékek megfeleljenek az ebben az irányelvben előírt követelményeknek, továbbá azért, hogy ne hozzanak forgalomba olyan pirotechnikai termékeket, amelyek ezen követelményeknek nem felelnek meg, vagy kockázatot jelentenek. Rendelkezéseket kell hozni továbbá az importőrök tekintetében annak ellenőrzésére is, hogy a megfelelőségértékelési eljárásokat elvégezték, illetve hogy a pirotechnikai termékek jelölése és a gyártók által elkészített dokumentáció az illetékes nemzeti hatóságok részére ellenőrzés céljából rendelkezésre áll.
(22)
A gyártó vagy az importőr által már forgalomba hozott pirotechnikai terméket a forgalmazó forgalmazza, és megfelelő gondossággal kell eljárnia, hogy a pirotechnikai termékeket olyan módon kezelje, hogy az ne befolyásolja hátrányosan a termék megfelelését.
(23)
Minden olyan gazdasági szereplőt, aki saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba pirotechnikai terméket, illetve azt olyan módon módosítja, hogy az befolyásolja az ezen irányelvben előírt követelményeknek való megfelelést, gyártónak kell tekinteni, és vállalnia kell a gyártót terhelő kötelezettségeket.
(24)
A forgalmazókat és importőröket, mivel helyileg közel vannak a piachoz, be kell vonni az illetékes nemzeti hatóságok által ellátott piacfelügyeleti feladatokba, és fel kell készíteni az aktív részvételre oly módon, hogy rendelkezésükre bocsátják az adott pirotechnikai termékkel kapcsolatban az összes szükséges információt.
(25)
Az egyéb gazdasági szereplők azonosításához ezen irányelv által előírt információk tárolása esetén nem követelhető meg a gazdasági szereplőtől, hogy ezeket az információkat olyan egyéb gazdasági szereplők tekintetében aktualizálja, amelyek a szóban forgó gazdasági szereplő számára pirotechnikai terméket szállítottak, illetve amelyek számára a szóban forgó gazdasági szereplő pirotechnikai terméket szállított.
(26)
Helyénvaló alapvető biztonsági követelményeket meghatározni a pirotechnikai termékekkel szemben a fogyasztók védelme és a balesetek megelőzése érdekében.
(27)
Egyes pirotechnikai termékek, különösen a járművekhez használt pirotechnikai termékek - mint például a légzsákokban használt gázfejlesztők - kis mennyiségű kereskedelmi robbanóanyagot és katonai robbanószert tartalmaznak. A 2007/23/EK irányelv elfogadását követően nyilvánvalóvá vált, hogy ezeket az anyagokat nem lehet majd helyettesíteni azokban az esetekben, ahol ezen anyagok szigorúan gyúlékony összetételekben az energiaegyensúly fokozására szolgáló adalékként használatosak. Ezért szükség van a kereskedelmi robbanóanyagok és katonai robbanószerek használatát korlátozó alapvető biztonsági követelmény módosítására.
(28)
Az ezen irányelvben előírt alapvető biztonsági követelmények tekintetében végzett megfelelőségértékelés megkönnyítése érdekében azon pirotechnikai termékeket, amelyek megfelelnek az európai szabványosításról, valamint a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően elfogadott harmonizált szabványoknak, az ezen követelmények részletes műszaki leírása céljából megfelelőnek kell tekinteni.
(29)
Az 1025/2012/EU rendelet meghatározza az abban az esetben alkalmazandó eljárást, amikor a harmonizált szabványok ellen kifogást emelnek amiatt, hogy azok nem teljes mértékben tesznek eleget az ezen irányelvben előírt követelményeknek.
(30)
Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők igazolni, az illetékes hatóságok pedig biztosítani tudják, hogy a piacon forgalmazott pirotechnikai termékek megfelelnek az alapvető követelményeknek, megfelelőségértékelési eljárásokat kell előírni. A 768/2008/EK határozat a megfelelőségértékelési eljárásokra különböző modulokat határoz meg, melyek köre - az adott kockázat és a szükséges biztonsági szint arányától függően - a leginkább megengedőtől a legszigorúbbig terjed. Az ágazatok közötti koherencia biztosítása és az eseti változatok elkerülése érdekében a megfelelőségértékelési eljárásokat ezen modulok közül kell kiválasztani.
(31)
A gyártóknak EU-megfelelőségi nyilatkozatot kell készíteniük arra vonatkozóan, hogy megadják az ezen irányelvben előírt információt arról, hogy a pirotechnikai termék megfelel az ebben az irányelvben előírt követelményeknek és az egyéb vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályoknak.
(32)
Az információkhoz piacfelügyeleti célból történő hatékony hozzáférés érdekében az alkalmazandó uniós jogi aktusok meghatározásához szükséges információt egyetlen EU-megfelelőségi nyilatkozatban kell rendelkezésre bocsátani. A gazdasági szereplők adminisztratív terhének csökkentése érdekében ezen egyetlen EU-megfelelőségi nyilatkozat lehet az egyes vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatokból összeállított dokumentáció.
(33)
A tágabb értelemben vett megfelelőségértékelésre irányuló eljárás egészének látható végeredménye a pirotechnikai termék megfelelőségét igazoló CE-jelölés. A CE-jelölésre irányadó általános elveket a 765/2008/EK rendelet határozza meg. A CE-jelölés feltüntetésére vonatkozó szabályokat ebben az irányelvben kell megállapítani.
(34)
Az ebben az irányelvben előírt megfelelőségértékelési eljárások megfelelőségértékelő szervezetek közreműködését igénylik, amelyeket a tagállamok bejelentenek a Bizottságnak.
(35)
A tapasztalat azt mutatja, hogy a 2007/23/EK irányelvben meghatározott kritériumok, amelyeket a Bizottsághoz való bejelentés céljából a megfelelőségértékelő szervezeteknek teljesíteniük kell, nem elégségesek annak biztosításához, hogy a bejelentett szervezetek az egész Unióban egységesen magas szintű teljesítményt nyújtsanak. Mindazonáltal létfontosságú, hogy valamennyi bejelentett szervezet azonos színvonalon és tisztességes versenyfeltételek mellett lássa el feladatait. Ezért kötelező követelményeket kell megállapítani azokra a megfelelőségértékelő szervezetekre, amelyek megfelelőségértékelési szolgáltatások nyújtása céljából be kívánják jelentetni magukat.
(36)
A megfelelőségértékelés egységes minőségi színvonalának biztosítása érdekében a bejelentő hatóságokra, valamint a bejelentett szervezetek értékelésében, bejelentésében és felügyeletében részt vevő egyéb szervezetekre szintén követelményeket kell előírni.
(37)
Az ebben az irányelvben megállapított rendszert a 765/2008/EK rendeletben meghatározott akkreditálási rendszer egészíti ki. Mivel az akkreditálás alapvető eszközt jelent a megfelelőségértékelő szervezetek felkészültségének ellenőrzéséhez, a bejelentés céljából ezt is alkalmazni kell.
(38)
A nemzeti hatóságoknak előnyben kell részesítenie a 765/2008/EK rendelet szerinti - a megfelelőségi tanúsítványokba vetett bizalom szükséges szintjét biztosító - átlátható akkreditálást, amellyel bizonyítják a megfelelőségértékelő szervezetek műszaki alkalmasságát az egész Unióban. A nemzeti hatóságok ugyanakkor úgy ítélhetik meg, hogy rendelkeznek a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy maguk végezzék el ezt az értékelést. Ebben az esetben az elvégzett értékelések megfelelő szintű hitelességének a többi nemzeti hatóság felé való biztosítása érdekében a Bizottság és a többi tagállam számára be kell nyújtaniuk a szükséges igazoló dokumentumot, amely bizonyítja az adott szabályozási követelmények alapján értékelt megfelelőségértékelő szervezetek megfelelését.
(39)
A megfelelőségértékelő szervezetek gyakran alvállalkozásba adják a megfelelőségértékeléshez kapcsolódó tevékenységeik bizonyos részeit, vagy e célból leányvállalatot vesznek igénybe. Az uniós piacon forgalomba hozandó pirotechnikai termékre előírt védelmi szint megóvása érdekében alapvető fontosságú, hogy a megfelelőségértékelési feladatok ellátását illetően az alvállalkozók és leányvállalatok megfeleljenek ugyanazoknak a követelményeknek, mint a bejelentett szervezetek. Ezért fontos, hogy a bejelentendő szervezetek alkalmasságának és teljesítményének értékelése, valamint a már bejelentett szervezetek ellenőrzése az alvállalkozók és leányvállalatok által végzett tevékenységekre is kiterjedjen.
(40)
Javítani kell a bejelentési eljárás hatékonyságát és átláthatóságát és különösen az online bejelentés lehetővé tétele érdekében hozzá kell igazítani az új technológiákhoz.
(41)
Mivel a bejelentett szervezetek az Unió egészében kínálhatják szolgáltatásaikat, helyénvaló lehetőséget biztosítani a többi tagállamnak és a Bizottságnak arra, hogy egy adott bejelentett szervezettel szemben kifogást emelhessenek. Ezért fontos biztosítani egy olyan időtartamot, amely során tisztázhatók a megfelelőségértékelő szervezetek alkalmasságával kapcsolatos kétségek vagy aggályok, mielőtt még bejelentett szervezetként megkezdenék működésüket.
(42)
A versenyképesség érdekében döntő jelentőségű, hogy a bejelentett szervezetek úgy alkalmazzák a megfelelőségértékelési eljárásokat, hogy közben ne hárítsanak szükségtelen terheket a gazdasági szereplőkre. Ugyanebből az okból és a gazdasági szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a megfelelőségértékelési eljárások technikai alkalmazásában biztosítani kell a következetességet. Ez legjobban a bejelentett szervezetek közötti megfelelő koordinációval és együttműködéssel érhető el.
(43)
A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a pirotechnikai termékek csak akkor legyenek forgalomba hozhatók, ha megfelelő tárolás, illetve rendeltetésszerű és ésszerűen előrelátható feltételek mellett történő használat esetén nem veszélyeztetik a személyek egészségét és biztonságát. A pirotechnikai termékeket csak ésszerűen előrelátható használati feltételek esetén - azaz ha a használat törvényes és kiszámítható emberi viselkedés eredménye - kell úgy tekinteni, hogy nem felelnek meg az ezen irányelvben meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek.
(44)
A jogbiztonság érdekében egyértelműsíteni kell, hogy a 765/2008/EK rendelet uniós piacfelügyeletre és az uniós piacra belépő termékek ellenőrzésére vonatkozó szabályai a pirotechnikai termékekre is alkalmazandók. Ez az irányelv nem gátolhatja a tagállamokat abban a választásban, hogy mely illetékes hatóságot bízzák meg ezen feladatok ellátásával.
(45)
A bejelentett szervezeteknek termékcsaládként kell értékelnie a pirotechnikai termékek azon csoportjait, amelyek megjelenésüket, funkciójukat vagy működésüket tekintve hasonlóak.
(46)
Védintézkedési eljárásra van szükség annak megengedéséhez, hogy a pirotechnikai termékek megfelelőségét vitatni lehessen. Az átláthatóság javítása és az eljárási idő csökkentése érdekében javítani kell a hatályos védintézkedési eljáráson, azzal a céllal, hogy azt hatékonyabbá tegyék, és igénybe vegyék a tagállamok szakértelmét.
(47)
A jelenlegi rendszert olyan eljárással kell kiegészíteni, amely lehetővé teszi, hogy az érdekelt felek tájékoztatást kapjanak az olyan pirotechnikai termékekre irányuló, tervezett intézkedésekről, amelyek kockázatot jelentenek az emberi egészség vagy biztonság, illetve a közérdek védelmének egyéb szempontjaiból. Lehetővé kell tenni továbbá azt is, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve az ilyen pirotechnikai termékeket illetően már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni.
(48)
Amennyiben a tagállamok és a Bizottság egyetértenek az egyik tagállam által hozott intézkedés indokoltságát illetően, nincs szükség a Bizottság további közreműködésére, kivéve az olyan eseteket, ahol a megfelelés hiánya a harmonizált szabvány hiányosságainak tudható be.
(49)
A gyártó és az importőr érdeke, hogy biztonságos pirotechnikai termékeket szolgáltasson, hogy ezzel megelőzze a magánszemélyeket érő vagy magántulajdonban felmerülő kárt okozó hibás termékekért való felelősségéből eredő költségeket. E tekintetben a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelv kiegészíti ezt az irányelvet (12), mivel a 85/374/EGK irányelv szigorú felelősségi rendszert határoz meg a gyártókra és az importőrökre vonatkozóan, és megfelelő szintű védelmet biztosít a fogyasztók számára. Emellett a 85/374/EGK irányelv előírja, hogy a bejelentett szervezeteknek megfelelő biztosítással kell rendelkezniük szakmai tevékenységüket illetően, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti jognak megfelelően az állam viseli, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felelős a vizsgálatokért.
(50)
Ezen irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni.
(51)
A bejelentés követelményeinek nem vagy már nem megfelelő bejelentett szervezetek tekintetében a bejelentő tagállamot a szükséges kiigazító intézkedések meghozatalára felszólító végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor a tanácsadóbizottsági eljárást kell alkalmazni.
(52)
A pirotechnikai termékek azonosítására szolgáló egységes számozási rendszer és a pirotechnikai termékek nyilvántartási számait tartalmazó nyilvántartásra irányuló gyakorlati intézkedések meghatározására, illetve a pirotechnikai termékekhez fűződő balesetekkel kapcsolatos adatok rendszeres gyűjtésére és naprakésszé tételére vonatkozó végrehajtási aktusok elfogadásakor a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.
(53)
A vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az emberi egészségre vagy biztonságra, illetve a közérdek védelmének más szempontjai tekintetében kockázatot jelentő megfelelő pirotechnikai termékekre vonatkozó végrehajtási aktusok elfogadása esetén.
(54)
A Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia, ha az emberi egészségre és biztonságra kockázatot jelentő megfelelő pirotechnikai termékekkel összefüggésben felmerülő, kellően indokolt esetben ez rendkívül sürgős okból szükséges.
(55)
A kialakult gyakorlatnak megfelelően az ezen irányelv értelmében felállított bizottság hasznos szerepet tölthet be az ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatos olyan ügyeknek a kivizsgálásában, amelyeket vagy az elnök, vagy egy tagállam képviselője vet fel, az eljárási szabályzatával összhangban.
(56)
A Bizottságnak végrehajtási aktusok révén, és - tekintetbe véve különleges tulajdonságaikat - a 182/2011/EU rendelet alkalmazása nélkül eljárva meghatározza, hogy indokoltak voltak-e a tagállam által a nem megfelelő pirotechnikai termékek tekintetében hozott intézkedések.
(57)
A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
(58)
A gyártók és az importőrök számára időt kell hagyni az ezen irányelvet átültető nemzeti intézkedések alkalmazásának kezdete előtt hatályos nemzeti szabályok szerinti jogaik gyakorlására, például arra, hogy értékesítsék a legyártott termékekből álló készleteiket. Ezért ésszerű átmeneti intézkedésekkel kell biztosítani a 2007/23/EK irányelvnek megfelelően az ezen irányelvet átültető nemzeti intézkedések alkalmazására vonatkozó határidőig már forgalomba hozott pirotechnikai termékek forgalmazhatóságát, további termékkövetelménynek való megfelelés szükségessége nélkül. A forgalmazók tehát az ezen irányelvet átültető nemzeti intézkedések alkalmazására vonatkozó határidőig rendelkezésre bocsáthatják a már forgalomba hozott pirotechnikai termékeket, azaz a már az ellátási láncban található készletet,
(59)
A járművekhez használt pirotechnikai termékeket a járművek életciklusához tervezik, ezért esetükben különös átmeneti intézkedésekre van szükség. Az ilyen pirotechnikai terméknek annak a járműnek az élettartama alatt, amelybe beszerelték, meg kell felelnie az első forgalomba hozatal időpontjában hatályos jogszabályi követelményeknek.
(60)
Egyes pirotechnikai termékeknek a különösen a gépjárműiparban történő megszakítás nélküli használata biztosításának érdekében az I. melléklet 4. pontját 2013. július 4-től alkalmazni kell.
(61)
Mivel ezen irányelv célját - nevezetesen annak biztosítását, hogy a forgalomban lévő pirotechnikai termékek teljesítik az egészség, a biztonság és más közérdekek védelmének magas szintjéhez szükséges követelményeket, valamint a belső piac működésének garantálását - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv léptéke és hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(62)
Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a 2007/23/EK irányelvből következik.
(63)
Ez az irányelv nem érinti a IV. melléklet B. részében meghatározott irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez az irányelv meghatározza a pirotechnikai termékek belső piaci szabad mozgásához szükséges szabályokat, és magas szinten biztosítja az emberi egészség és a közbiztonság védelmét, valamint a fogyasztók védelmét és biztonságát, szem előtt tartva a vonatkozó környezetvédelmi szempontokat.
(2) Ez az irányelv meghatározza azokat az alapvető biztonsági követelményeket, amelyeknek a pirotechnikai termékeknek meg kell felelniük a forgalmazás céljából. Ezeket a követelményeket az I. melléklet tartalmazza.
2. cikk
Hatály
(1) Ezen irányelv hatálya a pirotechnikai termékekre terjed ki.
(2) Ezen irányelv hatálya nem terjed ki az alábbiakra:
a)
a nemzeti joggal összhangban a fegyveres erők, a rendőrség vagy a tűzoltóság által történő nem kereskedelmi jellegű felhasználásra szánt pirotechnikai termékek;
b)
a 96/98/EK irányelv hatálya alá tartozó felszerelések;
c)
a repülésben és űrrepülésben való felhasználásra szánt pirotechnikai termékek;
d)
a 2009/48/EK irányelv hatálya alá tartozó, kifejezetten játékokhoz tervezett gyújtókupakok;
e)
a 93/15/EGK irányelv hatálya alá tartozó robbanóanyagok;
f)
lőszerek;
g)
a gyártó által saját használatra készített és a gyártó székhelye szerinti tagállam által kizárólag a saját területén való használat céljából engedélyezett tűzijátékok, amelyek a szóban forgó tagállam területén maradnak.
3. cikk
Fogalommeghatározások
Ezen irányelv alkalmazásában:
1. „pirotechnikai termék”: bármely olyan, robbanóanyagot vagy pirotechnikai elegyet tartalmazó termék, amely önfenntartó exoterm kémiai reakción keresztül hőt, fényt, hangot, gázt vagy füstöt vagy ezeknek a hatásoknak a kombinációját bocsátja ki;
2. „tűzijáték”: szórakoztató célra szánt pirotechnikai termék;
3. „színpadi pirotechnikai termék”: beltéri vagy kültéri színpadi használatra tervezett pirotechnikai termék, ideértve a filmek és televíziós műsorok gyártását vagy ezekhez hasonló felhasználást is;
4. „járművekhez használt pirotechnikai termék”: járművekben található biztonsági berendezések alkatrésze, amely ezek vagy más berendezések aktiválásához használatos pirotechnikai anyagokat tartalmaz;
5. „lőszer”: kézi lőfegyverekben, egyéb fegyverekben és tüzérségi fegyverekben használt lövedék, lőportöltet, illetve vaktöltény;
6. „szaktudással rendelkező személy”: a tagállam által a területén a F4. osztályba tartozó tűzijáték, T2. osztályba tartozó színpadi pirotechnikai termék és/vagy P2. osztályba tartozó egyéb pirotechnikai termék kezelésére és/vagy használatára feljogosított személy;
7. „forgalmazás”: egy pirotechnikai terméknek kereskedelmi tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása fogyasztás vagy használat céljára az uniós piacon, akár ellenérték fejében, akár ingyenesen;
8. „forgalomba hozatal”: egy pirotechnikai termék első alkalommal történő forgalmazása az uniós piacon;
9. „gyártó”: bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely pirotechnikai terméket gyárt, illetve terveztet vagy gyártat, és ezt a pirotechnikai terméket saját neve vagy védjegye alatt forgalmazza;
10. „importőr”: az Unióban letelepedett bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely harmadik országból származó pirotechnikai terméket hoz forgalomba az uniós piacon;
11. „forgalmazó”: bármely, a gyártótól vagy importőrtől különböző természetes vagy jogi személy az ellátási láncban, aki vagy amely a pirotechnikai terméket forgalmazza;
12. „gazdasági szereplő”: a gyártó, az importőr és a forgalmazó;
13. „műszaki leírás”: a pirotechnikai termék által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum;
14. „harmonizált szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke (1) pontjának c) alpontjában meghatározott harmonizált szabvány;
15. „akkreditálás”: a 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 10. pontjában meghatározott akkreditálás;
16. „nemzeti akkreditáló testület”: a 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 11. pontjában meghatározott nemzeti akkreditáló testület;
17. „megfelelőségértékelés”: eljárás, amely bizonyítja a pirotechnikai termékkel kapcsolatos, ezen irányelvben foglalt alapvető biztonsági követelmények teljesülését;
18. „megfelelőségértékelő szervezet”: megfelelőségértékelési tevékenységeket - beleértve kalibrálást, vizsgálatot, tanúsítást és ellenőrzést - végző szervezet;
19. „visszahívás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja a végfelhasználók számára hozzáférhető pirotechnikai termék visszavétele;
20. „forgalomból történő kivonás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja, hogy megelőzze a pirotechnikai termék forgalmazását az értékesítési láncban;
21. „uniós harmonizációs jogszabály”: minden, a termékek forgalomba hozatalának feltételeit harmonizáló uniós jogszabály;
22. „CE-jelölés”: olyan jelölés, amely által a gyártó jelzi, hogy a pirotechnikai termék megfelel a jelölés feltüntetéséről rendelkező uniós harmonizációs jogszabályokban rögzített alkalmazandó követelményeknek.
4. cikk
Szabad mozgás
(1) A tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják az ezen irányelv követelményeinek megfelelő pirotechnikai termékek forgalmazását.
(2) Ez az irányelv nem zárja ki azon tagállami intézkedéseket, amelyek közrendi, közbiztonsági, közvédelmi, közegészségügyi vagy környezetvédelmi okokból tiltják vagy korlátozzák a F2. és F3. osztályba sorolt tűzijátékok, valamint a színpadi és egyéb pirotechnikai termékek birtoklását, használatát és/vagy lakossági értékesítését.
(3) Kereskedelmi vásárokon, kiállításokon és pirotechnikai termékek értékesítési célú bemutatóin a tagállam nem akadályozhatja meg az ennek az irányelvnek nem megfelelő pirotechnikai termékek bemutatását és használatát, feltéve, hogy látható módon, egyértelműen feltüntetik a szóban forgó kereskedelmi vásár, kiállítás vagy bemutató nevét és időpontját, illetve azt, hogy a pirotechnikai termékek nem megfelelőek és nem forgalmazhatóak mindaddig, amíg megfelelőségüket nem biztosították. Ilyen rendezvények alkalmával az adott tagállam illetékes hatósága által előírt követelményekkel összhangban megfelelő biztonsági intézkedéseket kell hozni.
(4) A tagállamok nem tilthatják a kutatási, fejlesztési és vizsgálati céllal gyártott, és ezen irányelvnek nem megfelelő pirotechnikai termékek szabad mozgását és használatát, feltéve, hogy látható módon és egyértelműen feltüntetik azt, hogy nem megfelelőek, illetve azt, hogy fejlesztési, vizsgálati, illetve kutatási céloktól eltérő célra nem használhatók fel.
5. cikk
Forgalmazás
A tagállamok megtesznek valamennyi szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy pirotechnikai termékeket csak akkor lehessen forgalmazni, ha ezen irányelv követelményeinek megfelelnek.
6. cikk
A pirotechnikai termékek osztályai
(1) A pirotechnikai termékeket a gyártó felhasználásuk módja vagy céljuk és kockázati szintjük alapján - ideértve a zajszintet is - osztályokba sorolja. A 21. cikkben említett bejelentett szervezetek a 17. cikkben említett megfelelőségértékelési eljárás részeként jóváhagyják az osztályba sorolást.
Az osztályok a következők:
a)
Tűzijátékok:
i.
F1. osztály: alacsony kockázattal és elhanyagolható zajszinttel járó, elkerített területen való használatra szánt tűzijátékok, beleértve a lakóépületek belsejében való használatra szánt tűzijátékokat;
ii.
F2. osztály: alacsony kockázattal és alacsony zajszinttel járó, a szabadban lévő elkerített területen való használatra szánt tűzijátékok;
iii.
F3. osztály: közepes kockázattal járó, a szabadban lévő nagy nyílt területen való használatra szánt tűzijátékok, amelyek zajszintje nem ártalmas az emberi egészségre;
iv.
F4. osztály: nagy kockázattal járó, kizárólag szaktudással rendelkező személyek általi használatra szánt („szakember által használható tűzijáték”-ként ismert) tűzijátékok, amelyek zajszintje nem ártalmas az emberi egészségre.
b)
Színpadi pirotechnikai termékek:
i.
T1. osztály: alacsony kockázattal járó, színpadi használatra szánt pirotechnikai termékek;
ii.
T2. osztály: kizárólag szaktudással rendelkező személyek általi használatra szánt színpadi pirotechnikai termékek.
c)
Egyéb pirotechnikai termékek:
i.
P1. osztály: alacsony kockázattal járó, nem a tűzijátékok és a színpadi pirotechnikai termékek körébe tartozó pirotechnikai termékek;
ii.
P2. osztály: nem a tűzijátékok és a színpadi pirotechnikai termékek körébe tartozó pirotechnikai termékek, amelyeket csak szaktudással rendelkező személyek kezelhetnek vagy használhatnak.
(2) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról az eljárásokról, amelyek során azonosítják és a használatra feljogosítják a szaktudással rendelkező személyeket.
7. cikk
Korhatárok és egyéb korlátozások
(1) A pirotechnikai termékek nem forgalmazhatók az alábbi korhatárok alatti személyek részére:
a)
tűzijátékok:
i.
F1. osztály: 12 éves kor;
ii.
F2. osztály: 16 éves kor;
iii.
F3. osztály: 18 éves kor;
b)
a T1. osztályba tartozó színpadi pirotechnikai termékek és a P1. osztályba tartozó egyéb pirotechnikai termékek: 18 éves kor.
(2) A tagállamok megemelhetik az (1) bekezdésben megállapított korhatárokat, amennyiben ez közrendi, közegészségügyi vagy közbiztonsági okokból indokolt. A tagállamok csökkenthetik a korhatárt olyan személyek esetében, akik szakmailag képzettek vagy ilyen képzésben vesznek részt.
(3) A gyártók, importőrök és forgalmazók kizárólag szaktudással rendelkező személyek számára forgalmazhatják a következő pirotechnikai termékeket:
a)
az F4. osztályba sorolt tűzijátékok;
b)
a T2. osztályba sorolt színpadi pirotechnikai termékek és a P2. osztályba sorolt egyéb pirotechnikai termékek.
(4) A P1. osztályba tartozó, járművekhez használt egyéb pirotechnikai termékeket, ideértve a légzsák- és a biztonsági övek előfeszítésére szolgáló rendszereket, nem forgalmazzák a lakosság számára, kivéve járműbe vagy levehető járműrészbe beépített formában.
2. FEJEZET
A GAZDASÁGI SZEREPLŐK KÖTELEZETTSÉGEI
8. cikk
A gyártók kötelezettségei
(1) Pirotechnikai termékeik forgalomba hozatalakor a gyártók biztosítják, hogy a pirotechnikai termékek tervezése és gyártása az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményekkel összhangban történt.
(2) A gyártók elkészítik a II. mellékletben említett műszaki dokumentációt, és elvégeztetik a 17. cikk szerinti megfelelőségértékelési eljárást.
Amennyiben az eljárás keretében bizonyítást nyer, hogy a pirotechnikai termék megfelel az alkalmazandó követelményeknek, a gyártók elkészítik az EU-megfelelőségi nyilatkozatot, és feltüntetik a terméken a CE-jelölést.
(3) A gyártók a műszaki dokumentációt és az EU-megfelelőségi nyilatkozatot a pirotechnikai termék forgalomba hozatalát követően 10 évig megőrzik.
(4) A gyártó biztosítja a sorozatgyártás ezen irányelvnek való megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások működését. Megfelelően figyelembe kell venni a pirotechnikai termék tervezésének vagy jellemzőinek változásait, valamint azon harmonizált szabványok vagy egyéb műszaki leírások változásait, amelyek alapján a pirotechnikai termék megfelelőségét megállapították.
Ha a pirotechnikai termék jelentette kockázatokra tekintettel indokolt, a gyártók - az illetékes hatóságok kellően alátámasztott kérésére - a fogyasztók egészsége és biztonsága érdekében elvégzik a forgalmazott pirotechnikai termék mintavizsgálatát, kivizsgálják a panaszokat, szükség esetén nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő pirotechnikai termékekről és a nem megfelelő pirotechnikai termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.
(5) A gyártók biztosítják, hogy az általuk forgalmazott pirotechnikai termékek a 10. vagy a 11. cikknek megfelelően legyenek jelölve.
(6) A gyártók feltüntetik a pirotechnikai terméken, vagy ha ez nem lehetséges, a termék csomagolásán vagy a termék kísérő dokumentációján a nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és azt a postacímüket, amelyen kapcsolatba lehet lépni velük. Címként egy olyan pontot jelölnek meg, ahol a gyártóval kapcsolatba lehet lépni. Az elérhetőséget a végfelhasználók és a piacfelügyeleti hatóságok számára könnyen érthető nyelven tüntetik fel.
(7) A gyártók gondoskodnak arról, hogy az érintett tagállam által meghatározott módon a pirotechnikai termékhez a fogyasztók és más végfelhasználók által könnyen érthető nyelven mellékeljék a használati utasítást és a biztonsági tájékoztatót. Az ilyen használati utasításnak és biztonsági tájékoztatónak, illetve a jelölésnek egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell lennie.
(8) Azok a gyártók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termék nem felel meg ennek az irányelvnek, azonnal meghozzák a szóban forgó pirotechnikai termék megfelelőségének biztosításához szükséges kiigazító intézkedéseket, adott esetben kivonják a forgalomból vagy visszahívják. Továbbá, amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, a forgalmazók erről azonnal tájékoztatják azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a pirotechnikai termékeket forgalmazták, részletes tájékoztatást adva elsősorban a megfelelés hiányáról és valamennyi megtett kiigazító intézkedésről.
(9) A gyártók valamely illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére az adott hatóság számára könnyen érthető nyelven átadják a pirotechnikai termék ezen irányelvnek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt. A gyártók az említett hatóság kérésére együttműködnek vele minden olyan intézkedés terén, melyeket az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termék jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében hoznak.
9. cikk
Nyomonkövethetőség
(1) Nyomonkövethetőségük fokozása érdekében a pirotechnikai termékeket a gyártók olyan jelöléssel látják el, amelyen feltüntetik a 17. cikk szerinti megfelelőségértékelést végző bejelentett szervezet által a termékekhez rendelt nyilvántartási számot. A számozást a Bizottság által meghatározott egységes rendszerrel összhangban kell végezni.
(2) A gyártók és az importőrök nyilvántartást vezetnek az általuk forgalmazott pirotechnikai termékek nyilvántartási számairól és ezt az információt kérésre az érintett hatóságok számára hozzáférhetővé teszik.
10. cikk
A járművekhez használt pirotechnikai termékektől eltérő pirotechnikai termékek jelölése
(1) A gyártó köteles biztosítani, hogy a járművekhez használt pirotechnikai termékektől eltérő pirotechnikai termékeket látható, olvasható és kitörölhetetlen jelöléssel lássák el, annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén (nyelvein), amelyben a pirotechnikai terméket a fogyasztó számára forgalmazzák. Ennek a címkének világosnak, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell lennie.
(2) A pirotechnikai termékek jelölésén a gyártó tekintetében feltüntetik legalább a 8. cikk (6) bekezdésében meghatározott információkat, illetve - ha a gyártó az Unióban nem letelepedett - a gyártó, valamint az importőr tekintetében a 8. cikk (6) bekezdésében, illetve a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározott információkat, a pirotechnikai termék megnevezését és típusát, a nyilvántartási számot, a termék-, tétel- vagy sorozatszámát, a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt alsó korhatárokat, a besorolási osztályt és a használati utasítást, az F3. és az F4. osztályba sorolt tűzijátékok esetén a gyártási évet, illetve adott esetben a minimális biztonsági távolságot. A jelölésen feltüntetik a termék nettó robbanóanyag-tartalmát (a továbbiakban: NEC).
(3) A tűzijátékokon továbbá legalább a következő információkat tüntetik fel:
a)
F1. osztály: adott esetben: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság;
b)
F2. osztály: „kizárólag szabadtéri használatra” és adott esetben a minimális biztonsági távolság(ok);
c)
F3. osztály: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok);
d)
F4. osztály: „kizárólag szaktudással rendelkező személy általi használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok).
(4) A színpadi pirotechnikai termékeken továbbá legalább a következő információkat tüntetik fel:
a)
T1. osztály: adott esetben: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok);
b)
T2. osztály: „kizárólag szaktudással rendelkező személy általi használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok).
(5) Ha a pirotechnikai terméken nincs elegendő hely a (2), (3) és (4) bekezdésben említett jelölési követelmények teljesítéséhez, az információt a legkisebb csomagolási egységen tüntetik fel.
11. cikk
A járművekhez használt pirotechnikai termékek jelölése
(1) A járművekhez használt pirotechnikai termékek jelölésén feltüntetik a gyártó tekintetében a 8. cikk (6) bekezdésében meghatározott információkat, a pirotechnikai termék nevét és típusát, a nyilvántartási számot, a termék-, tétel- vagy sorozatszámát, és - amennyiben szükséges - a biztonsági előírásokat.
(2) Amennyiben a járművekhez használt pirotechnikai terméken nincs elegendő hely az (1) bekezdésben említett jelölési követelmények teljesítéséhez, a szükséges információkat a termék csomagolásán tüntetik fel.
(3) A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) II. mellékletének megfelelően a járművekhez használt pirotechnikai termékek tekintetében összeállított, és a foglalkozásszerű felhasználók egyedi igényeit figyelembe vevő biztonsági adatlapot az ilyen felhasználók rendelkezésére bocsátják az általuk megjelölt nyelven.
A biztonsági adatlapot nyomtatott vagy elektronikus formátumban is át lehet adni, amennyiben a foglalkozásszerű felhasználó rendelkezik a hozzáféréshez szükséges eszközökkel.
12. cikk
Az importőrök kötelezettségei
(1) Az importőrök kizárólag megfelelő termékeket hozhatnak forgalomba.
(2) Egy adott pirotechnikai termék forgalomba hozatalát megelőzően az importőrök meggyőződnek róla, hogy a gyártó elvégezte a 17. cikkben említett releváns megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak róla, hogy a gyártó elkészítette a műszaki dokumentációt, a pirotechnikai terméken fel van tüntetve a CE-jelölés, és mellékelték hozzá az előírt dokumentációt, továbbá arról, hogy a gyártó megfelel a 8. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a pirotechnikai termék nem felel meg az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményeknek, a pirotechnikai terméket nem hozza forgalomba, amíg megfelelővé nem tették. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, az importőr tájékoztatja erről a gyártót, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat.
(3) Az importőrök a pirotechnikai terméken, vagy ha ez nem lehetséges, a termék csomagolásán vagy a pirotechnikai termék kísérő dokumentációján feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és postai címüket, amelyen kapcsolatba lehet lépni velük. Az elérhetőséget a végfelhasználók és a piacfelügyeleti hatóságok számára könnyen érthető nyelven tüntetik fel.
(4) Az importőrök gondoskodnak arról, hogy a pirotechnikai termékhez mellékeljék a használati utasítást és a biztonsági tájékoztatót az adott tagállam által meghatározott, a fogyasztók és más végfelhasználók által könnyen érthető nyelven.
(5) Az importőrök biztosítják, hogy amíg a pirotechnikai termék a felelősségi körükbe tartozik, a tárolás és a szállítás körülményei ne veszélyeztessék az I. mellékletben meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek való megfelelését.
(6) Ha a pirotechnikai termékkel járó kockázatokra tekintettel indokolt, az importőrök - az illetékes hatóságok kellően indokolt kérésére - a fogyasztók egészségének és biztonságának védelme érdekében elvégzik a forgalmazott pirotechnikai termékek mintavizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálják a panaszokat, szükség esetén nyilvántartást vezetnek ezekről, továbbá a nem megfelelő pirotechnikai termékekről, és a pirotechnikai termékek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.
(7) Azok az importőrök, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termék nem felel meg ezen irányelv követelményeinek, azonnal meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a pirotechnikai termék megfelelőségének biztosítására, adott esetben kivonják a forgalomból vagy visszahívják. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, az importőrök erről azonnal tájékoztatják azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a pirotechnikai terméket forgalmazták, részletes tájékoztatást adva elsősorban a megfelelés hiányáról és valamennyi elfogadott kiigazító intézkedésről.
(8) Az importőrök a pirotechnikai termék forgalomba hozatalát követően a piacfelügyeleti hatóságok számára 10 évig elérhetővé teszik az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, és biztosítják, hogy a műszaki dokumentáció kérésre e hatóságok rendelkezésére bocsátható legyen.
(9) Az importőrök valamely illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére az adott hatóság számára könnyen érthető nyelven átadják a pirotechnikai termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt. Az említett hatóság kérésére az importőrök együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott pirotechnikai termékek által képviselt veszélyek kiküszöbölése érdekében tett intézkedések terén.
13. cikk
A forgalmazók kötelezettségei
(1) Pirotechnikai termék forgalmazásakor a forgalmazók az ebben az irányelvben előírt követelményekkel kapcsolatban kellő gondossággal járnak el.
(2) Egy adott pirotechnikai termék forgalmazását megelőzően a forgalmazók ellenőrzik, hogy a pirotechnikai terméken fel van-e tüntetve a CE-jelölés, mellékelték-e hozzá az előírt dokumentációt és a használati utasítást és a biztonsági tájékoztatót a terméket forgalmazni szándékozó tagállam fogyasztói és végfelhasználói által könnyen érthető nyelven, továbbá hogy a gyártó és importőr megfelelt-e a 8. cikk (5) és (6) bekezdésében, illetve a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy okkal feltételezi, hogy a pirotechnikai termék nem felel meg az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményeknek, nem forgalmazhatja a pirotechnikai terméket mindaddig, amíg azt megfelelővé nem tették. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat.
(3) A forgalmazók biztosítják, hogy amíg a pirotechnikai termék a felelősségi körükbe tartozik, a tárolás és a szállítás körülményei ne veszélyeztessék az I. mellékletben meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek való megfelelését.
(4) Azok a forgalmazók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalmazott pirotechnikai termék nem felel meg ezen irányelvnek, gondoskodnak arról, hogy meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a pirotechnikai termék megfelelőségének biztosítására, adott esetben kivonják a forgalomból vagy visszahívják. Továbbá amennyiben a pirotechnikai termék kockázatot jelent, a forgalmazók erről azonnal tájékoztatják azon tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, amelyekben a pirotechnikai terméket forgalmazták, részletes tájékoztatást adva elsősorban a megfelelés hiányáról és valamennyi elfogadott kiigazító intézkedésről.
(5) A forgalmazók valamely illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére az említett illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják a pirotechnikai termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt. Az említett hatóság kérésére forgalmazók együttműködnek vele az általuk forgalmazott pirotechnikai termékek által képviselt veszélyek kiküszöbölése érdekében tett intézkedések terén.
14. cikk
Azon esetek, amelyekben gyártói kötelezettségek vonatkoznak az importőrökre és a forgalmazókra
Egy importőrt vagy forgalmazót, amennyiben saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy pirotechnikai terméket, illetve olyan módon módosít egy már forgalomba hozott pirotechnikai terméket, ami befolyásolja a pirotechnikai termék ezen irányelv követelményeinek való megfelelését, ezen irányelv alkalmazásában gyártónak kell tekinteni, és a 8. cikkben a gyártókra előírt kötelezettségek terhelik.
15. cikk
A gazdasági szereplők azonosítása
A gazdasági szereplőknek kérésre azonosítaniuk kell a piacfelügyeleti hatóságok felé a következőket:
a)
minden olyan gazdasági szereplőt, amely pirotechnikai terméket szállított nekik;
b)
minden olyan gazdasági szereplőt, amelynek a pirotechnikai terméket szállítják.
A gazdasági szereplőknek az első bekezdésben említett információkat a pirotechnikai termék hozzájuk történő szállítását, illetve az általuk történő szállítását követően 10 évig be kell tudni mutatniuk.
3. FEJEZET
A PIROTECHNIKAI TERMÉK MEGFELELŐSÉGE
16. cikk
A pirotechnikai termékek megfelelőségének vélelmezése
Azokról a pirotechnikai termékekről, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett szabványok vagy azok részei által meghatározott, az I. mellékletben megállapított alapvető biztonsági követelményeknek.
17. cikk
Megfelelőségértékelési eljárások
A pirotechnikai termékek megfelelőségének értékelése során a gyártó az alábbi, a II. mellékletben említett eljárások valamelyike szerint jár el:
a)
EU-típusvizsgálat, (B. modul) és a gyártó által az alábbiak közül kiválasztott egyik eljárás:
i.
belső gyártásellenőrzésen és véletlenszerű időközönként végzett, felügyelt termékvizsgálaton alapuló típusmegfelelőség (C2. modul);
ii.
a gyártási eljárás minőségbiztosításán alapuló típusmegfelelőség (D. modul);
iii.
a termék minőségbiztosításán alapuló típusmegfelelőség (E. modul);
b)
egyedi termékellenőrzésen alapuló megfelelőség (G. modul);
c)
teljes minőségbiztosításon alapuló megfelelőség (H. modul) az F4. osztályba tartozó tűzijátékok esetében.
18. cikk
EU-megfelelőségi nyilatkozat
(1) Az EU-megfelelőségi nyilatkozat igazolja, hogy az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelmények teljesültek.
(2) Az EU-megfelelőségi nyilatkozat megfelel a III. melléklet A. részében foglalt mintának, tartalmazza a II. melléklet vonatkozó moduljaiban meghatározott elemeket, és azt folyamatosan aktualizálják. Le kell fordítani azon tagállam által megkívánt nyelvre vagy nyelvekre, amelynek területén a pirotechnikai terméket forgalomba hozzák vagy forgalmazzák.
(3) Amennyiben a pirotechnikai termékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, e uniós jogi aktushoz egyetlen EU-megfelelőségi nyilatkozatot állítanak ki. Ez a nyilatkozat tartalmazza az érintett uniós jogi aktusok azonosítását, ideértve közzétételük hivatkozásait is.
(4) Az EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításával a gyártó felelősséget vállal a pirotechnikai termék ezen irányelvben megállapított követelményeknek való megfeleléséért.
19. cikk
A CE-jelölésre vonatkozó általános elvek
A CE-jelölésre a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében meghatározott általános elvek vonatkoznak.
20. cikk
A CE-jelölés és más jelölések feltüntetésére vonatkozó szabályok és feltételek
(1) A CE-jelölést a pirotechnikai terméken jól látható, olvasható és kitörölhetetlen módon tüntetik fel. Amennyiben a pirotechnikai termékek jellege miatt ez nem lehetséges vagy nem indokolt, a jelölést a csomagoláson és a kísérő dokumentumokon tüntetik fel.
(2) A CE-jelölést a pirotechnikai termék forgalomba hozatala előtt tüntetik fel.
(3) A CE-jelölést a bejelentett szervezet azonosító száma követi, amennyiben ez a szervezet részt vesz a gyártásellenőrzési szakaszban.
A bejelentett szervezet azonosító számát vagy maga a szervezet, vagy utasításai alapján a gyártó tünteti fel.
(4) A CE-jelölést - és adott esetben a bejelentett szervezet azonosító számát - különleges kockázatokat vagy felhasználást jelölő bármilyen egyéb jelölés követheti.
(5) A tagállamok a meglévő mechanizmusokra támaszkodnak a CE-jelölést szabályozó rendszer megfelelő alkalmazása céljából, és a jelölések nem megfelelő használata esetén meghozzák a szükséges intézkedéseket.
4. FEJEZET
A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELŐ SZERVEZETEK BEJELENTÉSE
21. cikk
Bejelentés
A tagállamok bejelentik a Bizottságnak és a többi tagállamnak azokat a szervezeteket, amelyeket felhatalmaztak az ezen irányelv szerinti, harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelési feladatok ellátására.
22. cikk
Bejelentő hatóságok
(1) A tagállamok kijelölnek egy bejelentő hatóságot, amely felelősséget vállal a megfelelőségértékelési szervezetek értékeléséhez és bejelentéséhez szükséges eljárások kialakításáért és végrehajtásáért, valamint a bejelentett szervezetek ellenőrzéséért, ideértve a 27. cikknek való megfelelést is.
(2) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett értékelést és ellenőrzést a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület végzi el azzal összhangban.
23. cikk
A bejelentő hatóságokra vonatkozó követelmények
(1) A bejelentő hatóságot úgy hozzák létre, hogy ne alakuljon ki összeférhetetlenség a megfelelőségértékelő szervezetekkel.
(2) A bejelentő hatóságot úgy szervezik meg és működtetik, hogy biztosítva legyen tevékenységének objektivitása és pártatlansága.
(3) A bejelentő hatóságot úgy szervezik meg, hogy a megfelelőségértékelő szervezet bejelentésével kapcsolatban minden egyes döntést az értékelést végzőktől eltérő illetékes személy hoz meg.
(4) A bejelentő hatóság nem kínál vagy végez olyan tevékenységet, amelyet a megfelelőségértékelő szervezetek végeznek, illetve nem nyújt szaktanácsadási szolgáltatást kereskedelmi vagy piaci alapon.
(5) A bejelentő hatóság biztosítja a hozzá beérkező információ bizalmas jellegét.
(6) A bejelentő hatóság kellő létszámú hozzáértő személyzettel rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően ellássa feladatait.
24. cikk
A bejelentő hatóságok tájékoztatási kötelezettségei
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a megfelelőségértékelő szervezetek értékelésére és bejelentésére, valamint a bejelentett szervezetek ellenőrzésére irányuló eljárásaikról, továbbá ezek bármilyen változásáról.
A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat.
25. cikk
A bejelentett szervezetre vonatkozó követelmények
(1) A bejelentés érdekében a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a (2)-(11) bekezdésben meghatározott követelményeket.
(2) A megfelelőségértékelő szervezet egy tagállam nemzeti jogszabályai szerint jön létre, és jogi személyiséggel rendelkezik.
(3) A megfelelőségértékelő szervezet olyan harmadik fél, amely független az általa értékelt szervezettől vagy pirotechnikai terméktől.
(4) A megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkavállalója nem lehet pirotechnikai termékek és/vagy robbanóanyagok tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, illetve ezen felek képviselője. Ez nem zárja ki az olyan pirotechnikai termékek és/vagy robbanóanyagok felhasználását, amelyek a megfelelőségértékelő szervezet működéséhez szükségesek, illetve a pirotechnikai termékek személyes célra történő használatát.
A megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkavállalója nem vehet részt közvetlenül a pirotechnikai termékek és/vagy robbanóanyagok tervezésében, gyártásában vagy kialakításában, forgalomba hozatalában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában, és nem képviselheti az ilyen tevékenységben részt vevő feleket sem. Nem vehet részt olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné a bejelentett megfelelőségértékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségét vagy feddhetetlenségét. Ez különösen érvényes a szaktanácsadási szolgáltatásokra.
A megfelelőségértékelő szervezetek biztosítják, hogy leányvállalataik és alvállalkozóik tevékenysége ne befolyásolja megfelelőségértékelési tevékenységeik bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát.
(5) A megfelelőségértékelő szervezetek és személyzetük a megfelelőségértékelési tevékenységeket az adott területtel kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a szükséges műszaki szaktudással végzik el, és függetlenek minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek csoportjaitól eredő - főként pénzügyi - nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná döntésüket vagy a megfelelőségértékelési tevékenységeik eredményét.
(6) A megfelelőségértékelő szervezet alkalmas a számára a II. melléklet által elrendelt valamennyi olyan megfelelőségértékelési feladat elvégzésére, amelyek elvégzésére bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket a feladatokat a megfelelőségértékelő szervezet maga végzi el, vagy a nevében és felelősségi körében végzik el.
A megfelelőségértékelő szervezet - mindig, és minden egyes megfelelőségértékelési eljárás, valamint minden olyan pirotechnikai termékfajta vagy -kategória tekintetében, amelyre bejelentették - rendelkezik a következőkkel:
a)
olyan személyzettel, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez;
b)
azon eljárások leírásával, amelyekkel összhangban megfelelőségértékelés zajlik, biztosítva ezen eljárások átláthatóságát és megismételhetőségét. Rendelkezik megfelelő szabályzattal és eljárásokkal a bejelentett szervezetként végzett feladatainak és egyéb tevékenységeinek elkülönítésére;
c)
olyan eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja venni a vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét.
A megfelelőségértékelő szervezetnek rendelkezik a megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá valamennyi szükséges felszereléssel vagy létesítménnyel.
(7) A megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséért felelős személyzet a következőkkel rendelkezik:
a)
alapos műszaki és szakképzettség, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre, amelyekre a megfelelőségértékelési szervezetet bejelentették;
b)
megfelelő ismeretek az általuk végzett értékelések követelményeiről és megfelelő hatáskör az ilyen értékelések elvégzésére;
c)
az I. mellékletben meghatározott alapvető követelmények, az alkalmazandó harmonizált szabványok, valamint az uniós harmonizációs jogszabályok és a nemzeti jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése;
d)
az értékelés elvégzését bizonyító tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítéséhez szükséges alkalmasság.
(8) Biztosítani kell a megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkavállalója pártatlanságát.
A megfelelőségértékelő szervezet felső szintű vezetésének és a megfelelőségértékelést végző munkavállalójának javadalmazása nem függhet az elvégzett értékelések számától vagy azok eredményétől.
(9) A megfelelőségértékelő szervezetek felelősségbiztosítást kötnek, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti joggal összhangban az állam vállalja át, vagy ha közvetlenül maga a tagállam felel a megfelelőségértékelésért.
(10) A megfelelőségértékelő szervezet személyzete betartja a szakmai titoktartás követelményeit minden olyan információ tekintetében, amely a II. melléklet vagy az azt átültető nemzeti jogszabály rendelkezései alapján ellátott feladataik végrehajtása során jutott birtokukba, kivéve annak a tagállamnak az illetékes hatóságait, ahol a szervezet tevékenységét gyakorolja. A tulajdonjogokat tiszteletben tartják.
(11) A megfelelőségértékelő szervezetek részt vesznek a vonatkozó szabványosítási tevékenységekben, valamint az alkalmazandó uniós harmonizációs jogszabály alapján létrehozott, a bejelentett szervezeteket koordináló csoport tevékenységé, vagy gondoskodnak arról, hogy a megfelelőségértékelést végző munkavállalójuk tájékoztatást kapjon ezekről, továbbá általános útmutatóként alkalmazzák az említett csoport munkája eredményeként létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.
26. cikk
A bejelentett szervezetek megfelelőségének vélelmezése
Amennyiben a megfelelőségértékelő szervezet igazolja, hogy megfelel az olyan vonatkozó harmonizált szabványokban vagy azok részeiben rögzített kritériumoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, akkor vélelmezik, hogy megfelel a 25. cikkben meghatározott követelményeknek, amennyiben az alkalmazandó harmonizált szabványok kiterjednek az említett követelményekre.
27. cikk
A bejelentett szervezetek leányvállalatai és alvállalkozói
(1) Amennyiben a bejelentett szervezet bizonyos megfelelőségértékelési feladatokat alvállalkozásba ad, vagy leányvállalatot bíz meg velük, biztosítja, hogy az alvállalkozó vagy leányvállalat megfelel a 25. cikkben meghatározott követelményeknek, és ennek megfelelően tájékoztatja erről a bejelentő hatóságot.
(2) A bejelentett szervezetek teljes felelősséget vállalnak az alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett feladatokért, függetlenül attól, hogy azok hol vannak letelepedve.
(3) Tevékenységeket alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni csak az ügyfél beleegyezésével lehet.
(4) A bejelentett szervezetek a bejelentő hatóság számára elérhetővé teszik az alvállalkozó vagy a leányvállalat szakmai képesítésének értékelésére és az általuk a II. melléklet szerint elvégzett munkára vonatkozó dokumentumokat.
28. cikk
Bejelentés iránti kérelem
(1) A megfelelőségértékelő szervezet bejelentés iránti kérelmet nyújt be a székhelye szerinti tagállam bejelentő hatóságához.
(2) A bejelentés iránti kérelemhez mellékelik azon megfelelőségértékelési tevékenység, megfelelőségértékelési modul vagy modulok, és pirotechnikai termék vagy termékek leírását, amelyek tekintetében a szervezet szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá - amennyiben van ilyen - a nemzeti akkreditáló testület által kiállított akkreditációs tanúsítványt, mely tanúsítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a 25. cikkben rögzített követelményeket.
(3) Amennyiben a megfelelőségértékelő szervezet nem tud akkreditációs tanúsítványt benyújtani, a bejelentő hatóságnak benyújt minden, a 25. cikkben rögzített követelményeknek való megfelelésének igazolásához, elismeréséhez és rendszeres ellenőrzéséhez szükséges igazoló dokumentumot.
29. cikk
Bejelentési eljárás
(1) A bejelentő hatóságok csak a 25. cikkben rögzített követelményeknek megfelelő megfelelőségértékelő szervezeteket jelenthetnek be.
(2) Ezek a hatóságok a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközön keresztül értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot.
(3) A bejelentés tartalmazza a megfelelőségértékelési tevékenységekre, a megfelelőségértékelési modulra vagy modulokra és az érintett pirotechnikai termékre vagy termékekre vonatkozó részletes információkat, valamint a szakmai alkalmasság megfelelő igazolását.
(4) Amennyiben a bejelentés nem a 28. cikk (2) bekezdésében említett akkreditációs tanúsítványon alapul, a bejelentő hatóság benyújtja a Bizottságnak és a többi tagállamnak a megfelelőségértékelő szervezet szakmai alkalmasságát és az azokat az intézkedéseket igazoló dokumentumokat, amelyek biztosítják a szervezet rendszeres ellenőrzését és azt, hogy az továbbra is megfeleljen a 25. cikkben megállapított követelményeknek.
(5) Az érintett szervezet csak akkor láthatja el egy bejelentett szervezet tevékenységét, ha a Bizottság és a többi tagállam - akkreditációs tanúsítvány használata esetén a bejelentést követő két héten belül, akkreditálás hiányában a bejelentést követő két hónapon belül - nem emelt kifogást.
Ezen irányelv alkalmazásában csak az ilyen szervezet tekinthető bejelentett szervezetnek.
(6) A bejelentő hatóság értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot a bejelentés bármely későbbi változásáról.
30. cikk
Azonosító számok és a bejelentett szervezetek listája
(1) A Bizottság a bejelentett szervezetet azonosító számmal látja el.
A Bizottság akkor is egyetlen azonosító számot ad ki, ha a szervezetet több uniós jogi aktus szerint is bejelentik.
(2) A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az ezen irányelv szerint bejelentett szervezetek jegyzékét, beleértve a hozzájuk rendelt azonosító számokat és azokat a tevékenységeket is, amelyekre bejelentették őket.
A Bizottság biztosítja, hogy a listát folyamatosan naprakészen tartják.
31. cikk
A bejelentés változásai
(1) Amennyiben a bejelentő hatóság megállapítja vagy tájékoztatják arról, hogy a bejelentett szervezet már nem tesz eleget a 25. cikkben meghatározott követelményeknek, vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a bejelentést, attól függően, hogy milyen súlyos mértékű a követelményeknek való meg nem felelés vagy mennyire súlyos mértékben mulasztották el teljesíteni a kötelezettségeket. Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.
(2) Amennyiben a bejelentést korlátozzák, felfüggesztik vagy visszavonják, illetve ha a bejelentett szervezet megszüntette tevékenységét, a bejelentő tagállam megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az említett szervezet dokumentációját vagy egy másik bejelentett szervezet dolgozza fel, vagy pedig kérésre az illetékes bejelentő vagy piacfelügyeleti hatóságok számára elérhető legyen.
32. cikk
A bejelentett szervezet szakmai alkalmasságának vitatása
(1) A Bizottság kivizsgál minden olyan esetet, ahol kétség merül fel részéről, vagy mások kétségüket közlik vele a bejelentett szervezet alkalmasságával vagy azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett szervezet folyamatosan eleget tesz-e a rá vonatkozó követelményeknek és teljesíti-e kötelezettségeit.
(2) A bejelentő tagállam kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja az érintett bejelentő szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.
(3) A Bizottság biztosítja a vizsgálatai során kapott különleges adatok bizalmas kezelését.
(4) Ha a Bizottság megbizonyosodott arról, hogy egy bejelentett szervezet nem vagy már nem tesz eleget a bejelentése alapjául szolgáló követelményeknek, végrehajtási aktust fogad el, amelyben felszólítja a bejelentő tagállamot a szükséges kiigazító intézkedések megtételére, ideértve szükség esetén a bejelentés visszavonását is.
A végrehajtási aktust a 44. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
33. cikk
A bejelentett szervezetek működési kötelezettségei
(1) A bejelentett szervezet a II. mellékletben előírt megfelelőségértékelési eljárásokkal összhangban végzi el a megfelelőségértékelést.
(2) A megfelelőségértékelést az arányosság elvével összhangban, a gazdasági szereplőkre háruló szükségtelen terhek elkerülésével végzik el. A megfelelőségértékelő szervezetek a vállalkozás méretét, azt az ágazatot, amelyben tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét megfelelően figyelembe véve végzik tevékenységüket.
Ennek során ugyanakkor tiszteletben kell tartaniuk a pirotechnikai termék ezen irányelv rendelkezéseinek való megfeleléséhez szükséges szigorúság mértékét és a védelem szintjét.
(3) A megfelelőségértékelést végző bejelentett szervezetek nyilvántartási számot rendelnek a pirotechnikai termékekhez, így azonosítják a megfelelőségértékelésen átesett termékeket és gyártóikat, illetve nyilvántartást vezetnek azon pirotechnikai termékek nyilvántartási számairól, amelyek esetében tanúsítványt adtak ki.
(4) Amennyiben a bejelentett szervezet megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette az I. mellékletben, a megfelelő harmonizált szabványokban vagy egyéb műszaki előírásokban megállapított alapvető biztonsági követelményeket, felszólítja a gyártót a megfelelő kiigazító intézkedések megtételére, és nem ad ki megfelelőségi tanúsítványt.
(5) Amennyiben a tanúsítvány kiadása után a megfelelőség ellenőrzése során a bejelentett szervezet megállapítja, hogy egy termék már nem megfelelő, akkor felszólítja a gyártót a megfelelő kiigazító intézkedések megtételére, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt.
(6) Amennyiben a kiigazító intézkedéseket nem teszik meg, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett szervezet adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt.
34. cikk
Fellebbezés a bejelentett szervezetek döntésével szemben
A tagállamoknak biztosítják, hogy a bejelentett szervezet döntése ellen fellebbezési eljárást lehessen kezdeményezni.
35. cikk
A bejelentett szervezetek tájékoztatási kötelezettsége
(1) A bejelentett szervezetek tájékoztatják a bejelentő hatóságot a következőkről:
a)
a tanúsítványok bárminemű elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;
b)
azokról a körülményekről, amelyek érinthetik a bejelentés hatályát vagy feltételeit;
c)
a piacfelügyeleti hatóságoktól a megfelelőségértékelési tevékenységek kapcsán hozzájuk beérkezett valamennyi információkérés;
d)
kérésre a bejelentésük hatálya alá tartozó megfelelőségértékelési tevékenységek, valamint minden más elvégzett tevékenység, többek között a határon átnyúló tevékenységek és a tevékenységek alvállalkozásba adása.
(2) A bejelentett szervezetek megfelelően tájékoztatják az ezen irányelv szerint bejelentett, ugyanazokra a pirotechnikai termékekre vonatkozó hasonló megfelelőségértékelési tevékenységeket végző más szervezeteket a negatív és - kérésre - a pozitív megfelelőségértékelési eredményekről.
36. cikk
Tapasztalatcsere
A Bizottság rendelkezik a tagállamok bejelentéssel kapcsolatos szakpolitikai intézkedésekért felelős nemzeti hatóságai közötti tapasztalatcsere szervezéséről.
37. cikk
A bejelentett szervezetek koordinálása
A Bizottság biztosítja, hogy megfelelő koordináció és együttműködés jöjjön létre az ezen irányelv szerint bejelentett szervezetek között, és az a bejelentett szervezetek fórumaként megfelelően működjön.
A tagállamok biztosítják, hogy az általuk bejelentett szervezetek közvetlenül vagy kijelölt képviselőkön keresztül részt vegyenek e fórum munkájában.
5. FEJEZET
UNIÓS PIACFELÜGYELET, AZ UNIÓS PIACRA BELÉPŐ PIROTECHNIKAI TERMÉKEK ELLENŐRZÉSE ÉS AZ UNIÓS VÉDINTÉZKEDÉSI ELJÁRÁS
38. cikk
Az uniós piacfelügyelet és az uniós piacra belépő pirotechnikai termékek ellenőrzése
(1) A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a pirotechnikai termékek csak akkor legyenek forgalomba hozhatók, ha megfelelő tárolás és rendeltetésszerű használat esetén nem veszélyeztetik a személyek egészségét és biztonságát.
(2) A pirotechnikai termékekre a 765/2008/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése, valamint 16-29. cikke vonatkozik.
(3) A tagállamok piacfelügyeleti tevékenységükről évente tájékoztatják a Bizottságot.
39. cikk
A kockázatot jelentő pirotechnikai termékek kezelésére vonatkozó nemzeti szintű eljárások
(1) Ha egy tagállam piacfelügyeleti hatóságainak elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy egy pirotechnikai termék kockázatot jelent a személyek egészségére vagy biztonságára, illetve a közérdek védelmének ezen irányelv hatálya alá tartozó egyéb szempontjaira, akkor elvégzik az érintett pirotechnikai termék értékelését, amely kiterjed az ezen irányelvben meghatározott összes vonatkozó követelményre. Az érintett gazdasági szereplők e célból a szükséges módon együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal.
Amennyiben az első albekezdésben említett értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a pirotechnikai termék nem felel meg az ezen irányelvben megállapított követelményeknek, haladéktalanul felszólítják az érintett gazdasági szereplőt, hogy előírásuknak megfelelően a kockázat jellegével arányosan ésszerű időn belül vagy tegyen megfelelő kiigazító intézkedéseket, hogy, hogy a pirotechnikai termék megfeleljen az említett követelményeknek, vagy vonja ki a pirotechnikai terméket a forgalomból, vagy hívja vissza azt.
A piacfelügyeleti hatóságok ennek megfelelően tájékoztatják az illetékes bejelentett szervezetet.
Az e bekezdés második albekezdésében említett intézkedésekre a 765/2008/EK rendelet 21. cikke alkalmazandó.
(2) Amennyiben a jóváhagyó hatóságok úgy ítélik meg, hogy a meg nem felelés nem korlátozódik országuk területére, akkor tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés eredményeiről és azokról az intézkedésekről, amelyek meghozatalára felszólították a gazdasági szereplőt.
(3) A gazdasági szereplő biztosítja, hogy minden megfelelő kiigazító intézkedést meghoz az uniós piacon általa forgalmazott, érintett pirotechnikai termék tekintetében.
(4) Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem hozza meg a megfelelő kiigazító intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett határidőn belül, a piacfelügyeleti hatóságok minden megfelelő átmeneti intézkedést meghoznak a nemzeti piacukon forgalmazott pirotechnikai termék betiltására vagy korlátozására, piaci forgalomból történő kivonására vagy visszahívására.
A piacfelügyeleti hatóságok ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.
(5) A (4) bekezdés második albekezdésében említett tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő pirotechnikai termék azonosításához szükséges adatokat, a pirotechnikai termék származási helyét, a megfelelés feltételezett hiányának és a felmerülő kockázatnak a jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott érveket. A piacfelügyeleti hatóságok külön jelzik, hogy a megfelelés hiánya a következők egyike miatt következett-e be:
a)
a pirotechnikai termék nem felel meg az ezen irányelvben meghatározott, az emberek egészségével és biztonságával, vagy más, a közérdek védelmével kapcsolatos követelményeknek; vagy
b)
a megfelelőség vélelmezését megalapozó, a 16. cikkben említett harmonizált szabványok hiányosságai.
(6) Az eljárást e cikk értelmében kezdeményező tagállamtól eltérő tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az elfogadott intézkedésekről és azokról a további információkról, amelyek az érintett pirotechnikai termék megfelelésének hiányáról a rendelkezésükre állnak, valamint - amennyiben nem értenek egyet az elfogadott nemzeti intézkedéssel - a kifogásaikról.
(7) Amennyiben a (4) bekezdés második albekezdésében említett tájékoztatás kézhezvételétől számított három hónapon belül egyik tagállam és a Bizottság sem emel kifogást az egyik tagállam által hozott átmeneti intézkedéssel szemben, az intézkedés indokoltnak tekintendő.
(8) A tagállamok gondoskodnak az adott pirotechnikai termékkel kapcsolatban a megfelelő korlátozó intézkedések haladéktalan meghozataláról, így például a pirotechnikai termék forgalomból való kivonásáról.
40. cikk
Uniós védintézkedési eljárás
(1) Amennyiben a 39. cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamelyik intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen intézkedések ellentétesek az uniós jogszabályokkal, a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel vagy szereplőkkel, és értékeli a nemzeti intézkedést. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság végrehajtási aktust fogad el arról, hogy a nemzeti intézkedés indokolt-e.
A Bizottság határozatának címzettje az összes tagállam, és azt haladéktalanul megküldi számukra, valamint a megfelelő gazdasági szereplőnek vagy szereplőknek.
(2) Amennyiben a nemzeti intézkedést indokoltnak ítélik, valamennyi tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem megfelelő pirotechnikai terméket kivonja piacáról, és erről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a nemzeti intézkedést indokolatlannak ítélik, az érintett tagállam visszavonja azt.
(3) Amennyiben a nemzeti intézkedést indokoltnak ítélik, és a pirotechnikai termék megfelelőségének hiánya az ezen irányelv 39. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említett harmonizált szabványok hiányosságainak eredménye, akkor a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkében előírt eljárást alkalmazza.
41. cikk
Megfelelő pirotechnikai termékek, amelyek kockázatot jelentenek a biztonságra vagy az egészségre
(1) Amennyiben egy tagállam a 39. cikk (1) bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy bár a pirotechnikai termék megfelel ennek az irányelvnek, azonban mégis kockázatot jelent a személyek egészségére és biztonságára, vagy a közérdek védelmének valamely más vonatkozására, felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy előírásának megfelelően a kockázat jellegével arányosan ésszerű időn belül vagy tegyen megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett pirotechnikai termék a forgalomba hozatalkor többé ne jelentsen kockázatot, vagy vonja ki a pirotechnikai terméket a forgalomból vagy hívja vissza azt.
(2) A gazdasági szereplő az uniós piacon általa forgalmazott valamennyi érintett pirotechnikai termék tekintetében kiigazító intézkedést hoz.
(3) A tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot. A tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen az érintett pirotechnikai termék azonosításához szükséges adatokat, a pirotechnikai termék származási helyét és értékesítési láncát, a felmerülő kockázat jellegét, valamint a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát.
(4) A Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel vagy szereplőkkel, és értékeli a meghozott nemzeti intézkedéseket. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság végrehajtási aktusok révén határozatot hoz arról, hogy a nemzeti intézkedés indokolt-e, és szükség esetén megfelelő intézkedésekre tesz javaslatot.
Az első albekezdésben említett végrehajtási aktusokat a 44. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
A személyek egészségének és biztonságának védelmével kapcsolatos, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a 44. cikk (4) bekezdésében említett eljárással összhangban azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el.
(5) A Bizottság határozatának címzettje az összes tagállam, és határozatát haladéktalanul megküldi számukra, valamint a megfelelő gazdasági szereplőnek vagy szereplőknek.
42. cikk
Az alaki megfelelés hiánya
(1) A 39. cikk sérelme nélkül, ha egy tagállam a következő megállapítások egyikére jut, felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy vessen véget a megfelelés említett hiányának:
a)
a CE-jelölést a 765/2008/EK rendelet 20. cikkét vagy ezen irányelv 19. cikkét megsértve tüntették fel;
b)
a CE-jelölést nem tüntették fel;
c)
a bejelentett szervezet azonosító számát - amennyiben ez a szervezet részt vesz a gyártásellenőrzési szakaszban - a 20. cikket megsértve tüntették fel vagy nem tüntették fel;
d)
az EU-megfelelőségi nyilatkozatot nem készítették el;
e)
az EU-megfelelőségi nyilatkozatot helytelenül készítették el,
f)
a műszaki dokumentáció nem áll rendelkezésre vagy hiányos;
g)
a 8. cikk (6) bekezdésében, illetve a 12. cikk (3) bekezdésében említett információt egyáltalán nem, hamisan vagy hiányosan tüntették fel;
h)
a 8. vagy 12. cikk által előírt bármely egyéb adminisztratív követelmény nem teljesül.
(2) Amennyiben a megfelelés (1) bekezdésben említett hiánya továbbra is fennáll, az érintett tagállam minden megfelelő intézkedést megtesz a forgalmazott pirotechnikai termék korlátozására vagy betiltására, vagy gondoskodik visszahívásáról vagy piaci forgalomból történő kivonásáról.
6. FEJEZET
VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK
43. cikk
Végrehajtási aktusok
A Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározza:
a)
a 9. cikk (1) bekezdésében említett egységes számozási rendszert, valamint a 33. cikk (3) cikkében említett nyilvántartásra vonatkozó gyakorlati intézkedéseket;
b)
a pirotechnikai termékekkel kapcsolatos balesetekre vonatkozó adatok rendszeres gyűjtésére és frissítésére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket.
Az említett végrehajtási aktusokat a 44. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
44. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját a pirotechnikai termékekkel foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, összefüggésben annak 5. cikkével.
(5) A Bizottság minden olyan kérdésben konzultál a bizottsággal, amellyel kapcsolatban a 1025/2012/EU rendelet vagy bármely más uniós jogszabály szakértőkkel folytatott konzultációt ír elő.
A bizottság eljárási szabályzatával összhangban minden, az ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatos olyan kérdést is megvizsgálhat, amelyet akár az elnök, akár egy tagállam képviselője vet fel.
7. FEJEZET
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
45. cikk
Szankciók
A tagállamok megállapítják az ennek az irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések gazdasági szereplők általi megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és meghoznak minden szükséges intézkedést, hogy biztosítsák ezek végrehajtását. Ezek a szabályok a súlyos szabálysértések esetén büntetőjogi szankciókat is magukban foglalhatnak.
A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
46. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A tagállamok nem akadályozzák meg az olyan pirotechnikai termék forgalmazását, amely megfelel a 2007/23/EK irányelvnek, és már 2015. július 1-je előtt forgalomba hozták.
(2) Az F1., F2. és F3. osztályba tartozó tűzijátékokra 2010. július 4-e előtt kiadott nemzeti engedélyek a kibocsátó tagállam területén továbbra is érvényben maradnak a lejárati időpontjukig, illetve 2017. július 4-ig, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb.
(3) Az egyéb pirotechnikai termékre, az F4. osztályba tartozó tűzijátékokra és a színpadi pirotechnikai termékekre 2013. július 4-e előtt kiadott nemzeti engedélyek a kibocsátó tagállam területén továbbra is érvényben maradnak a lejárati időpontjukig, illetve 2017. július 4-ig, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb.
(4) A (3) bekezdéstől eltérően a járművekhez használt pirotechnikai termékekre - beleértve a pótalkatrészeket is -2013. július 4-e előtt kiadott nemzeti engedélyek lejáratukig érvényben maradnak.
(5) A 2007/23/EK irányelv értelmében kibocsátott tanúsítványok ezen irányelv értelmében érvényesek.
47. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok legkésőbb 2015. június 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek a 3. cikk (7), (12), (13), valamint (15)-(22) pontjának, a 4. cikk (1) bekezdésének, az 5. cikknek, a 7. cikk (4) bekezdésének, a 8. cikk (2)-(9) bekezdésének, a 9. cikknek, a 10. cikk (2) bekezdésének, a 11. cikk (1) és (3) bekezdésének, a 12-16. cikknek, a 18-29. cikknek, a 31-35. cikknek, a 37. cikknek, a 38. cikk (1) és (2) bekezdésének, a 39-42. cikknek, a 45. cikknek, a 46. cikknek, valamint az I., II. és III. mellékletnek. Ezen intézkedések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok 2015. július 1-jétől alkalmazzák.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok legkésőbb 2013. október 3-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek az I. melléklet 4. pontjának. Ezen intézkedések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal. Az említett rendelkezéseket 2013. július 4-től alkalmazzák.
(3) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.
(4) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
48. cikk
Hatályon kívül helyezés
A IV. melléklet A. részében felsorolt jogi aktussal módosított 2007/23/EK irányelv 2015. július 1-jén hatályát veszti, a IV. melléklet B. részében meghatározott, az irányelv nemzeti jogba való átültetésére és az irányelv alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
E cikk első bekezdésétől eltérve a 2007/23/EK irányelv I. mellékletének 4. pontja 2013. július 4-én hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a V. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.
49. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikk, a 2. cikk, a 3. cikk (1)-(6), (8)-(11) és (14) pontja, a 4. cikk (2), (3) és (4) bekezdése, a 6. cikk, a 7. cikk (1), (2) és (3) bekezdése, a 8. cikk (1) bekezdése, a 10. cikk (1), (3) és (4) bekezdése, a 11. cikk (2) bekezdése, a 17., 30. és 36. cikke a 38. cikk (3) bekezdése, a 43. és -44. cikk, valamint a IV. és a V. melléklet 2015. július 1-jétől alkalmazandó.
50. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2013. június 12-én.