KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 569/2014
af 23. maj 2014
om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1389/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en fornyet undersøgelse (ny eksportør) i henhold til artikel 11, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
A. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
I oktober 2005 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) ved forordning (EF) nr. 1631/2005 (2) (»den oprindelige forordning«). Antidumpingtolden varierede fra 7,3 % til 42,6 %.
(2)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 855/2010 (3) ændrede Rådet den oprindelige forordning ved at nedsætte antidumpingtolden for én eksporterende producent til 3,2 %.
(3)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, indførte Rådet endelige antidumpingforanstaltninger bestående af individuelle toldsatser på mellem 3,2 % og 40,5 % samt en resttold på 42,6 % på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Kina ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1389/2011 (4).
B. NUVÆRENDE PROCEDURE
1. Anmodning om fornyet undersøgelse
(4)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) modtog den 3. maj 2013 en anmodning om at indlede en fornyet undersøgelse (ny eksportør), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 4. Anmodningen blev indgivet af Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (»ansøgeren«), som er en eksporterende producent i Kina.
(5)
Ansøgeren hævdede, at ansøgerens virksomhed ikke eksporterede trichlorisocyanursyre til Unionen i den oprindelige undersøgelsesperiode, dvs. i perioden fra den 1. april 2003 til den 31. marts 2004 (»den oprindelige undersøgelsesperiode«).
(6)
Ansøgeren påstod desuden, at virksomheden ikke var forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksporterende producenter af trichlorisocyanursyre, som er genstand for ovennævnte antidumpingforanstaltninger.
(7)
Ansøgeren hævdede endvidere, at virksomheden var begyndt at eksportere trichlorisocyanursyre til Unionen efter udløbet af den oprindelige undersøgelsesperiode.
2. Indledning af en fornyet undersøgelse (ny eksportør)
(8)
Kommissionen undersøgte de umiddelbare beviser, der var fremlagt af ansøgeren, og fandt dem tilstrækkelige til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4. Efter høring af det rådgivende udvalg og efter at have givet den pågældende EU-erhvervsgren mulighed for at fremsætte bemærkninger indledte Kommissionen ved forordning (EU) nr. 809/2013 (5) en fornyet undersøgelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1389/2011, for så vidt angik ansøgeren.
(9)
I henhold til forordning (EU) nr. 809/2013 blev antidumpingtolden, som var blevet indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1389/2011, ophævet, for så vidt angik import af trichlorisocyanursyre fremstillet og solgt til eksport til Unionen af ansøgeren. Samtidig blev det i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5, pålagt toldmyndighederne at træffe passende foranstaltninger til at registrere denne import.
3. Den pågældende vare
(10)
Den pågældende vare i denne fornyede undersøgelse er den samme som den, der er beskrevet i den oprindelige forordning, nemlig trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf, også kaldet »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare« eller »TCCA«).
(11)
TCCA er et kemisk produkt, der anvendes som et bredspektret organisk desinfektions- og blegemiddel baseret på klor, navnlig til desinficering af vand i svømmebassiner. Det sælges i form af pulver, granulat, tabletter eller flager. Alle former af TCCA og tilberedninger heraf har de samme grundlæggende karakteristika (kemisk sammensætning) og egenskaber (desinfektionsmiddel) og har alle tilsvarende anvendelsesformål, hvorfor de anses for at være en og samme vare.
4. Berørte parter
(12)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, EU-erhvervsgrenen og repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt.
(13)
For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige for sin undersøgelse, fremsendte den et ansøgningsskema vedrørende markedsøkonomisk behandling og et spørgeskema til ansøgeren og modtog besvarelser inden for den fastsatte frist. Kommissionen bestræbte sig på at efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, for at fastslå status som ny eksportør og dumpingmargen. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos ansøgeren i Kina.
5. Undersøgelsesperiode
(14)
Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. august 2012 til 31. juli 2013 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«).
C. UNDERSØGELSESRESULTATER
1. Status som ny eksportør
(15)
Undersøgelsen bekræftede, at ansøgeren ikke havde eksporteret den pågældende vare i den oprindelige undersøgelsesperiode, og at virksomheden var begyndt at eksportere til Unionen efter denne periode.
(16)
Hvad angår de øvrige betingelser for indrømmelse af status som ny eksportør, kunne virksomheden godtgøre, at den ikke havde nogen direkte eller indirekte forbindelse med nogen af de kinesiske eksporterende producenter, der er omfattet af de gældende antidumpingforanstaltninger for den pågældende vare.
(17)
Det bekræftes derfor, at ansøgeren bør anses for at være en ny eksportør i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 4, og at der derfor bør fastsættes en individuel margen for virksomheden.
2. Dumping
Markedsøkonomisk behandling
(18)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår.
(19)
Disse kriterier er kort beskrevet følgende:
-
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
-
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
-
Der er ikke overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Love om konkurs og ejerforhold skal give stabilitet og retlig sikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(20)
Undersøgelsen viste, at ansøgerens regnskaber ikke var i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, og at virksomhedens regnskabspraksis således ikke opfylder det andet kriteriums krav. Især må det konstateres, at ansøgeren i sine regnskaber ikke rapporterede om gennemførelsen af en incitamentordning for det ledende personale i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder.
(21)
Som følge heraf gav balancen ikke et retvisende billede af virksomhedens økonomiske situation, og resultatopgørelsen og pengestrømsopgørelsen var tynget af finansielle omkostninger, som der ikke var nogen begrundelse for.
(22)
På grundlag af disse betragtninger kunne ansøgeren ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(23)
Ansøgeren og andre interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater.
(24)
Ansøgeren påpegede, at incitamentordningen skulle bogføres i 2013, at den ikke har forbindelse med balancen for 2012, og at i 2012 var ordningens beskaffenhed endnu ikke fastlagt. Ifølge ansøgeren ville en sådan fastlæggelse ske i overensstemmelse med anbefalinger fra revisorerne på tidspunktet for revisionen af regnskaberne for 2013 og kunne tage form af vederlag, renter på lån eller indskudslignende ordninger.
(25)
Ordningen var kontraktligt indgået mellem virksomheden og ledelsen i 2012. Der var imidlertid ingen angivelse af den i de reviderede regnskaber for 2012, heller ikke i noterne til regnskaberne. I regnskabsåret 2013 var der frem til tidspunktet for undersøgelsen (november 2013) heller ingen regnskabspostering, der kunne identificere incitamentordningen.
(26)
Denne manglende regnskabspostering er alvorlig. De samlede passiver, som blev indberettet i den generelle kontooversigt ved udgangen af undersøgelsesperioden den 31. juli 2013, var således væsentligt underrapporteret, da det samlede lånebeløb, som det ledende personale havde stillet sikkerhed for, ville have øget passiverne med 14 %. Desuden kommer resultatopgørelsen for 2013 til at indeholde finansielle omkostninger uden retsgrundlag, da der ikke indgik pengestrømme svarende til incitamentordningen, og renterne rent faktisk blev betalt i 2013. Som følge heraf er de finansielle omkostninger i 2013 ni gange højere end de omkostninger, der blev indberettet for 2012. Derfor gav de finansielle oplysninger i regnskaberne ikke et pålideligt og retvisende billede af virksomhedens økonomiske situation.
(27)
Det bør også bemærkes, at ordningens beskaffenhed og regnskabsførelsen i den forbindelse ikke kan afhænge af en revisionsbetegnelse, og at bogføringen heraf bør være korrekt og foretaget rettidigt og ikke med tilbagevirkende kraft. Derfor kan en manglende nøjagtig rapportering af den præcise økonomiske situation og de finansielle strømme i forbindelse med ordningen ikke anses for at være i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder.
(28)
Som reaktion på fremlæggelsen af Kommissionens resultater gentog ansøgeren sin anmodning om markedsøkonomisk behandling, uden dog at fremlægge nye argumenter. Konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling bekræftes derfor.
Normal værdi
(29)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for lande uden markedsøkonomi og i det omfang, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, for lande med overgangsøkonomier fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(30)
Som anført i forordning (EU) nr. 809/2013 påtænkte Kommissionen at anvende Japan som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for ansøgeren i tilfælde af, at denne ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, og som det var tilfældet ved undersøgelsen, der førte til indførelsen af foranstaltninger ved den oprindelige forordning.
(31)
Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af Japan som referenceland, og der blev ikke fremsat bemærkninger. Kommissionen kontaktede også producenter i Amerikas Forenede Stater, men opnåede ikke samarbejde. Japan anses derfor for at være et passende referenceland. En producent i Japan indvilgede i at samarbejde og indsendte de ønskede oplysninger.
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om den japanske producents hjemmemarkedssalg af TCCA til uafhængige kunder var repræsentativt. I denne forbindelse konstateredes det, at den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af den samlede mængde af ansøgerens eksportsalg til Unionen.
(33)
Kommissionen undersøgte dernæst, om der var typer af TCCA, der solgtes på hjemmemarkedet af den japanske samarbejdsvillige producent, og som var tilstrækkeligt sammenlignelige med de typer, der solgtes af ansøgeren med henblik på eksport til Unionen. Kommissionen identificerede de typer TCCA, som fandtes at være identiske eller direkte sammenlignelige med den type, der solgtes af ansøgeren med henblik på eksport til Unionen. Det blev også fastslået, at disse typer solgtes på et rentabelt niveau og i normal handel af den japanske virksomhed, og at salgspriserne på hjemmemarkedet kunne tages i betragtning i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi.
(34)
Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit, for de forskellige typer af TCCA, der blev anset for sammenlignelige.
Eksportpris
(35)
Eftersom den pågældende vare blev eksporteret direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales for varen ved eksport til Unionen.
Sammenligning
(36)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Til dette formål blev transportomkostninger og emballeringsomkostninger fjernet fra både de kinesiske eksportpriser og den japanske samarbejdsvillige producents salgspriser på hjemmemarkedet.
Dumpingmargen
(37)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom dumping.
(38)
Det blev konstateret, at ansøgerens dumpingmargen udtrykt i procent af nettoprisen, frit EU's grænse, var på 32,8 %.
D. ÆNDRING AF DE FORANSTALTNINGER, DER ER OMFATTET AF DEN FORNYEDE UNDERSØGELSE
(39)
På baggrund af undersøgelsens konklusioner og i overensstemmelse med reglen om den laveste told fastslås det, at der bør indføres en endelig antidumpingforanstaltning for ansøgeren svarende til den konstaterede dumpingmargen, som i dette tilfælde er lavere end skadesmargenen i den oprindelige sag.
E. REGISTRERING
(40)
På baggrund af ovenstående konklusioner bør den antidumpingtold, der gælder for ansøgeren, opkræves med tilbagevirkende kraft for import af den pågældende vare, der var gjort til genstand for registrering i henhold til artikel 3 i forordning (EU) nr. 809/2013.
F. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER OM FORANSTALTNINGERNE OG DERES VARIGHED
(41)
De berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at indføre en ændret endelig antidumpingtold på importen af TCCA fra ansøgeren og at opkræve denne told med tilbagevirkende kraft for den import, der var gjort til genstand for registrering. Ansøgeren fremsatte bemærkninger, som imidlertid ikke var af en sådan art, at de kunne ændre ovenstående konklusioner.
(42)
Denne fornyede undersøgelse påvirker ikke udløbsdatoen for de foranstaltninger, der blev indført ved forordning (EU) nr. 1389/2011.
G. UDTALELSE FRA UDVALGET
(43)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der blev nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. I artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1389/2011 indsættes følgende række i tabellen:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
»Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998«
2. Som nævnt i artikel 1, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1389/2011 er anvendelsen af den individuelle told betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til nævnte forordning. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, finder den antidumpingtold fortsat anvendelse, der gælder »for alle andre virksomheder«, jf. tabellen i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1389/2011.
Den indførte told opkræves også med tilbagevirkende kraft på import af den pågældende vare, der er blevet registreret i overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EU) nr. 809/2013. Denne import er ikke betinget af fremlæggelsen af en handelsfaktura, da den er blevet registreret.
Toldmyndighederne pålægges at ophøre med at registrere den import af den pågældende vare med oprindelse i Kina, som fremstilles af Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. og sælges med henblik på eksport til Unionen.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. maj 2014.
A BIZOTTSÁG 569/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. május 23.)
a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatát követő kivetéséről szóló 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
A. A MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK
(1)
2005 októberében az 1631/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes intézkedéseket rendelt el a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav (a továbbiakban: TCAA) behozatalára vonatkozóan. A dömpingellenes vámtételek 7,3 %-tól 42,6 %-ig terjedtek.
(2)
A 855/2010/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács módosította az eredeti rendeletet, az egyik exportáló gyártó esetében 3,2 %-ra csökkentve a dömpingellenes vámot.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel (4) 3,2 %-tól 40,5 %-ig terjedő egyedi vámokból és 42,6 %-os maradványvámból álló végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó TCCA behozatalára.
B. A JELENLEGI ELJÁRÁS
1. Felülvizsgálati kérelem
(4)
2013. május 3-án az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat indítása iránti kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően. A kérelmet egy kínai exportáló gyártó, a Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.
(5)
A kérelmező azt állította, hogy a TCCA-t nem exportálta az Unióba az eredeti vizsgálati időszakban - azaz 2003. április 1. és 2004. március 31. között (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak).
(6)
A kérelmező azt állította továbbá, hogy nem állt kapcsolatban a TCCA egyetlen olyan exportáló gyártójával sem, amelyre az említett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.
(7)
A kérelmező ezenfelül azt állította, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően kezdte meg a TCCA Unióba irányuló exportját.
2. Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítása
(8)
A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott meggyőző bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az elegendő indokul szolgál az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindításához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint azután, hogy az érintett uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság a 809/2013/EU rendelettel (5) a kérelmező vonatkozásában megindította az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet felülvizsgálatát.
(9)
Az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vámot a kérelmező uniós exportra gyártott és értékesített TCCA-behozatalára vonatkozóan a 809/2013/EU rendelet értelmében hatályon kívül helyezték. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozatal nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.
3. Az érintett termék
(10)
A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti rendeletben meghatározott termékkel, a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursavval - nemzetközi szabadnevén (INN) szimklozén - és az ebből gyártott készítményekkel (a továbbiakban: érintett termék vagy TCCA).
(11)
A TCCA olyan vegyi anyag, amelyet széles spektrumú szerves klór fertőtlenítőszerként és fehérítőként használnak, különösen uszodák vizének fertőtlenítésére. Por, granulátum, tabletta vagy forgács formájában árusítják. A TCCA valamennyi formája és az azokból készült valamennyi készítmény ugyanolyan alapjellemzőkkel (vegyi összetétel) és tulajdonságokkal (fertőtlenítőszer) rendelkezik, és mindegyiknek hasonló a rendeltetése, így ezeket egyetlen terméknek tekintik.
4. Az érintett felek
(12)
A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az uniós gazdasági ágazatot és az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére, és meghallgatáson való részvételre.
(13)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság a piacgazdasági elbánás iránti kérelemhez szükséges formanyomtatványt és egy kérdőívet küldött a kérelmezőnek; a válaszok az arra megállapított határidőn belül beérkeztek a Bizottsághoz. A Bizottság igyekezett ellenőrizni minden információt, amelyet szükségesnek tartott az új exportőr státus és a dömpingkülönbözetet megállapításához. A kínai kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
5. Vizsgálati időszak
(14)
A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2012. augusztus 1. és 2013. július 31. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: vizsgálati időszak).
C. A FELÜLVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
1. Új exportőri minősítés
(15)
A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszakban, valamint hogy az Unióba irányuló exportot a szóban forgó időszak után kezdte meg.
(16)
Az új exportőr státus elismerésének egyéb feltételeit illetően a kérelmező hitelt érdemlően bizonyítani tudta, hogy sem közvetlenül, sem közvetetten nem kapcsolódik egyetlen olyan kínai exportáló gyártóhoz sem, amelyre kiterjed az érintett termék vonatkozásában hozott dömpingellenes intézkedések hatálya.
(17)
Ennek megfelelően megerősítést nyert, hogy a kérelmezőt az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében új exportőrnek kell tekinteni, és hogy e vállalat vonatkozásában egyéni dömpingkülönbözetet kell meghatározni.
2. Dömping
Piacgazdasági elbánás
(18)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikke (1)-(6) bekezdésének megfelelően azon exportáló gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében.
(19)
E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:
-
Az üzleti döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik.
-
A vállalatok a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban egyetlen átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyvelést vezetnek, amelyet minden területen alkalmaznak.
-
Nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások.
-
A csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak.
-
A valutaváltást piaci árfolyamon végzik.
(20)
A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező könyvviteli nyilvántartása nem volt összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal, ezért a cég számviteli gyakorlata nem tesz eleget a második feltétel által támasztott követelményeknek. Lényeges szempont, hogy a kérelmező elmulasztotta a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban beszámolójában bejelenteni a vezetői személyzetnek szánt ösztönzőrendszer bevezetését.
(21)
Következésképpen a mérleg nem tükrözi hűen a cég pénzügyi helyzetét, az eredménykimutatást és a cash flow-kimutatást pedig indokolatlan pénzügyi költségek terhelték.
(22)
E megfontolások alapján a kérelmező nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.
(23)
A kérelmező és más érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyenek.
(24)
A kérelmező rámutatott, hogy az ösztönzőrendszert a 2013. évre kell elkönyvelni, mivel nincs kapcsolatban a 2012. évi mérleggel, továbbá 2012-ben még nem állt rendelkezésre a kidolgozott rendszer. A kérelmező szerint a rendszer jellegének kialakítására a 2013. évi pénzügyi beszámolókra vonatkozó pénzügyi ellenőrzés során, a könyvvizsgálói ajánlásokkal összhangban kerülne sor. Az ösztönzőrendszer díjazás, kölcsön után fizetendő kamat vagy kvázi hozzájárulás formájában nyilvánulna meg.
(25)
A rendszerről a cég és a vezetőség szerződésben határozott 2012-ben. Ez azonban nem jelent meg a 2012. évi ellenőrzött elszámolásokban, sőt a pénzügyi beszámolóhoz fűzött megjegyzésekben sem. A vizsgálat idejéig (azaz 2013 novemberéig) a 2013. évi pénzügyi év tekintetében nem jelent meg az ösztönzőrendszert azonosító könyvelési tétel.
(26)
Ez az elszámolásokat érintő hiányosság meglehetősen súlyos. A próbamérlegben közölt összes kötelezettség a vizsgálati időszak végén, 2013. július 31-én jelentősen elmaradt a valós összegtől, mivel a vezetők által biztosítékul felajánlott teljes hitelösszegnek 14 %-kal növelie kellett volna a kötelezettségeket. Emellett a 2013. évi eredménykimutatás jogalappal nem rendelkező pénzügyi költségeket fog tartalmazni, mivel az ösztönzőrendszerhez nem társult bejövő pénzforgalom, ugyanakkor a kamatokat 2013-ban ténylegesen kifizették. Következésképpen a 2013. évi pénzügyi költségek kilencszer magasabbak lesznek mint a 2012. évre közölt költségek. Ezért a beszámolóban található pénzügyi adatok nem nyújtanak megbízható és valós képet a vállalat pénzügyi helyzetéről.
(27)
Azt is meg kell jegyezni, hogy a rendszer jellege és számvitele nem függhet a könyvvizsgáló által adott minősítéstől, továbbá hogy a rendszer szabályszerű könyvelését nem visszamenőlegesen, hanem kellő időben kell végezni. Ezért a rendszerre vonatkozó pénzügyi helyzet és forgalom pontos közlésének elmulasztása a megítélés szerint nem áll összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal.
(28)
A Bizottság megállapításainak nyilvánosságra hozatalára válaszul a kérelmező megismételte a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmét anélkül, hogy bármilyen újabb érvet nyújtott volna be. Ezért a piacgazdasági elbánásra vonatkozó állásfoglalás kapcsán tett megállapítások megerősítést nyertek.
Rendes érték
(29)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdasággal rendelkező országok esetében, és - ha nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást - az átalakulóban lévő országok esetében a rendes értéket egy analóg országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni.
(30)
A 809/2013/EU rendelet szerint - az eredeti rendelettel bevezetett intézkedésekhez vezető vizsgálathoz hasonlóan - a Bizottság Japánt szándékozta analóg országként alkalmazni a kérelmezőre vonatkozó rendes érték megállapításához arra az esetre, ha az nem részesül piacgazdasági elbánásban.
(31)
Az érdekelt feleket felkérték arra, hogy fejtsék ki véleményüket arról, hogy Japánt megfelelő analóg országnak tartják-e, ám nem érkeztek észrevételek. A Bizottság egyesült államokbeli gyártókat is megkeresett, azonban nem alakult ki együttműködés. Következésképpen Japán megfelelő analóg országnak tekinthető. Egy japán gyártó beleegyezett az együttműködésbe, és benyújtotta a kért információt.
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a japán gyártó független vevők számára történt belföldi TCCA-értékesítése reprezentatív volt-e. E tekintetben megállapították, hogy az ilyen értékesítések teljes volumene elérte a kérelmező Unióba irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át.
(33)
A Bizottság ezután megvizsgálta, hogy a japán együttműködő gyártó értékesített-e belföldi piacon olyan TCCA-típusokat, amelyek kellőképpen összehasonlíthatók a kérelmező által az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal. A Bizottság azonosította a TCCA-típusokat, melyek a kérelmező által az Unióba irányuló exportra értékesített típussal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. Az is megállapítást nyert, hogy a japán cég ezeket a fajtákat nyereségesen, szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítette, valamint hogy a belföldi értékesítési árak figyelembe vehetők a rendes érték megállapításához.
(34)
Ezért a rendes érték alapját az összehasonlíthatónak tekintett TCCA-terméktípusok súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi ár képezte.
Exportár
(35)
Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vevők részére exportálták, a kiviteli árat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg.
Összehasonlítás
(36)
A rendes érték és az exportárak összehasonlítása üzemi alapon a kereskedelem azonos szintjén történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek befolyással voltak az árak összehasonlíthatóságára. E célból a szállítási költségeket és a csomagolási kiadásokat figyelmen kívül hagyták mind a kínai exportárak, mind pedig a japán együttműködő gyártó belföldi értékesítési árai esetében.
Dömpingkülönbözet
(37)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet úgy állapították meg, hogy az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás a dömping meglétét mutatta ki.
(38)
A kérelmező esetében megállapított dömpingkülönbözet - a nettó, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve - 32,8 %.
D. A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA
(39)
A vizsgálat eredményeinek ismeretében a kisebb vám alkalmazásának szabálya szerint az a végkövetkeztetés született, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén végleges dömpingellenes intézkedést kell alkalmazni a kérelmezőre, amely ebben az esetben alacsonyabb, mint az eredeti esetben megállapított kárkülönbözet.
E. NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL
(40)
A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőleges hatállyal be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyre a 809/2013/EU rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vételi kötelezettséget írtak elő.
F. AZ INTÉZKEDÉSEK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALA ÉS IDŐTARTAMA
(41)
Az érintett feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a kérelmezőtől érkező TCCA behozatalára módosított végleges dömpingellenes vámot terveztek kivetni, és ezt a vámot visszamenőleges hatállyal kívánták beszedni a nyilvántartásbavételi kötelezettség alá vont behozatalokra vonatkozóan. A kérelmezőtől érkeztek észrevételek, azonban a fenti magyarázatok rámutatnak, hogy ezek nem indokolták a fenti következtetések módosítását.
(42)
Ez a felülvizsgálat nem érinti az 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által előírt intézkedések lejárati időpontját.
G. A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE
(43)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a táblázat az alábbi sorral egészül ki:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
„Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998”
(2) Az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyedi vám akkor alkalmazható, ha a tagállamok vámhatóságaihoz az említett rendelet mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlát nyújtanak be. Ennek hiányában az 1389/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő „minden más vállalat”-ra alkalmazott a dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
Az ezúton kivetett vámot visszamenőleges hatállyal is be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet a 809/2013/EU rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vettek. Tekintettel a nyilvántartásba vételre, ezen behozatalra nincs érvényben a kereskedelmi számla bemutatásának feltétele.
A vámhatóságok utasítást kapnak, hogy fejezzék be a Kínai Népköztársaságból származó, a Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd által gyártott és uniós kivitelre értékesített érintett termék behozatalának nyilvántartásba vételét.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 23-án.