RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 135/2014
af 11. februar 2014
om ophævelse af antidumpingtolden på importen af dicyandiamid med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2 og 6, og artikel 11, stk. 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1331/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«)(»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 49,1 %.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 14. august 2012 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af AlzChem AG (»ansøgeren«), der tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af dicyandiamid.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 15. november 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
1.4. Undersøgelsen
1.4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2011 til den 30. september 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Efter den endelige fremlæggelse fremførte ansøgeren, at den betragtede periode burde være startet i 2008, da en start i 2009 ville medføre ikke repræsentative resultater. Det bør for det første bemærkes, at Kommissionen har vide skønsbeføjelser ved fastlæggelsen af den periode, der skal tages i betragtning med henblik på at kontrollere skade. For det andet har ansøgeren fremsat denne påstand på et for sent tidspunkt til, at denne periode kan ændres. Den betragtede periode blev offentliggjort tidligt i processen, men ansøgeren har ikke gjort indsigelse mod den. Perioden kan af praktiske årsager ikke ændres på et så sent tidspunkt i processen, fordi en ændring på grundlag af de indhentede oplysninger ville være imod en upartisk undersøgelse. Påstanden blev derfor afvist.
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i det pågældende land, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i det pågældende land og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den fornyede undersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
12 kendte eksporterende producenter i Kina blev kontaktet. Da kun en eksporterende producent fra Kina indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
For så vidt angår importørerne blev ca. 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører af dicyandiamid i Unionen identificeret; disse blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Kun to af dem gav sig til kende og var villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende undersøgelse. Følgelig var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra EU-producenten, den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, to ikke forbundne importører og en bruger i Unionen.
(12)
Der blev modtaget yderligere indlæg fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere og tre brugere i Unionen.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producent:
-
AlzChem Trostberg AG, Tyskland
b)
Eksporterende producent i Kina:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Kina
c)
ikke forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen:
-
Helm AG, Hamborg, Tyskland
d)
EU-bruger:
-
Merck Santé S.A.S, Lyon, Frankrig.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) (»DCD«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode 2926 20 00. Den fremstilles af calciumoxid og carbon black (kønrøg) og opstår efter flere produktionstrin. Der er tale om et fast stof bestående af fint, hvidt krystallinsk pulver, som normalt er lugtfrit.
(15)
DCD anvendes normalt som mellemprodukt til fremstilling af en bred vifte af andre kemiske mellemprodukter som f.eks. lægemidler, til forskellige industriformål - vand, papir og papirmasse, tekstil og læder - og i en række epoxyanvendelser. DCD er et nøgleelement i nitrogen-carbon-nitrogen-kæden (NCN-kæden) med nicheslutprodukter som f.eks. guanidinnitrat og andre NCN-derivater.
(16)
Størstedelen af den DCD, der sælges på EU-markedet, er en standardvare. Kun en begrænset mængde har en mindre partikelstørrelse (det såkaldte mikro-DCD). Den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent fremlagde kun oplysninger om standardvaren.
2.2. Samme vare
(17)
Én bruger stillede spørgsmål ved, om DCD fra Unionen og DCD fra Kina var samme vare, idet den standardtype DCD, som fremstilles af EU-erhvervsgrenen, angiveligt er af højere kvalitet end den, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter. Denne bruger hævdede især, at vandindholdet i kinesisk DCD er væsentligt højere og mere volatilt i sammenligning med vandindholdet i DCD fremstillet i Unionen. Desuden har DCD fremstillet i Kina også et højere indhold af urenheder.
(18)
Som i den oprindelige undersøgelse viste denne undersøgelse imidlertid, at skønt der kan være visse kvalitetsforskelle, kan disse ikke måles, og de påvirker desuden ikke de grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber ved den DCD, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, og den pågældende vare, som blev anset for at være samme vare og have samme slutbrugere.
(19)
En anden bruger gjorde gældende, at mikro-DCD bør udelukkes fra varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger på grund af de påståede forskelle i fysiske egenskaber, endelige anvendelsesformål og priserne på standard-DCD.
(20)
Undersøgelsen viste imidlertid, at begge varetyper har de samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber. Den yderligere forarbejdning af standard-DCD med henblik på at producere mikro-DCD indebærer en simpel fysisk proces (formaling), men ikke nogen kemisk forarbejdning. Dertil kommer, at selv om priserne på mikro-DCD er højere end for standard-DCD, har begge typer de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål og er normalt indbyrdes udskiftelige.
(21)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenten, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(22)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
(23)
Som nævnt i betragtning 9 var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina, da kun én virksomhed samarbejdede. Denne virksomhed tegnede sig for mere end 35 % af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP. Denne virksomhed eksporterede ikke i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og samarbejdede derfor ikke i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
3.2. Dumpingimport i NUP
3.2.1. Referenceland
(24)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(25)
I mangel af produktion af den pågældende vare uden for Den Europæiske Union og Kina anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde til hensigt at basere den normale værdi på de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, ligesom det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse.
(26)
Den samme vare blev solgt af EU-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. Men EU-erhvervsgrenens salg på hjemmemarkedet var tabsgivende, selv om det var tæt på breakeven. Derfor blev den normale værdi fastsat med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA & G) samt fortjeneste. SA & G samt fortjeneste blev fastsat efter samme metode som i den oprindelige undersøgelse. I henhold til artikel 11, stk. 9, blev EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger justeret for at udligne de ekstra transportomkostninger, der skyldes den fysiske afstand mellem produktionsenhederne, den manglende direkte adgang til råmaterialer, som derfor må transporteres fra fjerne produktionsanlæg, og bortskaffelse af biproduktet (sort kalk). Disse justeringer blev ligeledes foretaget i den oprindelige undersøgelse.
3.2.2. Eksportpris
(27)
For den samarbejdsvillige eksporterende producents vedkommende blev al eksport til Unionen solgt direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.2.3. Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(29)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, afgifter og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
3.2.4. Dumpingmargen
(30)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(31)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent viste denne sammenligning, at der forekom dumping, men betydeligt lavere end den grad af dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
3.3. Udvikling i importen ved bortfald af foranstaltningerne
3.3.1. Indledende bemærkning
(32)
Ud over konstateringen af dumping i NUP undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, og følgende elementer blev analyseret: den samlede produktionskapacitet og samlede uudnyttede kapacitet i Kina, mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina, EU-markedets tiltrækningskraft i relation til importen fra Kina.
(33)
Det skal i den forbindelse nævnes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for mere end 30 % af den samlede produktionskapacitet i Kina i NUP.
3.3.2. De kinesiske producenters produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet
(34)
Da der foreligger meget få offentlige oplysninger om den kinesiske DCD-industri, er konklusionerne med hensyn til uudnyttet kapacitet især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og på oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige producent, og som blev krydstjekket der, hvor det var muligt, i forhold til offentligt tilgængelige oplysninger.
(35)
På dette grundlag kan det antages, at den samlede installerede kapacitet i Kina steg mellem 2007 og 2012. Den faktiske produktion i undersøgelsesperioden var dog begrænset til 80 000 ton, hvilket viser, at der muligvis findes en vis uudnyttet kapacitet. Den kinesiske installerede kapacitet i NUP svarer til mere end den globale efterspørgsel efter DCD, og den uudnyttede kapacitet svarer muligvis til mere end Unionens samlede forbrug i NUP, samtidig med at det indenlandske kinesiske forbrug i NUP kun udgjorde 40 000 ton, dvs. halvdelen af den faktiske kinesiske produktion.
(36)
I forbindelse med den uudnyttede kapacitet viser de oplysninger, der er indsamlet på stedet i løbet af undersøgelsen, at den eneste samarbejdsvillige producent, der tegnede sig for mere end 20 % af den samlede installerede kapacitet i Kina i 2012, allerede har fået en godkendelse til at udvide sin kapacitet med 50 % i 2014. Det forventes, at denne nye kapacitet bl.a. vil gavne denne producents egen produktionsproces yderligere (bunden anvendelse af DCD) og hjemmemarkedet i Kina, som i NUP absorberede ca. halvdelen af DCD-produktionen hos den eneste samarbejdsvillige producent. Det fremgik af oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige producent, at fremtidige investeringer i kapaciteten vil blive anvendt til bl.a. at forsyne det kinesiske hjemmemarked, der er stort og hurtigt voksende.
(37)
Kina er således i stand til at producere store mængder til eksport, navnlig da der ikke er tegn på, at hjemmemarkedet kan aftage hele den overskydende kapacitet.
3.3.3. Mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina
(38)
Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger faldt importmængden fra Kina drastisk, da foranstaltningerne blev indført i 2007, og den begyndte at stige lidt igen mellem 2009 og udgangen af NUP, men nåede aldrig niveauet for 2007. Dette afspejles også i den kinesiske imports markedsandel, som faldt fra 40-45 % i 2007 til 10-15 % i 2009, og som igen nåede et niveau på 15-20 % ved udgangen af NUP på trods af stigningen i de kinesiske priser med 73 %.
3.3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(39)
EU-markedet er et relativt stort marked, som udgør ca. 18 % af DCD-forbruget på verdensplan, men det er ikke nødvendigvis det mest attraktive eller det eneste attraktive marked med hensyn til salgssegmenter og -priser (jf. betragtning 74). Faktisk viser de oplysninger, der er til rådighed, at de kinesiske producenter forventer en stigende efterspørgsel fra medicinalindustrien, f.eks. i Indien, der anvender DCD som en råvare i fremstillingen af diabetesmedicin (metformin). Derfor vil denne nye efterspørgsel eventuelt kunne absorbere en stor del af den uudnyttede kapacitet i Kina. Ud fra ovenstående er det opfattelsen, at EU-markedet ikke er det eneste marked, som har en tiltrækningskraft for de kinesiske eksportører.
3.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(40)
Undersøgelsen har bekræftet, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i NUP. I betragtning af den fortsatte dumping, at EU-markedet er et stort marked, som tidligere var ret attraktivt for de kinesiske eksportører, og den uudnyttede kapacitet i Kina, som er større end det samlede EU-forbrug, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. Det skal dog bemærkes, at det nuværende dumpingniveau er betydeligt lavere end det niveau, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
4. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
4.1. Indledende bemærkning
(41)
De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører en virksomhed.
4.2. EU-erhvervsgrenen
(42)
Produktion hos EU-producenten AlzChem AG udgør 100 % af den EU-fremstillede DCD. AlzChem AG anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
4.3. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens ikke bundne salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat, der blev krydstjekket med andre statistiske kilder. I løbet af den betragtede periode udviklede det sig som følger:
Tabel 1
2009
2010
2011
NUP
EU-forbrug (ton)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeks (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Bortset fra forbruget på det frie marked som nævnt ovenfor, skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse af DCD i den betragtede periode lå på mellem 10 % og 20 % af EU-produktionen og udviklede sig som følger:
Tabel 2
2009
2010
2011
NUP
Bunden anvendelse - Indeks (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Import til Unionen fra Kina
(45)
Da kun en eksportør samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev det konstateret, at Eurostats data var den bedste informationskilde med hensyn til importmængder og -priser. Eurostats data henviser til EU-27 og blev krydstjekket med andre kilder, såsom kinesiske eksportstatistikker, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og oplysninger fra en samarbejdsvillig importør/bruger.
(46)
Leverancer af DCD fra Kina blev importeret under to toldordninger. Under den normale ordning skulle både den normale toldtarif og antidumpingtolden betales. Under ordningen for aktiv forædling skulle ingen af disse toldafgifter betales, fordi det materiale, der anvendes til fremstillingen af forarbejdede produkter, blev eksporteret uden for Unionen. Som det fremgår af nedenstående tabel, dækkede ordningen for aktiv forædling ca. to tredjedele af importen i NUP.
4.4.1. Mængde og markedsandel
(47)
Efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2007 faldt mængden af den kinesiske import betydeligt. Den samlede markedsandel var på ca. 15 % til 20 % i NUP. Uanset dette svingede importmængden under den normale toldordning med oprindelse i Kina i den betragtede periode, mens den kinesiske import, der blev indført under proceduren for aktiv forædling, mere end fordobledes. Hvis man tager begge ordninger i betragtning, steg importmængden i denne periode, men forblev langt under de niveauer, der blev set før indførelsen af foranstaltningerne (over 6 000 ton).
Tabel 3
Importen fra Kina
2009
2010
2011
NUP
Importmængde - under normal ordning (ton)
881
1 251
1 781
730
Indeks (2009 = 100)
100
142
202
83
Markedsandel
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Gennemsnitlig importpris - under normal ordning (EUR/ton)
1 218
1 267
1 826
2 101
Gennemsnitlig importpris - under proceduren for aktiv forædling (EUR/ton)
1 677
1 463
1 674
2 069
Importmængde - under proceduren for aktiv forædling (ton)
676
984
654
1 467
Indeks (2009 = 100)
100
146
97
217
Markedsandel - for alle ordninger
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Pris
(48)
Som det fremgår af tabellen ovenfor, steg priserne på importen fra Kina i den betragtede periode betragteligt.
(49)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at prisudviklingen ikke kan forklares ved udviklingen i priserne på de vigtigste omkostningsfaktorer, dvs. omkostninger til råvarer og energi. EU-erhvervsgrenen forelagde imidlertid ingen alternative forklaringer eller afgørende beviser til støtte for denne påstand.
4.4.3. Prisunderbud
(50)
For at undersøge prisunderbuddet blev den vejede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med den tilsvarende vejede gennemsnitlige cif-pris på importen fra Kina (kun standard-DCD). EU-erhvervsgrenens salgspriser er blevet justeret, navnlig for leveringsomkostninger og provisioner, til priser ab fabrik. Cif-priserne for eksporten fra Kina blev indhentet hos Eurostat og krydstjekket med den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database, og den import, som var genstand for aktiv forædling, blev udelukket. Disse cif-priser blev justeret for at dække udgifter i tilknytning til fortoldning, nemlig toldtarif og omkostninger, der påløb efter importen. Underbuddet i forbindelse med den import, der er omfattet af aktiv forædling, er analyseret i betragtning 83.
(51)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser.
4.5. Import til Unionen fra andre tredjelande
(52)
Der var ingen væsentlig import fra andre tredjelande.
(53)
I den betragtede periode tegnede importen fra USA sig aldrig for en markedsandel på mere end 2 %. Det fremgik af undersøgelsen, at denne import var af standard-DCD, som oprindeligt var blevet fremstillet i Kina og derefter mikroniseret i USA.
Tabel 4
Import fra USA
2009
2010
2011
NUP
Importmængde (ton)
192
237
282
255
Indeks (2009 = 100)
100
123
147
133
Markedsandel
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(54)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.6.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(55)
EU-erhvervsgrenen anvendte en integreret produktionskæde, der ikke kun omfattede DCD, men varer i forudgående og efterfølgende produktionsled. Siden 2009 er Unionens produktionskapacitet af DCD uændret. I den betragtede periode har EU-producenten øget sin produktion hovedsagelig som følge af en øget efterspørgsel på EU-markedet, jf. tabel 1 ovenfor. Siden 2010 har EU-producenten drevet virksomhed på fuld kapacitet. Det var ikke tilfældet i 2009, hvor produktion og salg var blevet ramt af finanskrisen.
Tabel 5
2009
2010
2011
NUP
Produktion - Indeks (2009 = 100)
100
115
113
109
Produktionskapacitet - Indeks (2009 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Lagerbeholdninger
(56)
EU-producenten opretholdt et begrænset lager i den betragtede periode, og dette blev ikke anset for en vigtig faktor i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation.
Tabel 6
2009
2010
2011
NUP
Lagerbeholdninger - Indeks (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
(57)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 26 % i den betragtede periode, hvorimod salgspriserne steg med 7 %.
(58)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at øge sit EU-salg som følge af stigningen i forbruget, jf. i tabel 1. EU-erhvervsgrenen beholdt en meget stor andel af EU-markedet.
Tabel 7
2009
2010
2011
NUP
Salgsmængde - Indeks (2009 = 100)
100
121
125
126
Markedsandel
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Salgspris - Indeks (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilitet og likviditet
(59)
I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet forbedret betydeligt, da erhvervsgrenen kunne øge sin salgsmængde og -pris på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Den stærkt øgede rentabilitet er endnu mere udtalt, hvis man sammenligner den med erhvervsgrenens store tabsgivende situation i den oprindelige undersøgelsesperiode (- 20 % til - 30 %).
Tabel 8
2009
2010
2011
NUP
Rentabilitet
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 5 % til 0 %
(60)
Rentabiliteten af de bundne transaktioner var forholdsvis god.
(61)
I den betragtede periode var likviditeten altid negativ, med undtagelse af NUP, og på linje med udviklingen i den samlede rentabilitet.
Tabel 9
2009
2010
2011
NUP
Likviditet - Indeks (2009=100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(62)
I den betragtede periode foretog EU-erhvervsgrenen investeringer til opretholdelse og optimering af det eksisterende produktionsanlæg. I 2009 foretog den en betydelig ny investering i forbindelse med mikro-DCD.
Tabel 10
2009
2010
2011
NUP
Investeringer - Indeks (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Investeringsafkastet i den betragtede periode forblev negativt i overensstemmelse med ovennævnte rentabilitet.
Tabel 11
2009
2010
2011
NUP
Investeringsafkast - Indeks (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
EU-erhvervsgrenen hævdede ikke at have haft nogen vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode.
4.6.6. Beskæftigelse, produktivitet, vækst og lønninger
(65)
De investeringer, der er foretaget i den betragtede periode, bidrog til at øge antallet af kvalificerede arbejdstagere. De gennemsnitlige lønniveauer øgedes med 15 % i den betragtede periode.
(66)
Stigningen i beskæftigelsen og produktiviteten afspejler den stigende produktion i 2010.
Tabel 12
2009
2010
2011
NUP
Antal ansatte - Indeks (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivitet (ton pr. ansat) - Indeks (2009 = 100)
100
108
108
105
Arbejdsomkostninger pr. ansat - Indeks (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(67)
Dumpingen fortsatte i NUP, som beskrevet i punkt 3.2 ovenfor.
(68)
Virkningen af omfanget af den faktiske dumpingmargen på EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden af dumpingimporten fra Kina ikke anses for at være så betydelig. Sammenlignet med den oprindelige undersøgelse er EU-erhvervsgrenens situation betydeligt forbedret - den var godt på vej til genoprejsning efter tidligere dumping, navnlig hvad angår rentabilitet, salg og markedsandel.
4.6.8. Konklusion
(69)
Selv om nogle positive udviklingstendenser, som der henvises til ovenfor, er af nyere dato, er det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens situation er blevet betydelig bedre i den betragtede periode. Alle de finansielle indikatorer var positive eller tæt på at være positive ved udgangen af NUP.
(70)
Indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2007 gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen støt og roligt at rejse sig efter de skadelige virkninger af dumpingen og udnytte mulighederne på EU-markedet og i lande uden for EU yderligere. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, ses tydeligst ved det høje produktionsniveau, kapacitetsudnyttelsen, de øgede EU-salgspriser og rentabiliteten. I løbet af NUP skete der ikke længere væsentlig skade som følge af importen fra Kina.
(71)
Efter offentliggørelsen gjorde ansøgeren gældende, at det forhold, at visse skadesindikatorer i den oprindelige undersøgelse udviste en positiv tendens, ikke har forhindret Kommissionen i at bekræfte, at der forelå væsentlig skade på det pågældende tidspunkt. Denne påstand må afvises. Forordning (EF) nr. 1331/2007 var en reaktion på forskellige omstændigheder med navnlig en mindre rentabel EU-erhvervsgren. Desuden adskiller en udløbsundersøgelse sig helt fra en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5. Mens sidstnævnte fokuserer på, om dumpingen forvolder skade for den indenlandske industri, går førstnævnte ud på at analysere, hvad der kan forventes, hvis foranstaltningerne udløber.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(72)
Som påvist ovenfor led EU-erhvervsgrenen ikke væsentlig skade i NUP. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det derfor undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fornyet skade.
5.1. Indvirkningen af den uudnyttede kapacitet i Kina
(73)
Undersøgelsen har vist, at der er en stor produktionskapacitet i Kina (jf. betragtning 34 til 37). Der er imidlertid ingen rimelig grund til at konkludere, at den uudnyttede kapacitet risikerer at føre til en betydelig import til Unionen.
(74)
Unionen er et af mange markeder, hvor de kinesiske eksporterende producenter sælger. For så vidt angår priserne, bekræfter oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent og kinesiske eksportstatistikker, at flere markeder uden for EU er mindst lige så attraktive som EU-markedet.
(75)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens eksportsalg, fandt det ofte sted til højere priser end salg i Unionen. Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at dens højere eksportpriser intet havde at gøre med sådanne markeders relative tiltrækningskraft, men snarere burde forklares ved, at dette salg kun vedrørte små salgsmængder. Dette argument bør afvises, da EU-erhvervsgrenens generelle salgsmængde til eksportmarkederne stadig var betydelig i NUP (mellem 20 % og 30 % af EU-erhvervsgrenens produktion). Det blev heller ikke dokumenteret, at salgstransaktionerne til kunderne skete i markant lavere mængder.
(76)
De statistiske data vedrørende kinesiske eksportpriser på DCD til de forskellige markeder tyder heller ikke på, at EU-markedet har en særlig tiltrækningskraft i forhold til andre eksportmarkeder. Der fandtes en betydelig overskydende kapacitet allerede i NUP, men det gav sig ikke udslag i en skadevoldende prisadfærd fra de kinesiske eksportørers side. Det forhold, at den uudnyttede kapacitet vil blive øget yderligere, er i dette tilfælde ikke et tegn på sandsynlighed for fornyet skade. Indien er langt det største marked for DCD på verdensplan. Det fremgår af kinesiske eksportstatistikker, at de kinesiske salgsmængder til Unionen kun tegnede sig for ca. 10 % af salgsmængden til Indien, og at de gennemsnitlige kinesiske salgspriser pr. ton stort set svarede til de kinesiske salgspriser til Indien. Med andre ord er de gældende markedspriser på det vigtige indiske marked (som er steget i den betragtede periode med et gennemsnit på 65 %) lige så attraktive for producenterne af DCD. Der er ikke tegn på, at den uudnyttede kapacitet i Kina vil resultere i en voldsom import til Unionen. I øjeblikket kan det forventes, at i det mindste en del af en sådan uudnyttet kapacitet ikke vil blive anvendt i den nærmeste fremtid. Denne konklusion bygger på den hidtidige udvikling, da oplysninger fra ansøgeren tyder på, at mens Kina øgede sin kapacitet med ca. 50 % mellem 2008 og NUP, blev den samlede produktion kun øget med ca. 20 %. Prognoser, som ansøgeren har udfærdiget indtil 2016, indikerer, at den kinesiske kapacitet vil ligge et godt stykke over den globale efterspørgsel og derfor vil forblive uudnyttet i øjeblikket. Den landsdækkende overskydende kapacitet ville være mindre, hvis prognoserne udfærdiges på grundlag af salgsoplysninger fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent. Under alle omstændigheder betyder det forhold, at den kinesiske produktion af DCD i modsætning til EU-produktionen (jf. betragtning 55) ikke er en del af en fuldt integreret produktionskæde, at det er mindre omkostningskrævende at lade kapaciteten være uudnyttet.
(77)
Desuden vil en stigende efterspørgsel navnlig inden for medicinalindustrien i lande som Indien (jf. betragtning 39) sandsynligvis kunne aftage yderligere kinesisk overkapacitet. Endvidere konkluderedes det i undersøgelsen, at AlzChem's varer af DCD blev betragtet som mere attraktive for EU-brugerne som følge af bl.a. den geografiske beliggenhed og forsyningssikkerheden. Dette giver en vis fordel i forhold til kinesiske producenter, for så vidt angår de vigtigste brugere i Unionen, som køber betydelige mængder af DCD. I betragtning af denne sammenhæng giver den store produktionskapacitet i Kina derfor ikke som sådan anledning til at konkludere, at der er sandsynlighed for fornyet skade. Den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen har mistet andel, for så vidt angår den samlede produktionskapacitet, kan ikke ændre ved denne konklusion.
5.2. Konsekvenser af den forventede vækst på markedet
(78)
Flere parter nævnte den forventede betydelige fremgang på DCD-markedet på verdensplan, hovedsagelig som følge af veletablerede anvendelser inden for medicinalindustrien og landbruget. Dette skyldes stigningen i produktionen af diabetesmedicin, hovedsageligt i Indien. Denne vækst fremgår også af stigningen i EU-forbruget i tabel 1 ovenfor.
(79)
I forbindelse med EU-markedet forventes der også yderligere vækst, men i et mere begrænset omfang. Dette skyldes, at en stor medicinalproducent, der sælger på verdensplan, har hjemsted i Unionen.
(80)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede ansøgeren omfanget af væksten. Det skal dog bemærkes, at dennes indlæg i denne forbindelse er modstridende, og at flere kilder peger på en kraftig EU-efterspørgsel og en betydelig international vækst. Salgsdata fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent peger på et hastigt stigende forbrug på det kinesiske hjemmemarked. Derfor findes der intet i sagen, som kan underbygge påstanden om, at efterspørgslen er eller vil være flad som hævdet af ansøgeren.
(81)
Efter fremlæggelsen understregede ansøgeren også, at denne havde mistet salgsmængder og markedsandele på markeder uden for EU. I den forbindelse bør det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen har arbejdet med næsten fuld kapacitet med kun ubetydelige lagerbeholdninger, mens EU's forbrug af DCD fortsat steg. Det er derfor snarere som følge af, at EU-erhvervsgrenen havde besluttet at fokusere mere på EU's marked uden en væsentlig forøgelse af produktionskapaciteten, at den ikke kunne drage fuld fordel af væksten på de andre markeder. Denne situation kan dog ændre sig, hvis udvidelsesplanerne bliver til noget. Det forventes derfor, at selv om importmængden af kinesisk DCD til Unionen stiger i den nærmeste fremtid, vil det ikke automatisk føre til fornyet skade. EU-erhvervsgrenen vil i lighed med kinesiske producenter drage fordel af en øget global efterspørgsel.
(82)
I denne forbindelse og som anført ovenfor har EU-producenten en god rating på markedet og synes at være den foretrukne leverandør til flere vigtige kunder i det mindste for visse anvendelser af DCD. Kvaliteten og pålideligheden af dennes DCD-varer i Unionen indebærer, at producenten er i stand til at sikre store kontrakter med EU's vigtigste kunder, og denne udvikling forventes at fortsætte, uanset om foranstaltningerne ophæves eller ej. Efter fremlæggelsen af oplysninger erklærede en vigtig europæisk bruger, at den ville fortsætte med at købe den af proceduren omfattede vare fra EU-erhvervsgrenen, selv om antidumpingforanstaltningerne blev ophævet.
5.3. Andre overvejelser
(83)
Som forklaret i betragtning 50 til 51 underbød de kinesiske importpriser ikke EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Der fandtes ikke underbud i forbindelse med den normale ordning (ca. en tredjedel af importmængderne). Der fandtes et meget lavt niveau af underbud, da ordningen for aktiv forædling også blev taget i betragtning (de andre to tredjedele af importen i NUP). Denne situation afveg fra det betydelige underbud, som var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse, og skyldtes en generel gradvis stigning i importpriserne, siden foranstaltningerne blev indført, selv om der ikke var tale om en støt stigning. Faktisk steg cif-prisen, EU's grænse, på importen fra Kina med 73 % i perioden fra 2009 til udgangen af NUP.
(84)
EU-erhvervsgrenen har vist, at den forbliver konkurrencedygtig selv uden foranstaltninger i kraft af den betydelige eksport (mellem 20 % og 30 % af produktionen i NUP) til lande uden for EU, hvor der ikke findes foranstaltninger, og hvor den står over for kinesisk konkurrence uden støtte af antidumpingforanstaltninger. Den faldende eksportmængde, som vises nedenfor, skal ses i sammenhæng med den stigende salgsmængde til Unionen og EU-erhvervsgrenens uændrede produktionskapacitet, som i princippet er udnyttet fuldt ud.
Tabel 13
2009
2010
2011
NUP
Eksportmængde - Indeks (2009 = 100)
100
105
80
77
Eksportpris - Indeks (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Priserne på den kinesiske import i de otte måneder efter NUP blev også analyseret i lyset af et indlæg fra EU-erhvervsgrenen. EU-erhvervsgrenen havde fremført, at der igen var opstået et alvorligt pristryk kort tid efter undersøgelsesperioden som følge af importen fra Kina. Baseret på grundforordningens artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 11, stk. 5, skal oplysninger vedrørende en periode efter NUP normalt ikke tages i betragtning. Men selv hvis disse oplysninger blev taget i betragtning, ville der på dette stadium ikke kunne drages konklusioner på den baggrund, da det ikke er klart, om disse ændrede priser, hvis de bekræftes, er af varig karakter. Selv om priserne faldt fra slutningen af NUP til maj 2013, steg de f.eks. igen i juni 2013 med 10 %. Da disse priser efter NUP stadig var betydeligt højere end priserne i den oprindelige undersøgelse, er der ringe sandsynlighed for, at de i den nærmeste fremtid i væsentlig grad kan undergrave EU-erhvervsgrenen i den aktuelle situation, hvor erhvervsgrenen ikke lider væsentlig skade.
(86)
Endelig er der intet, der tyder på, at en ophævelse af foranstaltningerne ville få indflydelse på markedspriserne på kort og mellemlangt sigt. Det bør bemærkes, at en stor del af den DCD, der sælges i Unionen, er underlagt flerårige kontrakter, og for brugerindustrien synes en pålidelig og vedvarende forsyning fra en pålidelig producent at være af stor betydning. Endvidere blev to tredjedele af importen i NUP foretaget inden for proceduren for aktiv forædling, hvor der ikke betales import- eller antidumpingtold. Generelt er det ikke sandsynligt, at der sker et fald til det skadevoldende niveau, hvis tolden ophæves, selv om det ikke kan udelukkes, at nogle kontrakter genforhandles, og etablerede importpriser kan falde.
5.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade
(87)
I betragtning af ovenstående er det ikke sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, vil blive nødsaget til at mindske sit salg og sin produktionsmængde og/eller sine priser på DCD i en sådan grad, at dens fortjeneste og position som helhed vil lide væsentlig skade.
(88)
Tværtimod forventes det i betragtning af den samlede vækst i forbruget, den kinesiske importmængde og priserne i NUP samt priserne på andre markeder, at EU-erhvervsgrenens salg af DCD uden foranstaltninger fortsat vil forblive betydeligt og også bidrage positivt til erhvervsgrenens DCD- og NCD-baserede aktiviteter.
(89)
EU-erhvervsgrenen forventes at forblive på fuld kapacitet, uanset om foranstaltningerne ophæves. Desuden afsluttede EU-erhvervsgrenen sit indledende arbejde med et udvidelsesprogram i år. I efteråret 2013 aftalte den i princippet at øge sin produktionskapacitet af DCD i væsentlig grad. Markedet, herunder vigtige kunder i Unionen, udtrykte tilfredshed med denne udvidelsesplan. Udvidelsesplanen tyder på, at EU-erhvervsgrenen anser den globale efterspørgsel for at være stærk, og at AlzChem bør drage fordel af denne vækst.
(90)
Selv om EU-erhvervsgrenen vil komme under et prismæssigt pres fra kinesisk import i den nærmeste fremtid, forventes virkningerne med hensyn til priser og rentabilitet ikke at være betydelige, da EU-erhvervsgrenen har en stor markedsandel, fordele inden for kvalitet og forsyningssikkerhed og evnen til at sikre store kontrakter. Virkningerne vil således ikke nå et niveau, hvor der er »sandsynlighed for skade« i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(91)
Kommissionen konkluderer, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade for EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
6. UNIONENS INTERESSER
(92)
Da det er blevet konkluderet, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade, er det ikke nødvendigt med konklusioner vedrørende Unionens interesser.
7. OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(93)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger ophæves. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning, men kunne ikke ændre ovennævnte konklusioner.
(94)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af DCD med oprindelse i Kina bør ophæves, og proceduren afsluttes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(95)
I betragtning af de ovenfor beskrevne omstændigheder, nemlig forekomsten af uudnyttet kapacitet i Kina og den mulige forekomst af underbud efter NUP, vil Kommissionen overvåge importen af den pågældende vare med henblik på at lette en hurtig og passende indgriben, hvis situationen skulle kræve det. Overvågningen vil være begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Antidumpingtolden i forbindelse med importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2926 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2014.
A TANÁCS 135/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. február 11.)
a Kínai Népköztársaságból származó dicián-diamid behozatalára kivetett dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően történő hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére, valamint 11. cikkének (6) és (9) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1331/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó 1-ciánguanidin (dicián-diamid) behozatalára (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 49,1 %-os ad valorem vám volt.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. augusztus 14-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az AlzChem AG (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a dicián-diamid teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli.
(3)
A benyújtott kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. november 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
1.4. Vizsgálat
1.4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2011. október 1. és 2012. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
(6)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező azzal érvelt, hogy a figyelembe vett időszaknak 2008-ban kellett volna kezdődnie, mert 2009 nem eredményezne reprezentatív megállapításokat. Először is, meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a kár megállapítására vonatkozó vizsgálat szempontjából figyelembe veendő időszak meghatározásában széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik. Másodszor, a kérelmező a kérelmet az időszak megváltoztatása érdekében túl késői szakaszban nyújtotta be. A figyelembe vett időszakot az eljárás korai szakaszában jelentették be, a kérelmező akkor azonban nem vitatta a döntést. Az időszak gyakorlati okokból nem változtatható meg az eljárás ilyen késői szakaszában, valamint azon okból, hogy a módosítás az összegyűjtött bizonyítékok alapján ellentétes lenne a vizsgálatok pártatlan lefolytatásával. Ezért az erre vonatkozó állítást el kellett utasítani.
1.4.2. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(8)
Tekintettel az érintett országbeli exportáló gyártók, valamint a független importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság célszerűnek ítélte annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat.
(9)
A Bizottság kapcsolatba lépett tizenkét ismert kínai exportáló gyártóval. Mivel mindössze egy kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, nem volt szükséges mintát kiválasztani az exportáló gyártók közül.
(10)
Ami az importőröket illeti, 10 független uniós dicián-diamid importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük csak kettő jelezte, hogy együtt kíván működni a jelenlegi felülvizsgálatban. Ezért a független importőrökkel kapcsolatban nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Az uniós gyártótól, a kínai együttműködő exportáló gyártótól, a két független importőrtől és egy uniós felhasználótól érkezett válasz.
(12)
További észrevételek érkeztek két független importőrtől/kereskedőtől és három uniós felhasználótól.
(13)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping folytatódásának a valószínűségét és a károkozás megismétlődésének a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártó:
-
AlzChem AG, Trostberg, Németország
b)
Kínai exportáló gyártó:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd Shizuishan, Kína
c)
Független uniós importőr:
-
Helm AG, Hamburg, Németország
d)
Uniós felhasználó:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Franciaország.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(14)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, amely a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2926 20 00 KN-kód alá sorolt 1-ciánguanidin (dicián-diamid, DCD) (a továbbiakban: az érintett termék). Égetett mészből és koromból állítják elő, és különböző gyártási lépések után érik el. Szilárd, finom, fehér, kristályos, rendszerint szagtalan por.
(15)
A DCD-t rendszerint többféle más vegyi intermedier, például gyógyszerek, különféle ipari alkalmazások - víz, pép és papír, textil, bőr - előállításához, valamint az epoxi alkalmazások különféle területein használják. Kulcseleme a nitrogén-szén-nitrogén (NCN) láncnak, olyan piaci rést kitöltő végtermékekkel, mint a guanidin-nitrát és az egyéb NCN-származékok.
(16)
Az uniós piacon értékesített DCD többsége szabványos. Csak korlátozott mennyiség tartozik a kisebb részecskeméret jellemezte (az úgy nevezett mikro-DCD) kategóriába. Az együttműködő kínai exportáló gyártó kizárólag a szabványos típusra vonatkozóan szolgáltatott adatokat.
2.2. Hasonló termék
(17)
Egy felhasználó megkérdőjelezte, hogy az uniós DCD és a kínai DCD hasonló termékek lennének azon az alapon, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított szabvány típusú DCD állítólag jobb minőségű, mint a kínai exportáló gyártók által előállított. Ez a felhasználó nevezetesen azt állította, hogy a kínai DCD víztartalma jelentősen magasabb és volatilisebb az Unióban előállított DCD víztartalmához képest. Továbbá, állítólag a kínai DCD több szennyeződést is tartalmaz.
(18)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan, a vizsgálat azonban kimutatta, hogy bár lehetnek bizonyos minőségbeli különbségek, ezek mennyiségileg nem meghatározhatók, továbbá nem befolyásolják az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és ott értékesített, valamint a Kínából az Unióba importált DCD alapvető kémiai, fizikai és műszaki tulajdonságait, amelyet ugyanolyannak találtak, és amelyek felhasználása megegyező.
(19)
Egy másik felhasználó úgy érvelt, hogy a fizikai jellemzői, végső felhasználási formái és árai tekintetében a szabványos DCD-től való állítólagos eltérése miatt a mikro-DCD-t ki kell zárni a dömpingellenes intézkedések hatálya alá eső termékkörből.
(20)
A vizsgálat azonban kimutatta, hogy mindkét típusra ugyanazok az alapvető kémiai, fizikai és műszaki tulajdonságok jellemzőek. A szabványos DCD mikro-DCD előállítása érdekében végzett további feldolgozása egy pusztán fizikai folyamat (őrlés), nem kémiai feldolgozás. Továbbá, bár a mikro-DCD árai magasabbak a szabványos DCD esetében tapasztaltaknál, mindkét típust ugyanarra a végső felhasználási célra veszik igénybe, és általában egymással helyettesíthetők.
(21)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártó által előállított és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
3.1. Előzetes megjegyzések
(22)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e.
(23)
A fenti (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően csak egy vállalat működött együtt, így nem volt szükség kínai exportáló gyártók mintájának kiválasztására. Ez a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalának több mint 35 %-át adta. Ez a vállalat az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában nem exportált, ennélfogva az eredeti vizsgálatban sem működött együtt.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.2.1. Analóg ország
(24)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
(25)
Mivel az érintett terméket az Unión és a Kínán kívül másutt nem állítják elő, a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a rendes értéket az Unióban hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapítja meg, ahogyan azt az eredeti vizsgálat során is tette.
(26)
A hasonló terméket az uniós gazdasági ágazat reprezentatív mennyiségben értékesítette. Azonban az uniós gazdasági ágazat belföldi értékesítése veszteséget termelt, bár közel állt a nyereségküszöbhöz. Ezért a rendes értéket az uniós gazdasági ágazat ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségek) és nyereséggel növelt gyártási költségeire alapozták. Az SGA-költségek és a nyereség meghatározására ugyanazt a módszert használták, mint az eredeti vizsgálat során. A 11. cikk (9) bekezdése értelmében kiigazításokat eszközöltek az uniós gazdasági ágazat gyártási költségein annak érdekében, hogy ellentételezzék a gyártóegységek fizikai elkülönülése miatti további szállítási költségeket, a távoli termelőhelyről odaszállítandó nyersanyagokhoz való közvetlen hozzáférés hiányát és a melléktermék (hulladék mész, „black lime”) ártalmatlanítását. Ezeket a kiigazításokat az eredeti vizsgálatban is megtették.
3.2.2. Exportár
(27)
Az együttműködő kínai exportáló gyártók által az Unióba irányuló valamennyi exportértékesítést közvetlenül független uniós fogyasztók részére eszközölték. Az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének értelmében az exportárat a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg.
3.2.3. Összehasonlítás
(28)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.
(29)
Az együttműködő exportáló gyártó rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - bizonyos különbségeket.
3.2.4. Dömpingkülönbözet
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(31)
Az együttműködő exportáló gyártók esetében az összehasonlítás kimutatta a dömping fennállását, bár jelentősen alacsonyabb mértékben, mint az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingszint.
3.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.3.1. Előzetes megjegyzés
(32)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása, és az alábbiakat elemezték: a kínai gyártási kapacitás és szabad kapacitás, a Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai, az uniós piac vonzereje a Kínából származó behozatal tekintetében.
(33)
Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak során Kína teljes gyártásának több mint 30 %-át adta.
3.3.2. A kínai gyártók gyártási kapacitása és szabad kapacitása
(34)
Mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a kínai DCD gazdasági ágazatról, a szabad kapacitásra vonatkozó következtetések főként a felülvizsgálati kérelemben szereplő és az egyetlen együttműködő gyártótól beszerzett, és lehetőség szerint a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal összevetett információkon alapulnak.
(35)
Ezek alapján feltételezhető, hogy a teljes üzembe helyezett kínai kapacitás 2007 és 2012 között növekedett. A tényleges termelés a felülvizsgálati időszak alatt azonban 80 000 tonnára korlátozódott, azt mutatva, hogy valószínűleg rendelkezésre áll még némi szabad kapacitás. A kínai üzembe helyezett kapacitás a felülvizsgálati időszak alatt a DCD iránti globális keresletet meghaladó mennyiséget képvisel, a szabad kapacitás pedig a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós fogyasztást meghaladó mennyiséget képviselhet, míg a kínai belföldi fogyasztás a felülvizsgálati időszak alatt mindössze 40 000 tonnát, azaz a tényleges kínai termelés felét tette ki.
(36)
A szabad kapacitás tekintetében a vizsgálat során a helyszínen szerzett információk azt mutatják, hogy az egyetlen együttműködő gyártó - amely a kínai üzembe helyezett összkapacitás több mint 20 %-át képviseli 2012-ben - jóváhagyást kapott arra, hogy 2014-ben kapacitását 50 %-kal bővítse. Ez az új kapacitás várhatóan, többek között e gyártó saját termelési folyamatait (a DCD saját felhasználása) és a kínai belföldi piacot fogja még inkább szolgálni, amely a felülvizsgálati időszakban az egyetlen együttműködő gyártó DCD-termelésének mintegy felét kötötte le. Az egyetlen együttműködő gyártótól kapott információk alapján a kapacitásba történő jövőbeni beruházásokat többek között a nagy és gyorsan növekvő kínai belföldi piac ellátására fogják felhasználni.
(37)
Következésképpen Kína olyan helyzetben van, hogy képes nagy mennyiségeket exportra termelni, különösen mivel nincs arra utaló jelzés, hogy a belföldi piac képes lenne a teljes szabad kapacitás lekötésére.
3.3.3. A Kínából érkező dömpingelt behozatal volumene és árai
(38)
Az Eurostat és ellenőrzött behozatali adatok szerint a Kínából érkező behozatal volumene élesen visszaesett az intézkedések 2007-es bevezetésekor, majd 2009 és a felülvizsgálati időszak vége között ismét enyhén emelkedni kezdett, de nem érte el a 2007-es szintet. Ez a kínai behozatal piaci részesedésében is tükröződik, amely a 2007-es 40-45 %-ról 2009-re 10-15 %-ra esett vissza, majd a felülvizsgálati időszak végére ismét 15-20 %-os szintet ért el, a kínai árak 73 %-os emelkedése ellenére.
3.3.4. Az uniós piac vonzereje
(39)
Az uniós piac egy viszonylag nagy piac, amely a világ DCD-fogyasztásának körülbelül 18 %-át teszi ki, de nem feltétlenül a legvonzóbb vagy egyedüli vonzó piac az értékesítési szegmensek és az árak tekintetében (lásd a (74) preambulumbekezdést). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a kínai gyártók növekvő keresletre számítanak a gyógyszeripar részéről, például Indiában, ahol a DCD egy cukorbetegség elleni gyógyszer (a metformin) gyártásának egyik alapanyaga. Következésképpen ez az új kereslet képes lehet lefedni a kínai szabad kapacitás nagy részét. A fentiek alapján feltehető, hogy az uniós piac nem az egyedüli vonzó piac a kínai exportőrök számára.
3.3.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(40)
A vizsgálatok megerősítették, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon jutott el az uniós piacra a felülvizsgálati időszak alatt. Tekintettel a folytatódó dömpingelt behozatalra és a tényre, hogy az uniós piac egy olyan nagy piac, amely iránt a múltban a kínai exportőrök jelentős érdeklődést mutattak, továbbá a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, amely meghaladja az uniós összfogyasztás mértékét, megállapítható, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. Meg kell említeni azonban, hogy a dömping jelenlegi szintje lényegesen alacsonyabb az eredeti vizsgálat idején tapasztaltnál.
4. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
4.1. Előzetes megjegyzés
(41)
Mivel az elemzés kizárólag egyetlen vállalatra vonatkozik, a bizalmas információk védelme érdekében a legtöbb mutató indexált formában vagy értéktartományok megadásával szerepel.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat
(42)
Az AlzChem AG uniós gyártó termelése az Unióban előállított DCD gyártása 100 %-át teszi ki. Megállapítható, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében az AlzChem AG alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
4.3. Felhasználás az uniós piacon
(43)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló nem belső értékesítési volumene, valamint az Eurostat szerinti behozatali adatok adják, egyéb statisztikai forrásokkal összevetve. A figyelembe vett időszak alatt ez az alábbiak szerint alakult:
1. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós fogyasztás (tonna)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
A fent bemutatott szabadpiaci felhasználáson túl meg kell említeni, hogy a figyelembe vett időszakban a DCD uniós ágazat általi belső felhasználása az uniós termelés 10 %-a és 20 %-a között mozgott, és az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Belső felhasználás - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Kínából az Unióba irányuló behozatal
(45)
Szem előtt tartva, hogy mindössze egy exportőr működött együtt a vizsgálat során, megállapítást nyert, hogy az Eurostat adatai jelentik a legjobb információforrást a behozatali volumen és árak tekintetében. Az Eurostat-adatok a 27 EU-tagállamra vonatkoznak, és azokat egyéb forrásokkal - például kínai kiviteli statisztikákkal, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal és az együttműködő importőr/felhasználó adataival - összevetették.
(46)
A Kínából érkező DCD-szállítmányok két vámeljárás alapján kerültek importálásra. A normál eljárás esetén a normál vámtarifát és a dömpingellenes vámot is meg kellett fizetni. A belső feldolgozási eljárás esetében e vámok egyikét sem kellett megfizetni, mivel az anyagot az Unión kívülre exportált feldolgozott termékek előállításához használták fel. Az alábbi táblázatban foglaltak szerint a felülvizsgálati időszakban a belső feldolgozási eljárás tette ki a behozatal körülbelül kétharmadát.
4.4.1. Volumen és piaci részesedés
(47)
A 2007-es dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a kínai import volumene jelentősen visszaesett. A felülvizsgálati időszak alatt a teljes piaci részesedésük 15 % és 20 % közötti volt. Azonban a figyelembe vett időszak során a normál vámeljárás alá eső, Kínából származó behozatal volumene ingadozott, míg a belső feldolgozási mentesség alá eső kínai behozatal több mint a kétszeresére növekedett. Mindkét eljárást figyelembe véve a behozatal volumene növekedett az időszak során, de jóval az intézkedések bevezetése előtt tapasztalt (6 000 tonna feletti) szintek alatt van.
3. táblázat
A Kínából származó behozatal
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Behozatal volumene - normál eljárás (tonna)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Piaci részesedés
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Átlagos importár - normál eljárás (EUR/tonna)
1 218
1 267
1 826
2 101
Átlagos importár - belső feldolgozás (EUR/tonna)
1 677
1 463
1 674
2 069
Behozatal volumene - belső feldolgozás (tonna)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Piaci részesedés - minden eljárás
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Ár
(48)
A fenti táblázatban bemutatottak szerint a figyelembe vett időszak alatt a kínai behozatal árai jelentősen növekedtek.
(49)
Az uniós gazdasági ágazat azt állítja, hogy az árak alakulása nem magyarázható a főbb költségtényezők, azaz a nyersanyag- és energiaköltségek árainak alakulásával. Azonban nem bocsátottak rendelkezésre más magyarázatot vagy meggyőző bizonyítékot az állításuk alátámasztására.
4.4.3. Áralákínálás
(50)
Az áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek súlyozott értékesítési átlagárait a kínai behozatal ezeknek megfeleltethető CIF-árainak súlyozott átlagával hasonlították össze (csak a szabványos DCD esetében). Az uniós gazdasági ágazat eladási árait a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a szállítási költségek és a jutalékköltségek tekintetében. A Kínából származó kivitel CIF-árait az Eurostat bocsátotta rendelkezésre, majd azokat a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal összevetették, és a belső feldolgozás alá eső behozatalok kizárásra kerültek. A CIF-árak kiigazításra kerültek, hogy lefedjék a vámkezeléssel kapcsolatos költségek, nevezetesen a vámtarifa és a behozatal utáni költségeket. Az áralákínálást a belső feldolgozás alá eső behozatal tekintetében a (83) preambulumbekezdés mutatja be.
(51)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest nem áralákínálással történt.
4.5. Az Unióba egyéb harmadik országokból érkező behozatal
(52)
Egyéb harmadik országokból nem volt jelentős behozatal.
(53)
A figyelembe vett időszak alatt az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal soha nem ért el 2 %-nál nagyobb piaci részesedést. A vizsgálat felfedte, hogy ezek a behozatalok olyan szabványos DCD-re vonatkoztak, amelyet eredetileg Kínában gyártottak, majd az Amerikai Egyesült Államokban alakítottak át mikro DCD-vé.
4. táblázat
Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Importált mennyiség (tonna)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Piaci részesedés
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(54)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.6.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(55)
Az uniós ágazat integrált termelési láncot működtetett, amely nemcsak a DCD-t, hanem a beszállított és feldolgozott termékeket is magában foglalta. A DCD uniós termelési kapacitása nem változott 2009 óta. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártó főként az uniós piacon megnövekedett kínálatnak köszönhetően növelte a termelést, amint azt az 1. táblázat is mutatja. 2010 óta az uniós gyártó többnyire teljes kapacitással működött. Ez kevésbé volt jellemző 2009-ben, amikor a gyártásra és az értékesítésre hatással volt a pénzügyi válság.
5. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelés - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Termelési kapacitás - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Készletek
(56)
Az uniós gyártó a figyelembe vett időszak egésze alatt fenntartott egy kisebb készletet, és ezt nem tekintették jelentős tényezőnek az uniós ágazat helyzetének értékelésekor.
6. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Készletek - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak az Unióban
(57)
Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztók számára történő értékesítése 26 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, míg az értékesítési árak 7 %-kal emelkedtek.
(58)
Az uniós gazdasági ágazat a fenti 1. táblázatban jelzett fogyasztás növekedésének köszönhetően tudta növelni az uniós értékesítést. Az uniós ágazatnak sikerült fenntartania az uniós piacon szerzett jelentős piaci részesedését.
7. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Piaci részesedés
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Értékesítési ár- Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Nyereségesség és pénzforgalom
(59)
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentősen növekedett, mivel növelni tudta értékesítési volumenét és értékesítési árait az uniós piacon független fogyasztók számára. A nyereségesség erőteljes javulása még kifejezettebb, ha a gazdasági ágazat eredeti vizsgálati időszak alatti súlyosan veszteséges (- 20 % és - 30 % közötti) helyzetével vetjük össze.
8. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség
- 10 % és 0 % között
- 10 % és 0 % között
- 10 % és 0 % között
- 5 % és 0 % között
(60)
A belső ügyletek nyereségessége viszonylag jó volt.
(61)
A figyelembe vett időszak során a pénzforgalom mindig negatív volt, a felülvizsgálati időszak kivételével, az általános nyereségesség alakulásával összhangban.
9. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Befektetések, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(62)
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat beruházásokat tett a meglévő gyártóberendezések karbantartása és optimalizálása érdekében. 2009-ben újabb jelentős beruházást tett a mikro-DCD terén.
10. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak alatt negatív maradt, a fent említett nyereségességgel összhangban.
11. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások megtérülése - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Az uniós gazdasági ágazat nem számolt be arról, hogy bármilyen nehézsége lett volna a tőkebevonás terén a figyelembe vett időszak alatt.
4.6.6. Foglalkoztatás, termelékenység, növekedés és bérek
(65)
A figyelembe vett időszak alatti beruházások hozzájárultak a szakképzett alkalmazottak számának növekedéséhez. Az átlagbérszint 15 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban.
(66)
A foglalkoztatás és a termelékenység növekedése a termelésben 2010-ben bekövetkezett növekedést tükrözi.
12. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Alkalmazottak száma - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Termelékenység (tonna/alkalmazott) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Alkalmazottankénti munkaerőköltség - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. A dömping nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás
(67)
A dömping folytatódott a felülvizsgálati időszak alatt, a fenti 3.2 pontban bemutatottak szerint.
(68)
A tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének hatása az uniós gazdasági ágazatra - a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét tekintve - nem tekinthető túlzottan nagynak. Az eredeti vizsgálattal összevetve az uniós gazdasági ágazat helyzete jelentősen javult - igen előrehaladott állapotban van a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás terén, különösen a nyereségesség, értékesítés és piaci részesedés terén.
4.6.8. Végkövetkeztetés
(69)
Bár a fent említett pozitív fejlemények némelyike még viszonylag friss, kijelenthető, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete jelentősen javult a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszak végére minden pénzügyi mutató pozitív vagy majdnem pozitív volt.
(70)
A dömpingellenes intézkedések 2007-es bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy folyamatosan kilábaljon a dömping okozta káros hatásokból, még hatékonyabban kihasználva a lehetőségeit az uniós piacon és a nem uniós országokban. A tényt, hogy az uniós gazdasági ágazat hasznára voltak az intézkedések leginkább az ágazat magas termelési szintje, kapacitáskihasználása, valamint a magasabb uniós értékesítési árak és nyereségesség bizonyítják. A felülvizsgálati időszak alatt többé már nem okozott jelentős károsodást a Kínából származó behozatal.
(71)
A nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező azt állította, hogy az a tény, hogy az eredeti vizsgálat keretében egyes kármutatók pozitív tendenciát mutattak, nem akadályozták meg a Bizottságot abban, hogy megerősítse a jelentős kár fennállását abban az időben. A kérelmet el kell utasítani. Az 1331/2007/EK rendelet válasz volt a különböző körülményekre, különösen egy kevésbé nyereséges uniós ágazattal. Ezenfelül a hatályvesztés felülvizsgálata teljes mértékben különbözik az alaprendelet 5. cikke szerinti vizsgálattól. Miközben az utóbbi arra helyezi a hangsúlyt, hogy vajon a dömping károkat okoz-e a belföldi ágazatnak, az előbbi pedig egy előretekintő gyakorlat, amely azt elemzi, hogy mi történhet az intézkedések megszűnése esetén.
5. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(72)
A fentiekben bemutatottak szerint az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett el jelentős kárt a felülvizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban ezért megvizsgálták, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése a károkozás valószínű megismétlődését okozná-e.
5.1. A kínai szabad kapacitás hatása
(73)
A vizsgálat felfedte, hogy Kínában jelentős termelési kapacitás áll rendelkezésre (lásd a (34)-(37) preambulumbekezdést). Azonban nincs ésszerű alapja olyan következtetés levonásának, hogy a szóban forgó szabad kapacitások az Unióba irányuló jelentős behozatalt eredményeznének.
(74)
Az Unió csak egy a kínai exportáló gyártók számos piaca közül. Árak tekintetében az uniós gazdasági ágazatból, az együttműködő kínai exportáló gyártótól, valamint a kínai exportstatisztikákból származó adatok egyaránt megerősítik, hogy az Unión kívüli számos egyéb piac legalább annyira vonzó, mint az uniós piac.
(75)
Ami az uniós gazdasági ágazat exportértékesítését illeti, ez gyakran magasabb áron történt az Unión belüli értékesítésnél. A nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező azt állította, hogy a magasabb exportáraknak nem volt semmi köze az ilyen piacok viszonylag vonzó pozíciójához, hanem inkább azzal a ténnyel kellene magyarázni, hogy ezek az értékesítések csak kis értékesítési volumenekre vonatkoztak. Ezt az érvet el kell vetni, mivel az uniós ágazat átfogó értékesítési volumene az exportpiacokon továbbra is jelentős volt a felülvizsgálati időszak alatt (az uniós ágazat termelésének 20 %-a és 30 %-a között). Nem támasztották azt sem alá, hogy a fogyasztókkal kötött értékesítési ügyletek jelentősen alacsonyabb volumenen történtek.
(76)
A DCD különböző piacokon elért kínai exportáraira vonatkozó statisztikai adatok sem mutatják az uniós piac kiemelkedően vonzó pozícióját az egyéb exportpiacokhoz képest. Jelentős szabad kapacitás állt fenn már a felülvizsgálati időszak alatt, azonban nem járt káros árazási magatartással a kínai exportálók részéről. Az a tény, hogy a szabad kapacitás tovább nő, ebben az esetben nem jelzi a károkozás megismétlődésének valószínűségét. India jelenti mindezidáig messze a világ legnagyobb DCD-piacát. A kínai exportstatisztikák azt mutatják, hogy az Unióba történő kínai értékesítési volumen az Indiába történő értkesítés volumenének csupán kb. 10 %-át képviseli, és hogy az átlagos kínai eladási árak tonnában az Unióban történő értékesítéseknél majdnem azonosak voltak az Indiában történő értékesítések során elért árakkal. Másképp fogalmazva, a jelentős indiai piacon uralkodó árak (amelyek átlagban 65 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszak alatt) szintén érdekesek a DCD-gyártók számára. Nincs arra mutató jel, hogy a kínai szabad kapacitások az Unióba irányuló hatalmas mennyiségű behozatalt eredményeznek majd. Jelenleg az várható, hogy az ilyen szabad kapacitás legalább egy része nem lesz kihasználva a közeljövőben. Ez a következtetés a múlt fejleményein alapul, mivel a kérelmező által benyújtott információk azt sugallják, hogy 2008 és a felülvizsgálati időszak között Kína mintegy 50 %-kal növelte kapacitását, miközben teljes termelése csak mintegy 20 %-kal növekedett. A kérelmező által tett előrejelzések azt mutatják, hogy 2016-ig a kínai kapacitás jóval meghaladja a globális keresletet, és ezért egyelőre kihasználatlan marad. Az országos többletkapacitás kisebb lenne, ha az előrejelzések az együttműködő kínai exportáló gyártó értékesítési adatai alapján készültek volna. Mindenesetre, az a tény, hogy az uniós gyártástól eltérően, (lásd a fenti (55) preambulumbekezdést) a kínai DCD-gyártás nem képezi egy integrált termelési lánc részét, azt jelenti, hogy kevésbé költséges a kapacitást kihasználatlanul hagyni.
(77)
Továbbá, bizonyos növekvő kereslet, különösen a gyógyszeripar részéről olyan országokban, mint például India (lásd a (39) preambulumbekezdést) valószínűleg képes lehet a kínai felesleges kapacitás további részének felvételére. Ezenfelül, a vizsgálat azt a következtetést vonta le, hogy az AlzChem DCD-termékei vonzóbbnak bizonyultak az uniós felhasználók számára, többek között a földrajzi elhelyezkedés és az ellátás megbízhatósága miatt. Ez bizonyos előnyt jelent a kínai gyártókkal szemben a kulcsfontosságú uniós felhasználók tekintetében, amelyek jelentős mennyiségű DCD-t vásárolnak. Ennélfogva ennek fényében Kína hatalmas termelési kapacitásai nem adnak kellő okot annak megállapítására, hogy fennáll a károkozás megismétlődésének valószínűsége. Az a puszta tény, hogy az uniós ágazat a globális termelési kapacitás szempontjából részesedést veszített, nem változtathat ezen a következtetésen.
5.2. A várható piaci növekedés hatása
(78)
Számos fél tett említést a DCD-piac világviszonylatban várható jelentős növekedéséről, amely növekedést elsősorban a gyógyszeriparban és a mezőgazdasági ágazatban már elterjedt alkalmazások váltanak ki. Ez az antidiabetikus gyógyszerek, főleg Indiában folytatott termelésének növekedéséből ered. Ezt a növekedést már jelzi az uniós fogyasztás fenti 1. táblázatban bemutatott erőteljes növekedése is.
(79)
Az uniós piac tekintetében, ha korlátozottabb mértékben is, szintén további növekedés várható. Ez annak tudható be, hogy egy, a világpiacon értékesítő nagy gyógyszergyártó az Unió területén található.
(80)
A nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező vitatta a növekedés mértékét. Meg kell jegyezni azonban, hogy az általa erre vonatkozóan bemutatott tények egymásnak ellentmondanak, és számos forrás szilárd uniós keresletre és világviszonylatban jelentős növekedésre mutat rá. Az együttműködő kínai exportáló gyártótól származó értékesítési adatok gyorsan növekvő fogyasztásra mutatnak rá a kínai belföldi piacon. Ezért, semmi nem támaszthatja alá azt, hogy mint azt a kérelmező állította, a kereslet stagnál vagy stagnálni fog.
(81)
A nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező szintén hangsúlyozta, hogy értékesítési volument és piaci részesedést veszített a nem uniós piacokon. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat szinte teljes kapacitáson dolgozott, elhanyagolható készletek mellett, miközben a DCD uniós fogyasztása tovább növekedett. Következésképpen, ez inkább annak a ténynek tudható be, hogy az uniós ágazat úgy döntött, hogy nagyobb mértékben az uniós piacra fókuszál, anélkül, hogy lényegesen növelné termelési kapacitását, mivel nem tudta teljes mértékben kihasználni a más piacok növekedését. Ez a helyzet azonban megváltozhat, ha a kapacitásbővítési tervei megvalósulnak. Ezért várható, hogy még ha a közeljövőben növekszik is a Kínából az Unióba érkező behozatal mennyisége, ez nem eredményezné automatikusan a károkozás megismétlődését. Az uniós ágazat, a kínai gyártókhoz hasonlóan, haszonélvezője lesz a kereslet világméretű növekedésének.
(82)
E tekintetben, a fentiekben említettek szerint, az uniós gyártó igen jó pozícióban van a piacon, és úgy tűnik, hogy számos kulcsfontosságú ügyfelének előnyben részesített beszállítója, legalábbis a DCD bizonyos felhasználási területein. Az Unióban értékesített DCD-termékeinek minősége és megbízhatósága azt jelenti, hogy képes nagy értékű szerződések elérésére a főbb uniós fogyasztókkal, és ez a helyzet a várakozások szerint továbbra is fennáll majd, függetlenül attól, hogy az intézkedések hatályon kívül lesznek-e helyezve vagy sem. A nyilvánosságra hozatalt követően, egy jelentős uniós felhasználó azt állította, hogy az érintett terméket továbbra is az uniós gyártótól fogja beszerezni, még akkor is, ha a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik.
5.3. Egyéb megfontolások
(83)
Az (50) és (51) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest nem áralákínálással történt a felülvizsgálati időszakban. Az áralákínálás nem volt jelen a normál eljárás tekintetében (amely a behozatali volumen körülbelül egyharmadát tette ki a felülvizsgálati időszak folyamán). A belső feldolgozási eljárás figyelembevétele esetén tapasztalható volt egy igen kismértékű áralákínálás (ez a forma a behozatal másik kétharmadát tette ki). Ez a helyzet eltért az eredeti vizsgálat során tapasztalt jelentős áralákínálástól, és az importáraknak az intézkedések bevezetését követő általános és fokozatos emelkedéséből fakad, bár ez az emelkedés nem egyenletesen zajlott le. A kínai behozatal CIF EU határára 73 %-kal növekedett a 2009-től a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakban.
(84)
Az uniós gazdasági ágazat megmutatta, hogy az intézkedések hiányában is versenyképes marad az olyan nem uniós országokba irányuló jelentős kivitele révén (a termelés 20 %-a és 30 %-a a felülvizsgálati időszak folyamán), ahol nincsenek érvényben ilyen intézkedések, és ahol kínai versenytársakkal került szembe a dömpingellenes intézkedések támogatása nélkül. Az alább felvázolt csökkenő exportvolument az Unióba történő növekvő értékesítési volumennel és az uniós ágazat változatlan termelési kapacitásával, - amelynek kihasználtsága elvben teljes mértékű - összefüggésben kell értelmezni.
13. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Exportvolumen - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Exportár (független) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
A kínai importárakat a felülvizsgálati időszakot követő nyolc hónap során is elemezték az uniós gazdasági ágazat tájékoztatása alapján. Az uniós gazdasági ágazat arra vonatkozó információt nyújtott be, hogy a felülvizsgálati időszak után nem sokkal a kínai behozatal által okozott komoly árnyomás ismét kezdetét vette. Az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján, azt a 11. cikk (5) bekezdésével együttesen értelmezve, a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat általában nem lehet figyelembe venni. Azonban, még ha ezeket az információkat figyelembe is kellett volna venni, abban a szakaszban nem lehetett következtetéseket levonni azokból, mivel nem egyértelmű, hogy ezek a megváltozott árak - ha igazolhatók - tartósan fennállnának-e. Például, bár az árak a figyelembe vett időszaktól 2013 májusáig csökkentek, 2013 júniusában ismét 10 %-kal emelkedtek. Tekintve, hogy a felülvizsgálati időszakot követő árak még mindig jelentősen magasabbak az eredeti vizsgálatban tapasztaltaknál, annak a kilátásai, hogy ezek az árak a közeljövőben jelentősen aláaknázhatnák az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetét, amely gazdasági ágazat nem szenved jelentős károkozástól, nem érik el a valószínűségi küszöböt.
(86)
Végezetül, nincsen arra utaló jel, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése rövid és középtávon hatással lenne a piaci árakra. Meg kell említeni, hogy az Unióban értékesített DCD nagy részére több évre szóló szerződések vonatkoznak, és a felhasználó gazdasági ágazat számára igen fontosnak tűnik a megbízható gyártótól származó megbízható és állandó szállítás. Továbbá a felülvizsgálati időszak alatt a behozatal kétharmada a belső feldolgozási eljárás alapján történt, amelyre nem alkalmazandóak behozatali és dömpingellenes vámok. Összefoglalva, bár nem zárható ki néhány szerződés újratárgyalásának és az érkeztetési importárak csökkenésének lehetősége, nem valószínű, hogy ez kárt okozó szintet érne el a vámok hatályon kívül helyezése esetén.
5.4. Következtetések a károkozás megismétlődésének valószínűségéről
(87)
A fentiek fényében nem valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazatnak olyan mértékben csökkentenie kellene a DCD értékesítését és termelési volumenét és/vagy árait, hogy az a nyereségességére és az általános helyzetére jelentős hatással legyen.
(88)
Éppen ellenkezőleg, a felülvizsgálati időszak alatt a fogyasztás globális növekedését, a kínai importvolumen és árak növekedését, valamint az egyéb piacokon tapasztalható árnövekedést tekintve várható, hogy - az intézkedések hiányában - az uniós gazdasági ágazat DCD-értékesítése erőteljes marad, és továbbra is pozitív módon hozzájárul a DCD-lánchoz és az NCN-tevékenységlánchoz.
(89)
Az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is teljes kapacitással fog működni, függetlenül attól, hogy az intézkedéseket hatályon kívül helyezik-e vagy sem. Továbbá az uniós gazdasági ágazat az idei évben előzetes munkálatokat végzett egy kapacitásbővítési programhoz. 2013 őszén elvi megállapodást kötött a DCD termelési kapacitása jelentős növeléséről. A piac, beleértve a fontos uniós fogyasztókat is, üdvözölte a bővítésre vonatkozó tervet. A kapacitásbővítési terv azt sugallja, hogy az uniós ágazat bízik abban, hogy a globális kereslet erőteljes, valamint ez a növekedés az AlzChem számára előnyös lesz.
(90)
Ha az uniós gazdasági ágazatra a közeljövőben hatással is lesz a kínai behozatal okozta némi árnyomás, az árak és a nyereségesség tekintetében vett hatások várhatóan nem lesznek jelentősek, mivel az uniós gazdasági ágazat nagy piaci részesedéssel bír, előnyben van a szállítás minősége és megbízhatósága, valamint a nagy volumenű szerződések megszerzésére való képessége terén. Ezért a hatások nem érnék el az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti „kárvalószínűségi” küszöböt.
(91)
A Bizottság megállapítja, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nem valószínű az uniós gazdasági ágazatot érintő károkozás megismétlődése.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(92)
Mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a károkozás megismétlődésének nincs valószínűsége, nem szükséges az uniós érdekre vonatkozó elemzést végezni.
7. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE
(93)
Minden felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezésére vonatkozó ajánlást szándékoznak tenni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette, de nem voltak köztük olyanok, melyek a fent ismertetett következtetések módosítását indokolták volna.
(94)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó DCD behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, és az eljárást meg kell szüntetni.
(95)
Tekintettel a fent bemutatott bizonyos körülményekre, nevezetesen a kínai szabad kapacitás rendelkezésre állására és a felülvizsgálati időszakot követő esetleges áralákínálásra, a Bizottság nyomon követi az érintett termék behozatalát annak érdekében, hogy gyors és megfelelő intézkedést lehessen hozni, amennyiben a helyzet úgy kívánja. A figyelemmel kísérés időszaka az e rendelet kihirdetését követő két évre korlátozódik,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2926 20 00 KN-kód alá tartozó, Kínából származó 1-ciánguanidin (dicián-diamid) behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám hatályát veszti, és az ilyen importra vonatkozó eljárás befejeződik.
2. cikk
Ez rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 11-én.