KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 749/2014
af 30. juni 2014
om struktur, format, indsendelse og revision af oplysninger, som medlemsstaterne rapporterer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 af 21. maj 2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF (1), særlig artikel 7, stk. 7 og 8, artikel 8, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 17, stk. 4, og artikel 19, stk. 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
De oplysninger, der rapporteres til Kommissionen i medfør af forordning (EU) nr. 525/2013, er nødvendige for en vurdering af de faktiske fremskridt hen imod opfyldelsen af EU's og medlemsstaternes forpligtelser vedrørende begrænsning eller reduktion af alle drivhusgasemissioner i henhold til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), der er godkendt ved Rådets afgørelse 94/69/EF (2), Kyotoprotokollen dertil, som er godkendt ved Rådets afgørelse 2002/358/EF (3), og den samling af EU-retsakter, der blev vedtaget i 2009, og som samlet betegnes »klima- og energipakken«. De sætter desuden Unionen i stand til at udarbejde årsrapporter til opfyldelse af de forpligtelser, der følger af UNFCCC og Kyotoprotokollen.
(2)
I beslutning 19/CMP.1, der blev truffet på UNFCCC-partskonferencen, som tillige fungerede som møde for parterne i Kyotoprotokollen, opstilles de retningslinjer for systemer til opgørelse af drivhusgasser, som parterne i konventionen skal anvende nationalt. I UNFCCC-partskonferencens beslutning 24/CP.19 om revision af UNFCCC's retningslinjer for rapportering af årlige opgørelser i konventionens bilag I, nåede UNFCCC-partskonferencen til enighed om, at UNFCCC's parter benytter retningslinjerne fra 2006 for nationale drivhusgasopgørelser fra det mellemstatslige panel om klimaændringer (IPPC), de nye IPCC-værdier for globalt opvarmningspotentiale og de reviderede tabeller i fælles rapporteringsformat, som findes i et bilag til beslutningen.
(3)
Efter at beslutning nr. 280/2004/EF (4) er afløst af forordning (EU) nr. 525/2013, er der blevet behov for at ajourføre Kommissionens beslutning nr. 2005/166/EF (5), der indeholder gennemførelsesbestemmelser til beslutning nr. 280/2004/EF, således at der bliver overensstemmelse med ændringerne i de internationalt fastsatte retningslinjer og sikres ensartede vilkår for gennemførelse af de bestemmelser i forordning (EU) nr. 525/2013, som ikke fandtes i beslutning nr. 280/2004/EF. Der bør gælde ensartede gennemførelsesbestemmelser for rapportering af drivhusgasopgørelser, tilnærmede drivhusgasopgørelser, information om systemer vedrørende politikker og foranstaltninger og fremskrivninger samt brugen af auktionsindtægter og projektkreditter og ved anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013/EU (6). I betragtning af de mange nødvendige ændringer i beslutning nr. 2005/166/EF bør beslutningen ophæves og erstattes.
(4)
Ved forordning (EU) nr. 525/2013 indføres der en revisionsproces for drivhusgasopgørelserne fra medlemsstaterne på EU-plan for at sikre, at overholdelsen af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF (7) vurderes på en troværdig, ensartet, gennemsigtig og rettidig måde. Der bør fastlægges en tidsplan og faser for den samlede revision og den årlige revision af medlemsstaternes drivhusgasopgørelser for at sikre, at revisionsprocessen gennemføres rettidigt og effektivt.
(5)
Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. C(2014) 1539 (8) fastsætter væsentlige krav til det opgørelsessystem, hvormed Unionen kan opfylde sine forpligtelser ifølge beslutning 19/CMP.1, der blev truffet af UNFCCC-partskonferencen i dennes egenskab af møde for parterne i Kyotoprotokollen. Ved at fastsætte tidsplaner for samarbejde og samordning mellem Kommissionen og medlemsstaterne, når rapporten med Unionens drivhusgasopgørelse skal udarbejdes, sikres det, at forpligtelserne gennemføres rettidigt og reelt.
(6)
For at bevare retssikkerheden med hensyn til Unionens og medlemsstaternes rapporteringsforpligtelser, når den supplerende periode til opfyldelse af forpligtelserne under Kyotoprotokollen er udløbet, bør artikel 18, 19 og 24 i beslutning nr. 2005/166/EF forblive i kraft.
(7)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENSTAND OG DEFINITIONER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning indeholder bestemmelserne til gennemførelse af forordning (EU) nr. 525/2013 på følgende områder:
a)
medlemsstaternes rapportering af drivhusgasopgørelser, tilnærmede drivhusgasopgørelser, information om systemer vedrørende politikker og foranstaltninger og fremskrivninger samt brugen af auktionsindtægter og projektkreditter i henhold til artikel 7, 8, 12, 13, 14 og 17 i forordning (EU) nr. 525/2013
b)
medlemsstaternes rapportering med henblik på afgørelse nr. 529/2013/EU
c)
tidsplan og faser for den samlede revision og den årlige revision af medlemsstaternes drivhusgasopgørelser i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 525/2013
d)
tidsplaner for samarbejde og samordning mellem Kommissionen og medlemsstaterne for så vidt angår udarbejdelsen af rapporten om Unionens drivhusgasopgørelse.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
(1)
»tabel i fælles rapporteringsformat«: tabel til oplysninger om menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn, som den fremgår af bilag II til beslutning 24/CP.19 truffet af partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) (beslutning 24/CP.19) og bilaget til beslutning 6/CMP.9 truffet af UNFCCC-partskonferencen i dennes egenskab af møde for parterne i Kyotoprotokollen
(2)
»referencetilgang«: den referencetilgang, som det mellemstatslige panel om klimaændringer (IPCC) benytter, jf. IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 som anvendt i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) nr. C(2014) 1539
(3)
»tilgang 1«: basismetoden i IPCC-retningslinjerne fra 2006 eller IPCC's retningslinjer for god praksis fra 2003
(4)
»central kategori«: en kategori, som har væsentlig indflydelse på en medlemsstats eller EU's samlede drivhusgasopgørelse, enten på de absolutte værdier for emissioner eller optag, eller på tendensen i emissioner og optag eller på usikkerheden på emissioner og optag
(5)
»sektorbaseret tilgang«: IPCC's sektorbaserede tilgang som omhandlet i IPCC's retningslinjer fra 2006.
KAPITEL II
MEDLEMSSTATERNES RAPPORTERING
Artikel 3
Generelle regler for indrapportering af drivhusgasopgørelser
1. Medlemsstaterne rapporterer de oplysninger, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1-5, i forordning (EU) nr. 525/2013, ved at sende følgende materiale, som den har udarbejdet i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) nr. C(2014) 1539 og reglerne i nærværende forordning, til Kommissionen og en kopi deraf til Det Europæiske Miljøagentur:
a)
tabellerne i fælles rapporteringsformat i form af et fuldstændigt sæt regneark eller XML-filer afhængigt af, hvilken software der er til rådighed, og de skal dække hele medlemsstatens geografiske område, jf. forordning (EU) nr. 525/2013
b)
det elektroniske standardformat til rapportering af emissionsenheder ifølge Kyotoprotokollen og dertil knyttede rapporteringsinstrukser, som er fastsat af UNFCCC-partskonferencen i dennes egenskab af møde for parterne i Kyotoprotokollen
c)
bilag I-VIII og X-XV til denne forordning.
2. Medlemsstaternes fuldstændige rapport om deres nationale opgørelse, som er omhandlet i artikel 7, stk. 3, i forordning (EU) nr. 525/2013, udarbejdes på grundlag af den struktur, der er fastlagt i tillægget til UNFCCC's rapporteringsretningslinjer for de årlige drivhusgasopgørelser, jf. bilag I til beslutning 24/CP.19, og efter reglerne i nærværende forordning.
Artikel 4
Rapportering i den nationale opgørelsesrapport eller i et bilag til den nationale opgørelsesrapport
1. De oplysninger og tabeller, som kræves i artikel 6, 7 og 9-16, skal indgå i medlemsstaternes nationale opgørelsesrapport eller findes i et særskilt bilag dertil, jf. bilag I.
2. Når medlemsstaterne har mulighed for at anbringe de krævede oplysninger og tabeller i den nationale opgørelsesrapport eller i et særskilt bilag dertil, skal de udfylde bilag I, så det er tydeligt, hvor oplysningerne findes.
Artikel 5
Rapporteringsprocesser
Ved indberetningen af oplysninger efter artikel 4, 5, 7, 8 og 12-17, i forordning (EU) nr. 525/2013 anvender medlemsstaterne Det Europæiske Miljøagenturs ReportNet-værktøjer, der er stillet til rådighed i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 (9).
Artikel 6
Rapportering om nationale opgørelsessystemer
1. Medlemsstaterne rapporterer oplysningerne om deres nationale opgørelsessystemer, jf. artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) nr. 525/2013, som løbende tekst, der indeholder følgende:
a)
navnet på og kontaktoplysninger for den nationale instans, der har det overordnede ansvar for medlemsstatens nationale opgørelse
b)
de forskellige instansers rolle og ansvar i forbindelse med planlægningen, udarbejdelsen og forvaltningen af opgørelsen samt det institutionelle, juridiske og proceduremæssige grundlag for udarbejdelse af opgørelsen
c)
en beskrivelse af de processer, hvorved der indsamles aktivitetsdata, udvælges emissionsfaktorer og metoder samt udarbejdes emissionsestimater
d)
en beskrivelse af, hvilke kategorier der er udpeget som centrale, og hvordan dette resultat er fremkommet
e)
en beskrivelse af de processer, hvorved det afgøres, om tidligere indsendte opgørelsesdata skal genberegnes
f)
en beskrivelse af kvalitetssikrings- og kvalitetskontrolplanen, dens gennemførelse og de fastsatte kvalitetsmål samt oplysninger om interne og eksterne evaluerings- og revisionsprocesser og resultaterne deraf i overensstemmelse med retningslinjerne for nationale systemer i bilaget til beslutning 19/CMP.1, der blev truffet af UNFCCC-partskonferencen i dennes egenskab af møde for parterne i Kyotoprotokollen
g)
en beskrivelse af procedurerne for officiel behandling og godkendelse af opgørelsen.
2. Medlemsstaterne giver en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at de kompetente opgørelsesmyndigheder har adgang til de oplysninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 525/2013, herunder information om de organisationer, der leverer oplysningerne, regelmæssigheden af adgangen til oplysninger og graden af disaggregering og fuldstændigheden af de oplysninger, der er adgang til.
Artikel 7
Rapportering om indbyrdes overensstemmelse i indberettede data om luftforurenende stoffer
1. Medlemsstaterne oplyser i tekstform om resultaterne af de kontroller, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra m), nr. i), i forordning (EU) nr. 525/2013, og om den indbyrdes overensstemmelse i dataene, jf. artikel 7, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 525/2013, herunder følgende:
a)
en kort vurdering af, om estimaterne af emissionerne af carbonmonoxid (CO), svovldioxid (SO2), nitrogenoxider (NOx) og flygtige organiske forbindelser (VOC) i de opgørelser, medlemsstaterne har indsendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF (10) og FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, stemmer overens med de tilsvarende emissionsestimater i drivhusgasopgørelserne i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013
b)
datoerne for indsendelse af de rapporter i henhold til direktiv 2001/81/EF og FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, der er sammenholdt med opgørelserne i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013.
2. Hvis kontrollen i stk. 1 viser en forskel på mere end +/-5 % mellem de samlede emissioner, ekskl. arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF), af et givet luftforurenende stof, som rapporteret i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013 sammenholdt med enten direktiv 2001/81/EF eller FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande for år X-2, skal den pågældende medlemsstat udfylde skemaet i bilag II til nærværende forordning for dette stof og indsende det sammen med tekstoplysningerne ifølge stk. 1.
3. Hvis forskellen i stk. 2 på mere end +/- 5 % skyldes korrektion af fejlbehæftede data eller afvigelser mellem de pågældende retsakters geografiske dækning eller anvendelsesområde, kan medlemsstaterne dog nøjes med at give tekstoplysningerne i stk. 1.
Artikel 8
Rapportering om genberegninger
Medlemsstaterne indberetter årsagen til genberegning af basisår eller basisperiode og år X-3 som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 525/2013, i skemaform som vist i bilag III til nærværende forordning.
Artikel 9
Rapportering om opfølgning af anbefalinger og justeringer
1. Ifølge artikel 7, stk. 1, litra j), i forordning (EU) nr. 525/2013 skal medlemsstaterne gøre rede for status for opfølgningen af hver enkelt justering og hver enkelt anbefaling på listen i den senest offentliggjorte UNFCCC-revisionsrapport, herunder begrundelsen for ikke at følge en sådan anbefaling, i skemaform som vist i bilag IV til nærværende forordning.
2. Medlemsstaterne gør rede for status for opfølgningen af hver enkelt anbefaling på listen i den seneste revisionsrapport, jf. artikel 35, stk. 2, i skemaform som vist i bilag IV.
Artikel 10
Rapportering om overensstemmelse mellem rapporterede emissioner og data fra emissionshandelssystemet
1. Medlemsstaterne rapporterer de oplysninger, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra k), i forordning (EU) nr. 525/2013, i skemaform som vist i bilag V til nærværende forordning.
2. Medlemsstaterne oplyser i tekstform om resultaterne af de kontroller, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra l), i forordning (EU) nr. 525/2013.
Artikel 11
Rapportering om indbyrdes overensstemmelse i indberettede data om fluorholdige drivhusgasser
Medlemsstaterne oplyser i tekstform om resultaterne af de kontroller, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra m), nr. ii), i forordning (EU) nr. 525/2013, herunder følgende:
a)
en beskrivelse af de kontroller, den pågældende medlemsstat har foretaget, med hensyn til detaljeringsgrad, datasæt og, hvilke oplysninger der er sammenholdt
b)
en beskrivelse af de vigtigste resultater af kontrollerne og en redegørelse for de vigtigste uoverensstemmelser
c)
oplysning om, om der er benyttet data, der er indsamlet af operatører i medfør af artikel 3, stk. 6, i forordning (EF) nr. 842/2006 (11), og i så fald hvordan
d)
hvis kontrollerne ikke er udført, en begrundelse for, hvorfor kontrollerne ikke anses for at være relevante.
Artikel 12
Rapportering om overensstemmelse med energidata
1. Ifølge artikel 7, stk. 1, litra m), nr. iii), i forordning (EU) nr. 525/2013 skal medlemsstaterne i tekstform oplyse om sammenligningen mellem referencetilgangen beregnet ud fra data i drivhusgasopgørelsen og referencetilgangen beregnet ud fra data, der er indrapporteret i medfør af artikel 4 og bilag B i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 (12).
2. Medlemsstaterne leverer kvantitative oplysninger om og gør rede for tilfælde, hvor der er en forskel på mere end +/- 2 % i det beregnede samlede nationale forbrug af fossile brændsler på aggregeret niveau for alle kategorier af fossile brændsler i år X-2, i skemaform som vist i bilag VI.
Artikel 13
Rapportering om ændringer i beskrivelsen af nationale opgørelsessystemer eller registre
I de relevante kapitler i rapporten om den nationale opgørelse anfører medlemsstaterne tydeligt, om der er foretaget ændringer i beskrivelsen af det nationale opgørelsessystem eller det nationale register, jf. artikel 7, stk. 1, litra n) og o), i forordning (EU) nr. 525/2013, siden den sidst indsendte rapport om den nationale opgørelse.
Artikel 14
Rapportering om usikkerhed og fuldstændighed
1. Medlemsstaterne rapporterer om usikkerheder som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra p), i forordning (EU) nr. 525/2013 ved at oplyse tilgang 1-usikkerhedsestimater for
a)
emissionsniveauer og -tendenser
b)
aktivitetsdata og emissionsfaktorer eller andre estimationsparametre, der benyttes for de relevante kategorier, i skemaform som vist i bilag VII til nærværende forordning.
2. Den generelle vurdering af fuldstændigheden, jf. artikel 7, stk. 1, litra p), i forordning (EU) nr. 525/2013, skal indeholde følgende:
a)
en oversigt over de kategorier, der ikke er rapporteret estimater for (NE), jf. UNFCCC's rapporteringsretningslinjer for de årlige drivhusgasopgørelser i bilag I til beslutning 24/CP.19, og en detaljeret redegørelse for anvendelse af denne kode, især i de tilfælde, hvor IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 anfører metoder for estimation af drivhusgasser
b)
en beskrivelse af drivhusgasopgørelsens geografiske dækning.
3. Når en medlemsstat indsender opgørelser i henhold til UNFCCC og Kyotoprotokollen og i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013, som har forskellig geografisk dækning, skal de ledsages af en kort beskrivelse af de principper og metoder, der har været anvendt til at skelne de emissioner og optag, der er rapporteret for Unionens område, fra de emissioner og optag, der er rapporteret for områder uden for Unionen, under udarbejdelsen af opgørelsen for medlemsstatens område inden for Unionens område.
Artikel 15
Rapportering om andre elementer, der er nødvendige for udarbejdelsen af rapporten om Unionens drivhusgasopgørelse
1. Medlemsstaterne muliggør udarbejdelse af rapporten om Unionens drivhusgasopgørelse som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra p), i forordning (EU) nr. 525/2013 ved at give oplysninger om de metoder og emissionsfaktorer, der er benyttet for de kategorier, der er udpeget som centrale EU-kategorier, i de relevante XML-filer og tabeller i fælles rapporteringsformat.
2. Med henblik på stk. 1 opstiller Kommissionen en liste over de seneste centrale EU-kategorier senest den 31. oktober året før indsendelse af opgørelsen.
3. Medlemsstaterne gør rede for og fortolker hidtidige emissionstendenser og variationer fra år til år på aggregeret niveau i hver enkelt sektor og peger i den forbindelse på de vigtigste forhold, der menes at have haft væsentlig indflydelse på tendenserne. Der skal primært gøres rede for ændringer i det seneste opgørelsesår i forhold til 1990 og for signifikante variationer fra år til år i de seneste år, særlig fra år X-3 til år X-2.
Artikel 16
Rapportering om større ændringer i metodebeskrivelser
Hvert år senest den 15. marts rapporterer medlemsstaterne i skemaform som vist i bilag VIII om større ændringer i metodebeskrivelserne i rapporten om den nationale opgørelse, siden den blev indsendt den 15. april året før.
Artikel 17
Rapportering om tilnærmede drivhusgasopgørelser
1. Medlemsstaterne indsender tilnærmede drivhusgasopgørelser som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 525/2013, i overensstemmelse med resumétabel 2 i det fælles rapporteringsformat, på følgende måde:
a)
i en grad af disaggregering af kildekategorier, som afspejler de aktivitetsdata og metoder, der er til rådighed for udarbejdelse af estimater for år X-1
b)
ekskl. de samlede tilnærmede emissioner og dræn af CO2-ækvivalenter, der skyldes LULUCF
c)
med tilføjelse af to kolonner til rapportering af opdelingen mellem emissioner, der er omfattet af Unionens emissionshandelssystem som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (13), og emissioner, der er omfattet af beslutning nr. 406/2009/EF, om muligt opdelt på kildekategorier.
2. Medlemsstaterne gør bl.a. rede for de vigtigste forhold, der har påvirket de emissionstendenser, der er anført i resumétabel 2, sammenholdt med den allerede indsendte opgørelse. En sådan redegørelse skal kun afspejle de oplysninger, der er til rådighed for udarbejdelse af estimater for år X-1.
Artikel 18
Tidsplaner for samarbejde og samordning under udarbejdelsen af rapporten om Unionens drivhusgasopgørelse
Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder og samordner om udarbejdelsen af Unionens drivhusgasopgørelse og rapporten om Unionens opgørelse og overholder tidsplanen i bilag IX.
Artikel 19
Rapportering om bestemmelse af den tildelte mængde
Medlemsstaterne indsender en rapport med de oplysninger, der er nødvendige for at lette beregningen af den fælles tildelte mængde og Unionens tildelte mængde, jf. artikel 3, stk. 7 bis, 8 og 8 bis, i Kyotoprotokollen, for den anden forpligtelsesperiode i overensstemmelse med bilag I til beslutning 2/CMP.8, til Kommissionen tre måneder inden tidsfristen for indsendelse af rapporten til UNFCCC.
Artikel 20
Rapportering om nationale systemer for politikker og foranstaltninger og fremskrivninger
Medlemsstaterne rapporterer om nationale systemer for politikker og foranstaltninger og fremskrivninger som omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 525/2013, herunder følgende:
a)
oplysninger om de relevante institutionelle, juridiske og proceduremæssige ordninger, herunder udpegningen af den eller de nationale instanser, der har det overordnede ansvar for medlemsstatens politikevaluering og udarbejdelse af fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner
b)
en beskrivelse af de relevante institutionelle, juridiske og proceduremæssige ordninger inden for en medlemsstat til politikevaluering og udarbejdelse af fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn
c)
en beskrivelse af de relevante proceduremæssige ordninger og tidsplaner, hvorved der sikres rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed for de oplysninger, der rapporteres om politikker og foranstaltninger og om fremskrivninger
d)
en beskrivelse af den generelle proces for indsamling og brug af data ledsaget af en vurdering af, om der ligger ensartede processer for indsamling og brug af data til grund for evalueringen af politikker og foranstaltninger og udarbejdelsen af fremskrivninger, og de forskellige sektorer, der udarbejdes fremskrivninger for
e)
en beskrivelse af processen for valg af forudsætninger, metodologier og modeller til politikevalueringen og for udarbejdelse af fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner
f)
en beskrivelse af kvalitetssikrings- og kvalitetskontrolaktiviteterne og af følsomhedsanalysen af de foretagne fremskrivninger.
Artikel 21
Rapportering om ajourføringer af medlemsstaternes strategier for kulstoffattig udvikling
Medlemsstaterne rapporterer om ajourføringer af deres strategier for kulstoffattig udvikling som omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 525/2013, herunder information vedrørende følgende:
a)
formålet med ajourføringen og en kort beskrivelse af den
b)
den retlige status af strategien for kulstoffattig udvikling og dens ajourføring
c)
ændringerne og de forventede virkninger af ajourføringen for gennemførelsen af strategien for kulstoffattig udvikling
d)
tidsplanen og en beskrivelse af den aktuelle status for gennemførelsen af strategien for kulstoffattig udvikling og dens ajourføring samt en vurdering af de forventede fordele og omkostninger ved ajourføringen, hvis der foreligger en sådan vurdering
e)
hvordan offentligheden gives adgang til oplysningerne som omhandlet i artikel 4, stk. 3, i forordning (EU) nr. 525/2013.
Artikel 22
Rapportering om politikker og foranstaltninger
1. Medlemsstaterne indsender oplysningerne om politikker og foranstaltninger som omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra c), d) og e), i forordning (EU) nr. 525/2013 i skemaform som vist i bilag XI til nærværende forordning, idet de benytter det fra Kommissionen modtagne rapporteringsskema og den af Kommissionen anviste fremsendelsesprocedure.
2. Medlemsstaterne indsender kvalitative oplysninger om, hvordan de forskellige politikker og foranstaltninger, der er givet oplysning om i stk. 1, er forbundet indbyrdes, og hvordan disse politikker og foranstaltninger bidrager til de forskellige fremskrivningsscenarier, herunder en vurdering af deres bidrag til virkeliggørelse af en strategi for kulstoffattig udvikling; disse oplysninger indsendes i tekstform sammen med det skema, der er omhandlet i stk. 1.
Artikel 23
Rapportering om fremskrivninger
1. Medlemsstaterne indsender oplysningerne om fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn som omhandlet i artikel 14 i forordning (EU) nr. 525/2013 i skemaform som vist i bilag XII til nærværende forordning, idet de benytter det fra Kommissionen modtagne rapporteringsskema og den af Kommissionen anviste fremsendelsesprocedure.
2. Medlemsstaterne indsender i tekstform yderligere oplysninger om følgende:
a)
resultaterne af følsomhedsanalysen af de samlede rapporterede drivhusgasemissioner ledsaget af en kort redegørelse for, hvilke parametre der er ændret på, og hvordan
b)
resultaterne af følsomhedsanalysen opdelt på de samlede emissioner, der er omfattet af beslutning nr. 406/2009/EF, de samlede emissioner, der er omfattet af Unionens emissionshandelssystem som oprettet ved direktiv 2003/87/EF, og de samlede LULUCF-emissioner, hvis sådanne oplysninger foreligger
c)
året for opgørelsesdataene (basisåret) og året for den opgørelsesrapport, der danner udgangspunkt for fremskrivningerne
d)
de metodologier, der er benyttet til fremskrivningerne, herunder en kort beskrivelse af de benyttede modeller og deres sektormæssige, geografiske og tidsmæssige dækning, referencer med yderligere oplysninger om modellerne samt oplysninger om de vigtigste eksogene antagelser og parametre.
3. Ni måneder inden fristen for indsendelse af en rapport om fremskrivninger som omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 525/2013 fremsætter Kommissionen efter høring af medlemsstaterne henstillinger om harmoniserede værdier for en række vigtige supranationalt fastsatte parametre, bl.a. kulstofpriserne i emissionshandelssystemet og internationale priser på importeret olie og kul, for at søge at opnå sammenhæng i de aggregerede EU-fremskrivninger.
Artikel 24
Rapportering om brugen af auktionsindtægter
Medlemsstaterne indsender oplysningerne om brugen af auktionsindtægter som omhandlet i artikel 17, stk. 1, litra b) og c), og stk. 2, i forordning (EU) nr. 525/2013 i skemaform som vist i bilag XIII til nærværende forordning.
Artikel 25
Rapportering om brug af projektkreditter til overholdelse af kravene i beslutning nr. 406/2009/EF
Medlemsstaterne indsender oplysningerne om brug af projektkreditter til overholdelse af kravene i beslutning nr. 406/209/EF som omhandlet i artikel 17, stk. 1, litra a) og d), i forordning (EU) nr. 525/2013 i skemaform som vist i bilag XIV til denne forordning.
Artikel 26
Rapportering af sammenfattende oplysninger om foretagne overførsler
1. Medlemsstaterne rapporterer sammenfattende oplysninger om overførsler, der er foretaget i henhold til artikel 3, stk. 4 og 5, i beslutning nr. 406/2009/EF, i skemaform som vist i bilag XV til denne forordning.
2. Kommissionens tjenestegrene udarbejder en årlig rapport med en sammenfatning af oplysningerne fra medlemsstaterne og stiller den til rådighed i elektronisk form. Rapporten indeholder kun aggregerede data og ingen oplysninger fra de enkelte medlemsstater om priserne pr. enhed af den årlige emissionstildeling.
KAPITEL III
EU-EKSPERTREVISION AF DRIVHUSGASEMISSIONER
Artikel 27
Tilrettelæggelse af revisionerne
1. Når Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur gennemfører revisionerne som omhandlet i artikel 19, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 525/2013, bistås de af en revisionsgruppe af tekniske eksperter.
2. Det Europæiske Miljøagentur varetager sekretariatsopgaverne i forbindelse med revisionerne.
3. Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur udpeger et tilstrækkeligt antal revisionseksperter, som dækker de pågældende opgørelsessektorer, således at det bliver muligt at foretage en forsvarlig revision af drivhusgasopgørelserne inden for den tid, der er til rådighed.
4. De revisionseksperter, der udpeges i henhold til stk. 3, skal have erfaring inden for udarbejdelse af drivhusgasopgørelser og helst allerede deltage i drivhusgasrevision.
5. Et medlem af revisionsgruppen af tekniske eksperter, som har medvirket til udarbejdelse af en medlemsstats drivhusgasopgørelse, eller som er statsborger i den medlemsstat, hvis opgørelse revideres, deltager ikke i den pågældende revision.
6. Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur tilstræber at sikre, at drivhusgasopgørelserne revideres ensartet og objektivt for alle berørte medlemsstater, således at de deraf følgende tekniske vurderinger bliver af høj kvalitet.
7. Revisionerne er dokumentbaserede eller centraliserede.
8. Sekretariatet kan beslutte at foretage
a)
både en dokumentbaseret og en centraliseret revision i samme år
b)
et besøg på stedet ud over den dokumentbaserede og den centraliserede revision efter indstilling fra revisionsgruppen af tekniske eksperter og i samråd med den berørte medlemsstat.
Artikel 28
Sekretariatets opgaver
Sekretariatsopgaverne som omhandlet i artikel 27, stk. 2, består bl.a. i:
a)
at udarbejde arbejdsplanen for revisionen
b)
at indsamle og levere de oplysninger, der er nødvendige for revisionsgruppens arbejde
c)
at koordinere revisionsaktiviteterne som beskrevet i denne forordning, herunder kommunikationen mellem revisionsgruppen af tekniske eksperter og den eller de udpegede kontaktpersoner i den reviderede medlemsstat, samt at sørge for alle praktiske foranstaltninger
d)
at bekræfte de tilfælde, hvor der i en medlemsstats drivhusgasopgørelser er betydelige problemer som omhandlet i artikel 31, i samråd med Kommissionen
e)
at udarbejde foreløbige og endelige revisionsrapporter og sende dem til den pågældende medlemsstat og Kommissionen.
Artikel 29
Første fase af den årlige revision
Kontrollerne af de rapporterede oplysningers gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed som omhandlet i artikel 19, stk. 3, litra a), i forordning (EU) nr. 525/2013 kan omfatte følgende:
a)
en vurdering af, om der er rapporteret om alle kategorier af emissionskilder og gasser, jf. forordning (EU) nr. 525/2013
b)
en vurdering af, om tidsserierne for emissionsdata er konsistente
c)
en vurdering af, om aggregerede emissionsfaktorer (implied emission factors) er sammenlignelige mellem medlemsstaterne, idet der tages hensyn til IPCC-standardemissionsfaktorerne for forskellige nationale omstændigheder
d)
en vurdering af brugen af notationskoden NE (»intet estimat«), hvor der foreligger IPCC tier 1-metodologier, og hvor brugen af koden ikke er begrundet ifølge punkt 37 i UNFCCC's rapporteringsretningslinjer for de årlige drivhusgasopgørelser, jf. bilag I til beslutning 24/CP.19
e)
en analyse af genberegninger, der er foretaget i forbindelse med indsendelse af opgørelsen, især hvis der ligger metodologiske ændringer til grund for genberegningerne
f)
en sammenligning af de verificerede emissioner, der er rapporteret i henhold til EU's emissionshandelssystem, med de drivhusgasemissioner, der er rapporteret i henhold til artikel 7 i forordning (EU) nr. 525/2013, med henblik på udpegning af områder, hvor emissionsdata og -tendenser fremsendt af den reviderede medlemsstat afviger betydeligt fra tilsvarende oplysninger fra andre medlemsstater
g)
en sammenligning af resultaterne af Eurostats referencetilgang og medlemsstaternes referencetilgang
h)
en sammenligning af resultaterne af Eurostats sektortilgang og medlemsstaternes sektortilgang
i)
en vurdering af, om anbefalinger fra tidligere EU- eller UNFCCC-revisioner, som medlemsstaten ikke har fulgt, kan medføre en teknisk ændring
j)
en vurdering af, om der er potentielt for høje eller for lave overslag i forbindelse med en central kategori i en medlemsstats opgørelse.
Artikel 30
Udløsning af anden fase af den årlige revision
Som led i den årlige revision udføres kontrollerne i artikel 32, hvis der ved kontrollerne efter artikel 29 påvises betydelige problemer som omhandlet i artikel 31, hvis medlemsstaten anmoder derom, hvis opgørelsen er indsendt så sent, at kontrollerne i første fase af revisionen ikke kan finde sted i overensstemmelse med tidsplanen i bilag XVI, eller hvis der ikke bliver reageret på resultaterne af første revisionsfase.
Artikel 31
Bagatelgrænse
1. Henstillinger fra tidligere EU- eller UNFCCC-revisioner, som ikke er blevet fulgt op, anses for et betydeligt problem som omhandlet i artikel 19, stk. 4, litra a), i forordning (EU) nr. 525/2013, hvis anbefalingen eller problemet vedrører et for højt eller et for lavt overslag over data i drivhusgasopgørelsen, som kunne føre til en teknisk ændring, og hvis medlemsstaten ikke har gjort tilfredsstillende rede for den manglende opfølgning af anbefalingen.
2. Et for lavt eller for højt overslag over opgørelsesdata, hvor afvigelsen er mindre end 0,05 % af en medlemsstats samlede nationale drivhusgasemissioner, ekskl. LULUCF, i det år, revisionen vedrører, dog højst 500 000 t CO2-ækvivalenter, anses ikke for et betydeligt problem som omhandlet i artikel 19, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 525/2013.
Artikel 32
Anden fase af den årlige revision
1. Kontroller med henblik på at identificere tilfælde, hvor opgørelsesdataene er udarbejdet på en måde, der er uforenelig med vejledningerne i UNFCCC eller EU-reglerne, jf. artikel 19, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 525/2013, kan bestå i:
a)
en detaljeret gennemgang af opgørelsesoverslagene, herunder de metodologier, medlemsstaten har benyttet til at udarbejde opgørelserne
b)
en detaljeret analyse af medlemsstatens opfølgning af anbefalingerne vedrørende forbedring af opgørelsesoverslagene som anført enten i den seneste rapport fra UNFCCC om årlige revisioner, som medlemsstaten havde adgang til inden den indsendte den opgørelse, der er ved at blive revideret, eller i den endelige revisionsrapport som omhandlet i artikel 35, stk. 2; hvis anbefalingerne ikke er fulgt, en detaljeret analyse af medlemsstatens begrundelse for ikke at have fulgt dem
c)
en nøje vurdering af konsekvensen inden for tidsserierne i overslagene over drivhusgasemissioner
d)
en nøje vurdering af, om en medlemsstats genberegninger i en given indsendt opgørelse sammenholdt med den foregående er rapporteret på gennemsigtig måde og foretaget i overensstemmelse med IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006
e)
en opfølgning af resultaterne af kontrollerne i artikel 29 og alle øvrige supplerende oplysninger, som den reviderede medlemsstat har givet som svar på forespørgsler fra revisionsgruppen af tekniske eksperter, og andre relevante kontroller.
2. En medlemsstat, som ønsker at blive kontrolleret som anført i stk. 1, skal underrette Kommissionen herom senest den 31. oktober i året forud for det år, hvor den pågældende revision finder sted.
Artikel 33
Samlet revision
1. Den samlede revision, som er omhandlet i artikel 19, stk. 1, i forordning (EU) nr. 525/2013, omfatter kontrollerne i artikel 29 og 32 i nærværende forordning for hele opgørelsen.
2. I den samlede revision kan der indgå kontrol af, om problemer, der er påvist for én medlemsstat ved UNFCCC- eller EU-revisionen, også gør sig gældende for andre medlemsstater.
Artikel 34
Tekniske ændringer
1. Det anses for påkrævet at foretage en teknisk ændring som omhandlet i artikel 19, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 525/2013, hvis et for lavt eller for højt overslag overskrider bagatelgrænsen i artikel 31 i nærværende forordning. Kun de påkrævede tekniske ændringer tages med i den endelige revisionsrapport, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2, og ledsages af en dokumenteret begrundelse.
2. Hvis en teknisk ændring er større end bagatelgrænsen i mindst ét år af den opgørelse, der er under revision, men ikke for alle årene i tidsserien, beregnes den tekniske ændring for alle de øvrige år, som revisionen omfatter, således at der sikres konsekvens inden for tidsserien.
Artikel 35
Revisionsrapporter
1. Hvert år, hvor der gennemføres årlig revision, giver sekretariatet senest den 20. april meddelelse om eventuelle væsentlige problemer som omhandlet i artikel 30 og 31 til de pågældende medlemsstater i form af en foreløbig revisionsrapport. En sådan rapport omfatter problemer, der er påpeget senest den 31. marts.
2. Når revisionen er afsluttet, giver sekretariatet de pågældende medlemsstater meddelelse herom i en endelig revisionsrapport
a)
senest den 20. april i de tilfælde, hvor der ikke er sendt nogen foreløbig revisionsrapport som omhandlet i stk. 1
b)
senest den 30. juni som afslutning på anden fase af den årlige revision
c)
senest den 30. august som afslutning på den samlede revision.
Artikel 36
Samarbejde med medlemsstaterne
1. Medlemsstaterne skal
a)
medvirke i alle trin af revisionen efter tidsplanen i bilag XVI
b)
udpege et nationalt kontaktpunkt for EU-revisionen
c)
i nært samarbejde med sekretariatet deltage i og lette tilrettelæggelsen af et eventuelt påkrævet besøg på stedet
d)
besvare forespørgsler, give supplerende oplysninger og fremsætte bemærkninger til revisionsrapporterne efter behov.
2. En medlemsstats bemærkninger til revisionsresultaterne medtages på medlemsstatens forlangende i den endelige revisionsrapport.
3. Kommissionen underretter medlemsstaterne om, hvorledes revisionsgruppen af tekniske eksperter er sammensat.
Artikel 37
Tidsplan for revisionerne
Den samlede revision og de årlige revisioner finder sted efter tidsplanen i bilag XVI.
KAPITEL IV
RAPPORTERING MED HENBLIK PÅ AFGØRELSE Nr. 529/2013/EU
Artikel 38
Undgåelse af dobbeltrapportering
Når medlemsstat rapporterer oplysninger i sin nationale opgørelsesrapport i overensstemmelse med artikel 3 i denne forordning, og disse oplysninger også kræves i henhold til afgørelse nr. 529/2013/EU, anses medlemsstaten for at have opfyldt sine rapporteringsforpligtelser i henhold til nævnte afgørelse.
Artikel 39
Rapporteringskrav vedrørende systemer til forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer
1. Når der i en medlemsstats opgørelsesrapport ikke er rapporteret oplysninger som omhandlet i artikel 38, rapporterer medlemsstaten tekstoplysninger vedrørende systemer, der er etableret eller er under udvikling, til vurdering af emissioner og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer, jf. artikel 3, stk. 2, andet afsnit, litra a), i afgørelse nr. 529/2013/EU, bl.a. følgende:
a)
en beskrivelse af de institutionelle, juridiske og proceduremæssige ordninger, der er oprettet til opfyldelse af kravene til nationale systemer ifølge Kyotoprotokollen, jf. bilaget til beslutning 19/CMP.1, og kravene til nationale ordninger i UNFCCC's rapporteringsretningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser, jf. bilag I til beslutning 24/CP.19
b)
en beskrivelse af, hvorledes de indførte systemer opfylder kravene til metodologi i IPCC-rapporten med IPCC's reviderede vejledning om supplerende metoder og god praksis med baggrund i Kyoto-protokollen fra 2013, IPCC-retningslinjerne fra 2006 om nationale drivhusgasopgørelser og i de relevante tilfælde tilføjelsen fra 2013 til IPCC-retningslinjerne fra 2006 om nationale drivhusgasopgørelser: vådområder.
2. Medlemsstaterne sender oplysningerne i stk. 1 i form af en særskilt rapport til Kommissionen efter følgende tidsplan:
a)
første rapport, der omhandler 2014 og al udvikling, der er indledt siden den 1. januar 2013, sendes i 2016
b)
anden rapport, der omhandler 2015, sendes i 2017
c)
tredje rapport, der omhandler 2016, sendes i 2018.
3. I anden og tredje rapport lægger medlemsstaterne hovedvægten på oplysninger om de ændringer og den udvikling, deres systemer har undergået siden den foregående rapport.
Artikel 40
Krav til rapportering om årlige estimater for emissioner og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer
1. Medlemsstater, der ikke har valgt at forvalte dyrkede arealer og græsningsarealer i henhold til Kyotoprotokollen, rapporterer indledende, foreløbige og ikke-bindende årlige estimater for emissioner og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer, jf. artikel 3, stk. 2, andet afsnit, litra b), i afgørelse nr. 529/2013/EU, ved at medtage oplysninger om det basisår eller den basisperiode, der er anført i bilag VI til afgørelse nr. 529/2013/EU.
2. Den første årsrapport, der omhandler 2013, forelægges i 2015.
3. De medlemsstater, der er omfattet af stk. 1, forelægger deres endelige årlige estimater for emissioner og optag fra forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer, jf. artikel 3, stk. 2, andet afsnit, litra c), i afgørelse nr. 529/2013/EU, for alle rapporteringsår i perioden fra den 1. januar 2013 til den 31. december 2020 ved at medtage endelige oplysninger om det basisår eller den basisperiode, der er anført i bilag VI til afgørelse nr. 529/2013/EU.
4. Når medlemsstaterne forelægger de i stk. 1 og 2 krævede oplysninger, skal følgende krav være opfyldt:
a)
medlemsstaterne skal udfylde alle relevante tabeller i det fælles rapporteringsformat i bilaget til beslutning 6/CMP.9 for de pågældende aktiviteter, der er omfattet af Kyotoprotokollen, for anden forpligtelsesperiode, herunder de tværgående tabeller med omfattede aktiviteter, matricen med ændringer i arealanvendelse/dækning og informationstabellen om regnskabsføring
b)
medlemsstaterne skal angive oplysninger om de anvendte metodologier og data på samme måde som krævet i den nationale opgørelsesrapport og i overensstemmelse med beslutning 2/CMP.8 fra Kyotoprotokol-partsmødet og bilag II dertil.
Artikel 41
Særlige rapporteringskrav
1. Uanset artikel 38 skal en medlemsstat, der opfylder sine rapporteringsforpligtelser i henhold til Kyotoprotokollen ved at rapportere oplysninger i overensstemmelse med bestemmelserne om skovplantager i punkt 37-39 i bilaget til beslutning 2/CMP.7, opfylde sine forpligtelser i henhold til afgørelse nr. 529/2013/EU ved at forelægge særskilte tabeller i fælles rapporteringsformat om aktiviteterne inden for skovforvaltning og skovrydning, som er udfyldt uden anvendelse af bestemmelserne i punkt 37-39 i bilag et til beslutning 2/CMP.7.
2. Uanset artikel 38 skal en medlemsstat, der ikke har valgt forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer i henhold til Kyotoprotokollen, men rapporterer oplysninger om dræning og genopretning af vådområder som regnskabsføring i henhold til protokollen, og som anvender artikel 3, stk. 3, i afgørelse nr. 529/2013/EU, forelægge særskilte tabeller i fælles rapporteringsformat om disse aktiviteter, som er udfyldt i overensstemmelse med nævnte afgørelse.
Artikel 42
Forelæggelse af oplysninger
1. Oplysningerne til opfyldelse af rapporteringskravene i artikel 39, 40 og 41 i nærværende forordning forelægges for Kommissionen i et særskilt bilag til den nationale opgørelsesrapport, der er omhandlet i artikel 7, stk. 3, i forordning (EU) nr. 525/2013.
2. Når artikel 38 i nærværende forordning ikke finder anvendelse, opfylder medlemsstaterne deres rapporteringsforpligtelser i henhold til artikel 3, stk. 2, første afsnit, og stk. 3, i afgørelse nr. 529/2013/EU ved at rapportere i henhold til artikel 3 i nærværende forordning og anføre de tilsvarende oplysninger i bilaget til den nationale opgørelsesrapport, der er omhandlet i artikel 7, stk. 3, i forordning (EU) nr. 525/2013.
Artikel 43
Rapportering ved afslutning af en regnskabsperiode
Med henblik på artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 525/2013 forelægger medlemsstaterne oplysninger i overensstemmelse med artikel 3 i nærværende forordning og bestemmelserne i dette kapitel.
KAPITEL V
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 44
Ophævelse og overgangsbestemmelse
Beslutning nr. 2005/166/EF ophæves. Artikel 18, 19 og 24 forbliver i kraft.
Artikel 45
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 2014.
A BIZOTTSÁG 749/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. június 30.)
a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és felülvizsgálatáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (7) és (8) bekezdésére, 8. cikke (2) bekezdésére, 12. cikke (3) bekezdésére, 17. cikke (4) bekezdésére és 19. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) - melyet a 94/69/EK tanácsi határozat (2) hagyott jóvá -, a keretegyezményhez tartozó, a 2002/358/EK tanácsi határozattal (3) jóváhagyott Kiotói Jegyzőkönyv, valamint a 2009-ben elfogadott, integrált energiaügyi és éghajlat-változási csomagként említett uniós jogszabálycsomag értelmében fennálló, az üvegházhatást okozó gázok összes kibocsátásának korlátozásával vagy csökkentésével kapcsolatos uniós és tagállami kötelezettségek teljesítésében elért tényleges haladás értékelésének lehetővé tétele érdekében szükség van azokra az információkra, amelyeket az 525/2013/EU rendelet értelmében a Bizottság részére jelentenek. Ezek az információk egyúttal lehetővé teszik az Unió éves jelentéseinek az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségeknek megfelelő elkészítését.
(2)
Az UNFCCC részes feleinek konferenciáján - mely a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójául szolgál - elfogadott 19/CMP.1. határozat az egyezmény részes felei számára kötelezően követendő iránymutatásokat határoz meg az üvegházhatást okozó gázok nemzeti nyilvántartási rendszereire vonatkozóan. Az UNFCCC részes feleinek konferenciáján elfogadott, az UNFCCC I. mellékletében felsorolt részes felek éves jegyzékeire vonatkozó UNFCCC jelentéstételi iránymutatások felülvizsgálatáról szóló 24/CP.19. határozatban az egyezmény részes felei megállapodtak az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) által az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nemzeti jegyzéke tekintetében 2006-ban kiadott iránymutatások alkalmazásáról, az új IPCC globális felmelegedési potenciál értékeinek használatáról, valamint az e határozat mellékletében foglalt felülvizsgált egységes jelentéstételi táblázatok alkalmazásáról.
(3)
Mivel a 280/2004/EK határozatot (4) felváltotta az 525/2013/EU rendelet, a 280/2004/EK határozat végrehajtására vonatkozó szabályokra vonatkozó 2005/166/EK bizottsági határozatot (5) úgy kell módosítani, hogy figyelembe vegye a nemzetközi szinten elfogadott iránymutatások változásait és biztosítsa azon rendelkezések végrehajtásának egységes feltételeit, amelyek az 525/2013/EU rendeletben újnak minősülnek a 280/2004/EK határozathoz képest. Ezeknek az egységes végrehajtási rendelkezéseknek ki kell terjedniük az üvegházhatást okozó gázok jegyzékéről szóló jelentésre, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, hozzávetőleges adatokat tartalmazó jegyzékekről szóló jelentésekre, a szakpolitikákra és intézkedésekre, valamint az előrejelzésekre vonatkozó információkra, továbbá az árverezésből származó bevételeknek és a projektekből származó jóváírásoknak az 529/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (6) alkalmazásában történő felhasználására. Mivel a 2005/166/EK irányelvet számos ponton módosítani kell, helyénvaló azt hatályon kívül helyezni és új jogszabállyal felváltani.
(4)
Annak biztosítására, hogy a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak (7) való megfelelés hiteles, egységes, átlátható módon és megfelelő időben kerüljön értékelésre, az 525/2013/EU rendelet rendelkezik az üvegházhatást okozó gázok tagállamok által benyújtott jegyzékeivel kapcsolatos uniós szintű felülvizsgálati folyamatról. Annak érdekében, hogy a felülvizsgálati folyamat időben és hatékony módon kerülhessen végrehajtásra, meg kell határozni az üvegházhatást okozó gázok tagállamok által benyújtott jegyzékeit érintő átfogó és éves felülvizsgálatok lefolytatására vonatkozó menetrendet és fázisokat.
(5)
A C(2014) 1539 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (8) olyan érdemi követelményeket határoz meg az uniós nyilvántartási rendszerre vonatkozóan, amelyek az UNFCCC részes feleinek konferenciáján - mely a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójául szolgál - elfogadott 19/CMP.1. határozat szerinti kötelezettségek teljesítését célozzák. A kötelezettségek hatékony és időben való biztosítása érdekében szükséges meghatározni a Bizottság és a tagállamok között folytatandó, az üvegházhatást okozó gázok uniós jegyzékéről szóló jelentés elkészítésével kapcsolatos együttműködés és koordináció menetrendjét.
(6)
Annak érdekében, hogy az Unió és a tagállamok jelentéstételi kötelezettsége tekintetében a Kiotói Jegyzőkönyv alapján vállalt kötelezettségek teljesítésére biztosított kiegészítő időszak leteltét követően is szavatolható legyen a jogbiztonság, a 2005/166/EK határozat 18., 19. és 24. cikkének hatályát fenn kell tartani.
(7)
Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet az 525/2013/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályokat állapít az alábbiak tekintetében:
a)
tagállami jelentések az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jegyzékeiről, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, becsült adatokat tartalmazó jegyzékekről, a szakpolitikákra és intézkedésekre, valamint az előrejelzésekre vonatkozó információkról, az árverésekből származó bevételek és a projektekből származó jóváírások felhasználásáról az 525/2013/EU rendelet 7., 8., 12., 13., 14. és 17. cikkének megfelelően;
b)
tagállami jelentések az 529/2013/EU határozatnak megfelelően;
c)
az üvegházhatást okozó gázok tagállamok által benyújtott jegyzékeit érintő átfogó és éves felülvizsgálatok lefolytatására vonatkozó menetrend és fázisok az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének megfelelően;
d)
a Bizottság és a tagállamok között folytatandó, az üvegházhatást okozó gázok uniós jegyzékéről szóló jelentés elkészítésével kapcsolatos együttműködés és koordináció menetrendje.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
„egységes jelentéstételi táblázat”: az üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátására és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó információk feltüntetésére alkalmas táblázat, melyet az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) részes feleinek konferenciáján elfogadott 24/CP.19. határozat II. melléklete és az UNFCCC részes feleinek konferenciáján - mely a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójául szolgál - elfogadott 6/CMP.9. határozat melléklete tartalmaz;
2.
„referenciamegközelítés”: az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) referenciamegközelítése, amelyet az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatások tartalmaznak, melyek a C(2014) 1539 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikkének megfelelően alkalmazandók;
3.
„1. számú megközelítés”: a 2006. évi IPCC-iránymutatások vagy a bevált gyakorlatokra vonatkozó 2003. évi IPCC-iránymutatások szerinti alapvető módszer;
4.
„kulcskategória”: olyan kategória, amelynek jelentős hatása van egy tagállam vagy az Unió üvegházgáz-kibocsátási jegyzékére a kibocsátások és elnyelések abszolút értékben kifejezett szintje, a kibocsátások és elnyelések tendenciája vagy a kibocsátások és elnyelések bizonytalansága terén;
5.
„ágazati megközelítés”: a 2006. évi IPCC-iránymutatásokban rögzített ágazati IPCC-megközelítés.
II. FEJEZET
A TAGÁLLAMOK JELENTÉSEI
3. cikk
Az üvegházgáz-kibocsátásokra vonatkozó jelentések általános szabályai
(1) Az 525/2013/EU rendelet 7. cikkének (1)-(5) bekezdésében felsorolt információkat a tagállamok jelentik a Bizottságnak, illetve másolatban az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek oly módon, hogy a C(2014) 1539/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikkének és e rendelet szabályainak megfelelően kitöltik:
a)
az egységes jelentéstételi táblázatokat, melyek a rendelkezésükre álló szoftvertől függően tartalmazzák több munkalapos vagy XML-formátumú (Extensible Markup Language) adatfájlok teljes készletét, lefedve ezzel az 525/2013/EU rendelet szerinti földrajzi területüket;
b)
a Kiotói Jegyzőkönyv által meghatározott, az UNFCCC részes feleinek konferenciáján - mely a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójául szolgál - elfogadott, kibocsátáscsökkentési egységekre vonatkozó szabványos elektronikus űrlapokat, figyelembe véve a vonatkozó jelentéstételi utasításokat;
c)
e rendelet I-VIII. és X-XV. mellékletét.
(2) Az 525/2013/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében említett, nemzeti jegyzékről szóló teljes jelentést a 24/CP.19. határozat I. mellékletében foglalt, az üvegházhatást okozó gázok éves jegyzékeire vonatkozó UNFCCC jelentéstételi iránymutatások függelékében meghatározott felépítés szerint és az ebben a rendeletben előírt szabályok figyelembevételével kell összeállítani.
4. cikk
Jelentéstétel a nemzeti jegyzékről szóló jelentés vagy annak valamely melléklete alkalmazásával
(1) A tagállamoknak a 6., 7. és 9-16. cikkben előírt információkat és táblázatokat a nemzeti jegyzékről szóló jelentésbe vagy annak valamely külön mellékletébe kell belefoglalniuk annak megfelelően, ahogy azt az I. melléklet meghatározza.
(2) Amennyiben a tagállamok választhatnak, hogy az információkat és táblázatokat a nemzeti jegyzékről szóló jelentésbe foglalják-e bele vagy annak valamely külön mellékletébe, az I. melléklet kitöltésével egyértelműen meg kell adniuk, hol tüntették fel az információt.
5. cikk
A jelentéstétel folyamata
A tagállamok az 525/2013/EU rendelet 4., 5., 7., 8. és 12-17. cikke szerinti információk benyújtásához az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ReportNet eszközeit használják, melyek a 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) alapján állnak rendelkezésre.
6. cikk
Jelentéstétel a nemzeti nyilvántartási rendszerekről
(1) Az 525/2013/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti nemzeti nyilvántartási rendszerekkel kapcsolatos információkról a tagállamok szöveges formában nyújtanak be jelentést, melyben megadják:
a)
az adott tagállam nemzeti jegyzékéért teljes körű felelősséget viselő nemzeti szerv nevét és elérhetőségét;
b)
a különböző ügynökségeknek és szerveknek a nyilvántartás tervezési, elkészítési és irányítási folyamataival kapcsolatos szerep- és felelősségi körét, valamint a nyilvántartás elkészítése érdekében hozott intézményi, jogi és eljárási intézkedéseket;
c)
a tevékenységére vonatkozó adatok gyűjtésével, a kibocsátási tényezők és a módszerek kiválasztásával, valamint a kibocsátásbecslések elkészítésével kapcsolatos folyamat leírását;
d)
az alkalmazott megközelítések leírását és a kulcskategóriák beazonosításának eredményeit;
e)
azon folyamatok leírását, amelyek meghatározzák, hogy mikor kell elvégezni a már benyújtott jegyzék adatainak újraszámítását;
f)
a minőségbiztosítási és minőségellenőrzési terv, a végrehajtás, valamint a meghatározott minőségi célok leírását, továbbá az UNFCCC részes feleinek konferenciáján - mely a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójául szolgál - elfogadott 19/CMP.1. határozatban meghatározott, nemzeti rendszerekre vonatkozó iránymutatásokkal összhangban lévő külső és belső értékelési és felülvizsgálati folyamatokról és azok eredményeiről szóló információkat;
g)
a nyilvántartásról szóló hivatalos vizsgálat és jóváhagyás folyamatának leírását.
(2) A tagállamok megküldik azon intézkedések leírását, amelyek biztosítják a jegyzékbe vételért felelős illetékes hatóságok hozzáférését az 525/2013/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett adatokhoz; a leírásnak tartalmaznia kell többek között az adatokat rendelkezésre bocsátó szervezetekről szóló információkat, az adatokhoz való rendszeres hozzáférés menetrendjét, valamint a hozzáférhető adatok bontási és teljességi szintjét.
7. cikk
A légköri szennyező anyagokra vonatkozóan közölt adatok konzisztenciájáról szóló jelentés
(1) A tagállamoknak szöveges tájékoztatást kell nyújtaniuk az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése m) pontjának i. alpontja szerinti ellenőrzési eredményekről és az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti adatok konzisztenciájáról; a tájékoztatásnak magában kell foglalnia a következőket:
a)
rövid értékelés arról, hogy a tagállamok által a 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) alapján és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezménye keretében benyújtott jegyzékekben szereplő, szén-monoxid (CO), kén-dioxid (SO2), valamint a nitrogén-oxidok (NOx) és az illékony szerves vegyületek kibocsátására vonatkozó becslések konzisztensek-e azokkal a megfelelő becslésekkel, amelyeket az 525/2013/EU rendelet szerinti, üvegházhatást okozó gázkibocsátások jegyzékei tartalmaznak;
b)
a 2001/81/EK irányelv és az ENSZ-EGB-nek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezménye keretében benyújtott azon jelentések benyújtási időpontjai, amelyeket összehasonlítottak az 525/2013/EU rendelet szerint benyújtott jegyzékkel.
(2) Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzés eredménye +/- 5 %-ot meghaladó eltérést mutat egy adott légköri szennyező anyagnak az 525/2013/EU rendelet szerinti és a 2001/81/EK irányelv szerinti, illetve az ENSZ-EGB-nek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezménye szerinti, az X-2. évre vonatkozó összkibocsátása között, nem számítva a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) eredő kibocsátásokat, akkor az érintett tagállam az (1) cikk szerinti szöveges tájékoztatáson túlmenően az e rendelet II. mellékletében meghatározott táblázat felhasználásával is köteles jelentést tenni a szóban forgó légköri szennyező anyagról.
(3) Ha a (2) bekezdésben említett, +/- 5 %-ot meghaladó eltérés a hibás adatok helyesbítéséből, illetve az egyes jogi eszközök földrajzi hatókörének vagy alkalmazási területének különbözőségéből adódik, a tagállamoknak elegendő csupán a szöveges tájékoztatásra szorítkozniuk.
8. cikk
Jelentéstétel az újraszámításokról
Az e rendelet III. mellékletében meghatározott táblázat felhasználásával a tagállamok jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti bázisévre vagy időszakra és az X-3. évre vonatkozó újraszámítások okairól.
9. cikk
Jelentéstétel az ajánlások és kiigazítások végrehajtásáról
(1) Az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének j) pontja értelmében, az e rendelet IV. mellékletében meghatározott táblázat felhasználásával a tagállamok jelentést tesznek minden olyan kiigazítás és minden olyan ajánlás végrehajtásáról, amelyet a legutoljára közzétett UNFCCC felülvizsgálati jelentés felsorol; a tagállami jelentésben meg kell adni többek között az ilyen ajánlás végre nem hajtásának okait.
(2) Az e rendelet IV. mellékletében meghatározott táblázat felhasználásával a tagállamok jelentést tesznek minden olyan ajánlás végrehajtásának állásáról, amelyet a 35. cikk (2) bekezdése szerinti legfrissebb felülvizsgálati jelentés felsorol.
10. cikk
Jelentéstétel a közölt kibocsátási adatoknak és a kibocsátáskereskedelmi rendszer adatainak konzisztenciájáról
(1) Az e rendelet V. mellékletében meghatározott táblázat felhasználásával a tagállamok jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének k) pontjában említett adatokról.
(2) A tagállamok szöveges tájékoztatást nyújtanak az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének l) pontja szerinti ellenőrzési eredményekről.
11. cikk
Jelentéstétel a fluortartalmú üvegházgázokra vonatkozó adatokról
A tagállamok szöveges tájékoztatást nyújtanak az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése m) pontjának ii. alpontja szerinti ellenőrzési eredményekről; a tájékoztatásnak tartalmaznia kell többek között:
a)
a tagállam által végzett ellenőrzések részletességének ismertetését, az összehasonlított adatsorokat és megküldött információkat;
b)
az ellenőrzések legfontosabb eredményeit és a leglényegesebb eltérések magyarázatait;
c)
arra vonatkozó tájékoztatást, hogy a 842/2006/EK rendelet (11) 3. cikkének (6) pontjában említett üzemeltetők által gyűjtött adatok felhasználásra kerültek-e, illetve miként;
d)
amennyiben az ellenőrzéseket nem végezték el, arra vonatkozó magyarázatot, hogy azokat miért nem tekintették relevánsnak.
12. cikk
Jelentéstétel az energiaadatokkal való konzisztenciáról
(1) Az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése m) pontjának iii. alpontja értelmében a tagállamok szöveges tájékoztatást nyújtanak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jegyzékében foglalt adatok alapján kiszámolt referenciamegközelítés és az 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 4. cikke és az e rendelet B. mellékletének megfelelően jelentett adatok alapján számított referenciamegközelítés közötti összehasonlításról.
(2) A VI. melléklet szerinti táblázat felhasználásával a tagállamok mennyiségi tájékoztatást és magyarázatot nyújtanak a +/- 2 %-ot meghaladó azon eltérésekre, amelyek a teljes látható nemzeti fosszilis energiahordozó-felhasználásban mutatkoznak az X-2 évre vonatkozóan, összesített szinten, valamennyi fosszilis energiahordozó-kategória tekintetében.
13. cikk
Jelentéstétel a nemzeti nyilvántartási rendszerekben vagy kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekben bekövetkező változásokról
A nemzeti jegyzékről szóló jelentés megfelelő fejezeteiben a tagállam egyértelműen jelzi, ha az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének n) és o) pontjában említett nemzeti nyilvántartási rendszerekben vagy kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekben a nemzeti jegyzékről szóló jelentés utolsó benyújtása óta nem történt változás.
14. cikk
Jelentéstétel a bizonytalanságról és a teljességről
(1) Az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének p) pontja szerinti bizonytalanságról szóló jelentéstétel céljából a tagállamok 1. számú megközelítés szerinti bizonytalanságbecslést nyújtanak be a következők tekintetében:
a)
kibocsátási szintek és tendenciák, valamint
b)
a tevékenységgel kapcsolatos adatok, kibocsátási tényezők vagy a megfelelő kategóriaszinten alkalmazott más becslési paraméterek, az e rendelet VII. melléklete szerinti táblázat felhasználásával.
(2) Az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének p) pontja szerinti általános teljességi értékelésnek a következőket kell magában foglalnia:
a)
azon kategóriák áttekintése, amelyeket a 24/CP.19. határozat I. mellékletében foglalt, üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó UNFCCC jelentéstételi iránymutatások alapján „nem becsültként” jelentettek, valamint erre a jelölésmódra vonatkozó részletes magyarázatok, különösen olyan esetekben, amelyekre nézve az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatások becslési módszereket írnak elő az ilyen gázok kibocsátásai tekintetében;
b)
az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzéke földrajzi hatókörének ismertetése.
(3) Amennyiben egy tagállam az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv keretében, illetve az 525/2013/EU rendelet keretében eltérő földrajzi hatókörű jegyzéket nyújt be, a szóban forgó tagállamnak az Unió területén fekvő területeire vonatkozó jegyzék összeállításakor röviden ismertetnie kell azon elveket és módszereket, amelyeket annak érdekében alkalmazott, hogy az Unió területe tekintetében jelentett kibocsátásokat és elnyeléseket megkülönböztesse a nem az Unió területe tekintetében jelentett kibocsátásoktól és elnyelésektől.
15. cikk
Jelentéstétel az üvegházhatást okozó gázok uniós jegyzékéről szóló jelentés elkészítéséhez szükséges egyéb elemekről
(1) Ahhoz, hogy össze lehessen állítani az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének p) pontja szerinti, az üvegházhatást okozó gázok uniós jegyzékéről szóló jelentést, a tagállamok XML-formátumú adatfájlok és egységes jelentéstételi táblázatok felhasználásával jelentést tesznek az azon kategóriák esetében alkalmazott kibocsátási tényezőkről és módszertanról, amelyek uniós kulcskategóriaként kerültek meghatározásra.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottság a jegyzék benyújtását megelőző év október 31-éig rendelkezésre bocsátja az uniós kulcskategóriák legfrissebb listáját.
(3) A tagállamok ágazatonként és összesítve ismertetik és értelmezik a múltbeli kibocsátási tendenciákat és az egyes évek egymáshoz viszonyított váltakozásait, többek között megadják azon beazonosított főbb tényezőket, amelyek e tendenciákat jelentősen befolyásolják. A hangsúlyt a legutóbbi nyilvántartási év 1990-es állapottal való összevetésének értelmezésére, valamint a legutóbbi jelentéstételi évek egymáshoz viszonyított, különösen az X-3. évnek az X-2. évhez viszonyított változásainak értelmezésére kell helyezni.
16. cikk
Jelentéstétel a módszertani leírásokat érintő nagyobb változásokról
A VIII. melléklet szerinti táblázat felhasználásával a tagállamok minden év március 15-éig jelentést tesznek azon fontosabb, módszertani leírásokat érintő változásokról, amelyek a nemzeti jegyzékről szóló jelentésben történtek annak az előző év április 15-én esedékes benyújtása óta.
17. cikk
Jelentéstétel az üvegházhatást okozó gázok hozzávetőleges adatokat tartalmazó jegyzékéről
(1) A tagállamok az egységes jelentéstételi táblázatnak (2. összefoglaló táblázat) megfelelően jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdése szerinti, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, hozzávetőleges adatokat tartalmazó jegyzékekről a következőképpen:
a)
a forráskategóriákra olyan szintű bontást kell alkalmazni, hogy az visszatükrözze az X-1. évre vonatkozó becslések elkészítéséhez rendelkezésre álló azon adatokat és módszereket, amelyek a tevékenységgel kapcsolatosak;
b)
az LULUCF ágazatból származó, hozzávetőleges CO2-egyenértékben kifejezett összkibocsátást és -elnyelést nem kell számítani;
c)
a táblázatba - az adatok rendelkezésre állása esetén - be kell iktatni két oszlopot azon kibocsátások forráskategóriánkénti jelentésére, amelyek egyfelől a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) létrehozott Uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer, másfelől a 406/2009/EK határozat hatálya alá esnek.
(2) A tagállamok magyarázatokkal szolgálnak, többek között a 2. összefoglaló táblázatban jelentett kibocsátásokra vonatkozó tendenciák főbb tényezőivel kapcsolatban, összehasonlításban a már benyújtott jegyzékkel. E magyarázatok kizárólag a X-1. évet érintő becslések elkészítése céljából rendelkezésre álló adatokra vonatkozhatnak.
18. cikk
Az üvegházhatást okozó gázok uniós jegyzékének elkészítését célzó együttműködés és koordináció menetrendje
A IX. mellékletben meghatározott időkeret figyelembevételével a tagállamok és a Bizottság együttműködik és összehangolja feladatait az üvegházhatást okozó gázok uniós jegyzékének elkészítése és az uniós jegyzékről szóló jelentés összeállítása terén.
19. cikk
Jelentéstétel a kibocsátható mennyiség meghatározásáról
A kiszámítás megkönnyítését szolgáló jelentésről szóló 2/CMP.8 határozat I. mellékletével összhangban, a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének 7a., 8. és 8a. bekezdése alapján a tagállamok a második kötelezettségvállalási időszakra vonatkozóan jelentést nyújtanak be a Bizottság részére a közösen, illetve az Unió által kibocsátható mennyiség kiszámítását megkönnyítő adatokkal, három hónappal a szóban forgó jelentésnek az UNFCCC-hez való benyújtására vonatkozó határidő lejárta előtt.
20. cikk
Jelentéstétel a szakpolitikák és intézkedések, valamint az előrejelzések nemzeti és uniós rendszerei tekintetében
A tagállamok jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, a szakpolitikákkal, intézkedésekkel és előrejelzésekkel kapcsolatos nemzeti rendszerekről; a jelentésnek tartalmaznia kell többek között a következőket:
a)
a releváns intézményi, jogi és eljárási intézkedéseket érintő információk, ideértve az érintett tagállam szakpolitikai értékeléséért és az üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű kibocsátására vonatkozó előrejelzésekért teljes körű felelősséget viselő megfelelő nemzeti szerv(ek) kijelölését;
b)
a szakpolitikák értékelése, valamint az üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásaira és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó előrejelzések elkészítése érdekében a tagállamokon belül meghozott releváns intézményi, jogi és eljárási intézkedések ismertetése;
c)
a szakpolitikákkal és intézkedésekkel kapcsolatban benyújtott adatok, valamint az előrejelzésekkel kapcsolatban benyújtott információk naprakész voltát, átláthatóságát, pontosságát, koherenciáját, összehasonlíthatóságát és teljességét biztosító releváns eljárási intézkedések és menetrendek leírása;
d)
az adatok gyűjtésével és felhasználásával kapcsolatos teljes eljárás ismertetése, valamint annak értékelése, hogy a szakpolitikák, az intézkedések és az előrejelzés-készítés értékelését konzisztens adatgyűjtési és -felhasználási eljárások támasztják-e alá, továbbá azon ágazatok megnevezése, amelyek tekintetében előrejelzések készültek;
e)
a szakpolitikák értékelését szolgáló feltételezések, módszertanok és modellek kiválasztási folyamatának, valamint az üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű kibocsátásaira vonatkozó előrejelzés-készítés folyamatának leírása;
f)
a minőségbiztosítási és minőségellenőrzési tevékenységeknek, valamint az elkészített előrejelzések érzékenységi elemzésének ismertetése.
21. cikk
Jelentéstétel a tagállamok dekarbonizációs fejlesztési stratégiáinak frissítéseiről
A tagállamok jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti, a dekarbonizációs fejlesztési stratégiáikkal kapcsolatos frissítésekről; a jelentésnek tartalmaznia kell többek között:
a)
az elvégzett frissítés célját és rövid ismertetését;
b)
a dekarbonizációs fejlesztési stratégiának és frissítésének jogi státusát;
c)
a dekarbonizációs fejlesztési stratégián eszközölt módosításokat és a frissítés várható hatásait a végrehajtás tekintetében;
d)
a dekarbonizációs fejlesztési stratégiának és frissítésének végrehajtásával kapcsolatos folyamat menetrendjét és ismertetését, valamint - amennyiben rendelkezésre áll - a frissítéshez kapcsolódó várható költség és haszon értékelését;
e)
annak módját, ahogy az információkat az 525/2013/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében a nyilvánosság számára elérhetővé teszik.
22. cikk
Jelentéstétel a szakpolitikákról és intézkedésekről
(1) A tagállamok az e rendelet XI. melléklete szerinti táblázat felhasználásával és a Bizottság által előírt jelentéstételi űrlap és benyújtási eljárás alkalmazásával jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában említett szakpolitikákról és intézkedésekről.
(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett táblázat adatain túlmenően, szöveges formában minőségi információkat jelentenek az (1) bekezdés szerint jelentett különféle szakpolitikák és intézkedések közötti kapcsolatokról, valamint arról, hogy e szakpolitikák és intézkedések miként járulnak hozzá a különböző előrejelzési forgatókönyvekhez, ideértve a dekarbonizációs fejlesztési stratégia megvalósításához való hozzájárulásuk értékelését is.
23. cikk
Jelentéstétel az előrejelzésekről
(1) A tagállamok az e rendelet XII. melléklete szerinti táblázat felhasználásával és a Bizottság által előírt jelentéstételi űrlap és benyújtási eljárás alkalmazásával jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 14. cikkében említett, az üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátására és nyelőnkénti eltávolítására vonatkozó információkról.
(2) A tagállamok szöveges formában további információkat is nyújtanak az alábbiakat illetően:
a)
a üvegházhatást okozó gázok jelentett összkibocsátásával kapcsolatos érzékenységi elemzés eredményei, valamint egy rövid magyarázat arról, hogy mely paraméterek változtak és miként;
b)
a következő bontásban végzett érzékenységi elemzés eredményei: a 406/2009/EK határozat hatálya alá tartozó összkibocsátás, a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó összkibocsátás, illetve - amennyiben ilyen adat rendelkezésre áll - a LULUCF ágazatból származó összkibocsátás;
c)
a jegyzékbeli adatok tárgyéve (bázisév) és a jegyzékről szóló, az előrejelzések kiindulópontjául használt jelentés éve;
d)
az előrejelzésekhez használt módszertanok, ideértve az alkalmazott modelleknek és azok ágazati, földrajzi és időbeli hatókörének rövid ismertetése, a modellekre vonatkozó további információkra való hivatkozások, valamint a legfontosabb alkalmazott külső feltételezésekre és paraméterekre vonatkozó adatok.
(3) Az Unió összesített előrejelzéseinek konzisztenciáját biztosítandó, kilenc hónappal az 525/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerinti, előrejelzésekkel kapcsolatos bejelentés benyújtásának lejárta előtt és a tagállamokkal történő egyeztetést követően a Bizottság ajánlást tesz szupranacionális szinten meghatározott paraméterek harmonizált értékeire, ideértve a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá eső szén-dioxid-árakat, valamint a nemzetközi olaj- és szénimportárakat is.
24. cikk
Jelentéstétel az árverésből származó bevételek felhasználásáról
A tagállamok az e rendelet XIII. mellékletében meghatározott táblázat felhasználásával jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában és 17. cikke (2) bekezdésében említett, az árverezésből származó bevételek felhasználására vonatkozó adatokról.
25. cikk
Jelentéstétel a projektekből származó jóváírásoknak a 406/2009/EK határozatnak való megfelelés érdekében történő felhasználásáról
A tagállamok az e rendelet XIV. mellékletében meghatározott táblázat felhasználásával jelentést tesznek az 525/2013/EU rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjában említett, a projektekből származó jóváírásoknak a 406/2009/EK határozatnak való megfelelés érdekében történő felhasználására vonatkozó adatokról.
26. cikk
Jelentéstétel a létrejött átruházásokra vonatkozó információk összefoglalásáról
(1) A tagállamok az e rendelet XV. mellékletében meghatározott táblázat felhasználásával jelentést tesznek a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (4) és (5) bekezdése alapján létrejött átruházásokra vonatkozó információk összefoglalásáról.
(2) A Bizottság szolgálatai évente összefoglaló jelentést készítenek a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatokból, és azt elektronikus formában elérhetővé teszik. Az ilyen jelentések csak összesített adatokat tartalmazhatnak, és az egyes tagállamok tekintetében nem hozhatják nyilvánosságra az éves kibocsátási jogosultságok egységárait.
III. FEJEZET
AZ ÜVEGHÁZHATÁST OKOZÓ GÁZOK KIBOCSÁTÁSÁNAK UNIÓS SZAKÉRTŐI FELÜLVIZSGÁLATA
27. cikk
A felülvizsgálat megszervezése
(1) Az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (1) és (2) bekezdésében említett felülvizsgálat elvégzésekor a Bizottság és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség munkáját egy műszaki szakértői felülvizsgálati csoport támogatja.
(2) A felülvizsgálat során az Európai Környezetvédelmi Ügynökség titkárságként jár el.
(3) A Bizottság és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség elegendő számú felülvizsgálati szakértőt választ ki, akik a nyilvántartás szerinti megfelelő ágazatokat képviselik; ezzel biztosítja az üvegházhatást okozó gázok érintett jegyzékének szakszerű felülvizsgálatát a rendelkezésre álló időn belül.
(4) A (3) bekezdés értelmében kiválasztott felülvizsgálati szakértőknek tapasztalatokkal kell rendelkezniük az üvegházhatást okozó gázok jegyzékének összeállítása terén, és lehetőleg tevékenyen kell részt venniük a felülvizsgálati folyamatban.
(5) A műszaki szakértői felülvizsgálati csoport azon tagja, aki részese volt valamely tagállam üvegházhatást okozó gázokkal kapcsolatos jegyzéke összeállításának, vagy aki azon tagállam állampolgára, amelynek jegyzékét felül kívánják vizsgálni, nem vehet részt a szóban forgó jegyzék felülvizsgálatában.
(6) A Bizottság és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség törekszik annak biztosítására, hogy az üvegházhatást okozó gázok jegyzékének felülvizsgálata valamennyi érintett tagállamban következetesen és objektív módon kerüljön végrehajtásra annak érdekében, hogy biztosítva legyen a műszaki értékelés jó minősége.
(7) A felülvizsgálatokat dokumentumokon alapuló vagy központosított felülvizsgálatként kell elvégezni.
(8) A titkárság dönthet arról, hogy:
a)
ugyanabban az évben dokumentumokon alapuló és központosított felülvizsgálatra kerüljön sor;
b)
a dokumentumokon alapuló vagy a központosított felülvizsgálaton kívül országlátogatásra is sor kerüljön a műszaki szakértői felülvizsgálati csoport ajánlását és az érintett tagállammal való egyezetést követően.
28. cikk
A titkárság feladatai
A 27. cikk (2) bekezdésében említett titkárság feladatai a következők:
a)
a felülvizsgálati munkaterv elkészítése;
b)
a műszaki szakértői felülvizsgálati csoport munkájához szükséges információk összeállítása és rendelkezésre bocsátása;
c)
az e rendeletben meghatározott felülvizsgálati tevékenység koordinálása, ideértve a műszaki szakértői felülvizsgálati csoport és a felülvizsgálat alá vont tagállam által kijelölt kapcsolattartó(k) közötti kommunikációt, valamint egyéb gyakorlati intézkedések meghozatalát;
d)
a Bizottsággal történő egyeztetést követően azon esetek megerősítése, amikor a 31. cikk értelmében vett jelentős ügyek merülnek fel a tagállamnak az üvegházhatást okozó gázokkal kapcsolatos jegyzékét illetően;
e)
a végső és időközi felülvizsgálati jelentések összeállítása és bemutatása az érintett tagállamnak és a Bizottságnak.
29. cikk
Az éves felülvizsgálat első fázisa
A benyújtott információk 525/2013/EU rendelet 19. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti átláthatóságának, pontosságának, koherenciájának, összehasonlíthatóságának és teljességének vizsgálatát célzó ellenőrzések a következőket foglalják magukban:
a)
arra vonatkozó értékelés, hogy a jelentés kiterjed-e az 525/2013/EU rendeletben előírt valamennyi kibocsátási forráskategóriára;
b)
arra vonatkozó értékelés, hogy a kibocsátási adatok idősorai konzisztensek-e;
c)
arra vonatkozó értékelés, hogy az implikált kibocsátási faktorok valamennyi tagállam tekintetében összehasonlíthatók-e, figyelembe véve, hogy az alapértelmezett IPCC kibocsátási tényezőknek különböző nemzeti adottságok felelnek meg;
d)
a „nem becsült” jelölésmód alkalmazásának értékelése, amennyiben elő vannak írva 1-es szintű IPCC módszerek, és a jelölésmód alkalmazása a 24/CP.19. határozat I. mellékletében foglalt, üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó UNFCCC jelentéstételi iránymutatások 37. bekezdése alapján nem indokolt;
e)
a jegyzék benyújtása érdekében történő újraszámítások elemzése, különösen olyan esetben, amikor az újraszámítás eltérő módszertannal történik;
f)
az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében jelentett, megvizsgált kibocsátások összehasonlítása az 525/2013/EU rendelet 7. cikke szerint jelentett üvegházgáz-kibocsátással olyan területek beazonosítása céljából, amelyeken a felülvizsgálat alá vont tagállam által benyújtott kibocsátási adatok és tendenciák jelentősen eltérnek más tagállamok adataitól;
g)
az Eurostat referenciamegközelítéséből fakadó eredmények összehasonlítása a tagállamok referenciamegközelítéséből fakadó eredményekkel;
h)
az Eurostat ágazati megközelítéséből fakadó eredmények összehasonlítása a tagállamok ágazati megközelítéséből fakadó eredményekkel;
i)
arra vonatkozó értékelés, hogy a korábbi uniós vagy UNFCCC felülvizsgálatokon alapuló azon ajánlások, amelyeket a tagállam nem hajtott végre, eredményeznének-e technikai korrekciót;
j)
arra vonatkozó értékelés, hogy az adott tagállam jegyzékében vannak-e esetleg valamely kulcskategória tekintetében túl- vagy alulbecslések.
30. cikk
Az éves felülvizsgálat második fázisának kiváltó oka
Az éves jelentés keretében el kell végezni a 32. cikkben meghatározott ellenőrzéseket, ha a 29. cikk szerinti ellenőrzések a 31. cikk értelmében vett jelentős ügyeket azonosítanak be, vagy ha egy tagállam ezt kéri, vagy ha a jegyzéket későn nyújtják be, és ezért a felülvizsgálat első fázisa a XVI. mellékletben meghatározott menetrend szerint már nem végezhető el, vagy abban az esetben, ha a felülvizsgálat első fázisát nem követi reakció.
31. cikk
Jelentőségi küszöb
(1) A korábbi uniós vagy UNFCCC felülvizsgálatokon alapuló azon ajánlások, amelyek nem kerültek végrehajtásra, az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti jelentős ügynek minősülnek, ha az ajánlás vagy kérdés az üvegházhatást okozó gázok jegyzékében szereplő adatok túl- vagy alulbecslésére vonatkozik, ami adott esetben technikai korrekciót eredményezhet, valamint ha a tagállam nem adott kielégítő magyarázatot arra, miért mulasztotta el az említett ajánlások végrehajtását.
(2) A jegyzékében szereplő adatok túl- vagy alulbecslése nem minősül az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti jelentős ügynek, ha az a felülvizsgálat alá vont jegyzék tárgyévében a tagállam üvegházhatást okozó összes gázkibocsátásának legfeljebb 0,05 %-át teszi ki (a LULUCF ágazatból származó kibocsátást nem számítva), vagy nem haladja meg az 500 kt CO2-egyenértéket, attól függően, hogy melyik érték az alacsonyabb.
32. cikk
Az éves felülvizsgálat második fázisa
(1) Az olyan esetek azonosítása céljából végzett, az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti ellenőrzések, amelyeknél a jegyzékben szereplő adatokat nem az UNFCCC útmutatásainak vagy az uniós szabályoknak megfelelően állították össze, a következőket foglalhatják magukban:
a)
a jegyzékben szereplő becslések részletes vizsgálata, ideértve a tagállam által a jegyzék elkészítéséhez alkalmazott módszertant;
b)
az érintett tagállam számára a felülvizsgálat alá vont jegyzék benyújtása előtt rendelkezésre bocsátott legfrissebb éves UNFCCC felülvizsgálati jelentésben vagy az e rendelet 35. cikkének (2) bekezdése szerinti végső felülvizsgálati jelentésben felsorolt, a jegyzékkel kapcsolatos becslések javítását célzó ajánlások tagállami végrehajtásának részletes elemzése; amennyiben az ajánlások nem kerültek végrehajtásra, a tagállam arra vonatkozó indoklásának részletes elemzése, hogy az ajánlások végrehajtását miért mulasztotta el;
c)
arra vonatkozó részletes értékelés, hogy az üvegházgáz-kibocsátásokra vonatkozó becslések nemzeti jegyzékének idősorai koherensek-e;
d)
arra vonatkozó részletes értékelés, hogy a tagállam által az adott benyújtandó jegyzékkel kapcsolatban az előzőhöz viszonyítva elvégzett újraszámítás átlátható módon került-e jelentésre, és az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatásokkal összhangban történt-e;
e)
az e rendelet 29. cikke szerinti ellenőrzések eredményeinek, valamint a felülvizsgálat által érintett tagállam által a műszaki szakértői felülvizsgálati csoport kérdésére válaszként benyújtott kiegészítő információknak a nyomon követése, továbbá egyéb ellenőrzések.
(2) Az a tagállam, amely saját kérésére kívánja alávetni magát az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseknek, erről a szándékáról a vonatkozó felülvizsgálat évét megelőző év október 31-ig értesíti a Bizottságot.
33. cikk
Átfogó felülvizsgálat
(1) Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett átfogó felülvizsgálatnak ki kell terjednie a jegyzék egészét érintő, az e rendelet 29. és 32. cikke szerinti ellenőrzésekre.
(2) Az átfogó felülvizsgálat magában foglalhatja annak megvizsgálását, hogy az UNFCCC szerinti vagy az uniós felülvizsgálat keretében az egyik tagállam tekintetében beazonosított problémák más tagállamok esetében is felmerülnek-e.
34. cikk
Technikai korrekciók
(1) Az 525/2013/EU rendelet 19. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében vett technikai korrekció szükségesnek tekintendő, ha a túlbecslések és alulbecslések átlépik az e rendelet 31. cikke szerinti jelentőségi küszöböt. Az e rendelet 35. cikkének (2) bekezdése szerinti végső felülvizsgálati jelentésbe csak a szükségesnek tekintett technikai korrekciókat kell belevenni, és hozzájuk bizonyítékokon alapuló indoklást kell csatolni.
(2) Amennyiben egy technikai korrekció az idősor nem minden évében lépi át a jelentőségi küszöböt, de a felülvizsgálat alá vont jegyzék legalább egyik tárgyévében igen, akkor a technikai korrekciót a felülvizsgálat alá vont összes többi évre vonatkozóan is ki kell számítani annak érdekében, hogy az idősor konzisztenciája biztosítva legyen.
35. cikk
Felülvizsgálati jelentés
(1) A titkárság minden év április 20-áig időközi felülvizsgálati jelentésben tájékoztatja az érintett tagállamot a 30. és 31. cikk szerinti jelentős ügyekről. E jelentés csak a legkésőbb március 31-ig felmerülő ügyeket tartalmazhatja.
(2) A felülvizsgálat befejezéséről a titkárság végső felülvizsgálati jelentésben tájékoztatja az érintett tagállamot:
a)
április 20-ig - azon esetekben, amelyekről nem készült az (1) bekezdés szerinti időközi felülvizsgálati jelentés;
b)
június 30-ig - ha az éves felülvizsgálat második fázisa véget ért;
c)
augusztus 30-ig - ha az átfogó felülvizsgálat véget ért.
36. cikk
Együttműködés a tagállamokkal
(1) A tagállamok:
a)
részt vesznek a felülvizsgálat valamennyi fázisában a XVI. melléklet szerinti menetrendnek megfelelően;
b)
az uniós felülvizsgálat céljaira nemzeti kapcsolattartót neveznek ki;
c)
szükség esetén szorosan együttműködnek a titkársággal az országlátogatás megszervezésében, illetve elhárítanak minden akadályt e látogatás elől;
d)
adott esetben a felülvizsgálati jelentéshez kapcsolódóan válaszokat, kiegészítő információkat és észrevételeket közölnek.
(2) A tagállamok kérésére a végső felülvizsgálati jelentésbe bele kell foglalni a felülvizsgálati megállapításokhoz fűzött megjegyzéseket.
(3) A Bizottság értesíti a tagállamokat a műszaki szakértői felülvizsgálati csoport összetételéről.
37. cikk
A felülvizsgálat menetrendje
Az átfogó és éves felülvizsgálatokat a XVI. mellékletben meghatározott menetrend szerint kell elvégezni.
IV. FEJEZET
JELENTÉSTÉTEL AZ 529/2013/EU HATÁROZATNAK MEGFELELŐEN
38. cikk
A párhuzamos jelentéstétel elkerülése
Amennyiben egy tagállam e rendelet 3. cikkének megfelelően nemzeti jegyzékről szóló jelentésébe felveszi azon információkat, amelyek felvétele az 529/2013/EU határozat értelmében kötelező, a szóban forgó tagállamot úgy kell tekinteni, hogy teljesítette az említett határozat szerinti vonatkozó jelentéstételi kötelezettségeit.
39. cikk
Jelentéstételi követelmények a szántóföldi gazdálkodási és a legelőgazdálkodási rendszerekkel kapcsolatban
(1) Amennyiben egy tagállam nemzeti jegyzékről szóló jelentésében nem szerepelteti az e rendelet 38. cikkében meghatározott információkat, köteles szöveges tájékoztatást nyújtani az 529/2013/EU határozat 3. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjában említett, a szántóföldi gazdálkodásból és a legelőgazdálkodásból eredő kibocsátás és elnyelés becslésére szolgáló meglévő és kialakítandó rendszerekről, ideértve az alábbi elemeket is:
a)
a Kiotói Jegyzőkönyv keretében meghatározott, a 19/CMP.1. határozat melléklete szerinti nemzeti rendszerekre vonatkozó követelményekkel, valamint a 24/CP.19. határozat I. mellékletében foglalt, üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó UNFCCC jelentéstételi iránymutatásokban meghatározott nemzeti intézkedésekre vonatozó követelményekkel összhangban hozott intézményi, jogi és eljárási intézkedések leírása;
b)
annak ismertetése, hogy a végrehajtott rendszerek miként konzisztensek a következő IPCC-jelentések szerinti követelményekkel: „a Kiotói Jegyzőkönyvből fakadó, kiegészítő módszereket is tartalmazó átdolgozott IPCC-iránymutatások, valamint a bevált módszerekre vonatkozó 2013. évi iránymutatások”, „az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó, 2006. évi IPCC-iránymutatások”, valamint adott esetben „az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatásokhoz készült, a vizes élőhelyekre vonatkozó 2013. évi kiegészítés”.
(2) A tagállamok az (1) bekezdésben meghatározott információkat külön jelentésként nyújtják be a Bizottságnak az alábbi ütemezés szerint:
a)
2016-ban az első jelentést a 2014-es jelentési évre vonatkozóan, beleértve a 2013. január 1-je utáni fejleményeket,
b)
2017-ben a második jelentést a 2015-ös jelentési évre vonatkozóan, továbbá
c)
2018-ban a harmadik jelentést a 2016-os jelentési évre vonatkozóan.
(3) Az első jelentést követő jelentéseikben foglalt információk tekintetében a tagállamok a hangsúlyt azon változásokra és fejleményekre helyezik, amelyek rendszereikben az előző jelentésükhöz képest történtek.
40. cikk
Jelentéstételi követelmények a szántóföldi gazdálkodásból és a legelőgazdálkodásból eredő kibocsátásra és elnyelésre vonatkozó éves becslésekkel kapcsolatban
(1) Azon tagállamok, amelyek választása a Kiotói Jegyzőkönyv keretében nem a szántóföldi gazdálkodásra és a legelőgazdálkodásra esett, a szántóföldi gazdálkodásból és a legelőgazdálkodásból eredő kibocsátásra és elnyelésre vonatkozóan az 529/2013/EU határozat 3. cikke (2) bekezdése második albekezdésének b) pontja szerinti kiindulási, előzetes és nem kötelező erejű éves becsléseket nyújtanak be, ideértve az adott bázisévvel vagy -időszakkal kapcsolatos, az 529/2013/EU határozat VI. mellékletében meghatározott adatokat is.
(2) Az első jelentést 2015-ben kell benyújtani a 2013-as jelentési évre vonatkozóan.
(3) Azon tagállamok, amelyekre alkalmazandó e cikk (1) bekezdése, a szántóföldi gazdálkodásból és a legelőgazdálkodásból eredő kibocsátásra és elnyelésre vonatkozóan az 529/2013/EU határozat 3. cikke (2) bekezdése második albekezdésének c) pontja szerinti éves végleges becsléseket a 2013. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban valamennyi jelentési év vonatkozásában az 529/2013/EU határozat VI. mellékletében meghatározott, releváns bázisévvel vagy -időszakkal kapcsolatos, végleges adatok rendelkezésre bocsátása révén nyújtják be.
(4) Az e cikk (1) és (2) bekezdése szerinti adatok benyújtásakor a tagállamoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:
a)
ki kell tölteniük a második kötelezettségvállalási időszak tekintetében a Kiotói Jegyzőkönyv keretében végzett tevékenységekre vonatkozóan minden releváns, a 6/CMP.9. határozat mellékletében foglalt egységes jelentéstételi táblázatot, ideértve a tevékenységi kör összefoglaló táblázatait, a földhasználat-változást feltüntető táblázatot és az elszámolási adatok táblázatát, valamint
b)
a nemzeti jegyzékről szóló jelentésbe magyarázó információkat kell foglalniuk az alkalmazott módszertanról és a felhasznált adatokról, összhangban a Kiotói Jegyzőkönyvön alapuló 2/CMP.8. határozattal és annak II. mellékletével.
41. cikk
Egyedi jelentéstételi követelmények
(1) E rendelet 38. cikkétől eltérve, amennyiben egy tagállam a 2/CMP.7. határozat mellékletének (37)-(39) bekezdésében meghatározott, erdőültetvényekre vonatkozó rendelkezésekkel összhangban jelentést nyújt be a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti elszámolási kötelezettségei tekintetében, köteles az 529/2013/EU határozat szerinti kötelezettségei alapján az erdőgazdálkodási és erdőirtási tevékenységekre vonatkozóan külön egységes jelentéstételi táblázatokat benyújtani, melyek a 2/CMP.7. határozat melléklete (37)-(39) bekezdése szerinti rendelkezések alkalmazása nélkül töltendők ki.
(2) E rendelet 38. cikkétől eltérve, az a tagállam, amelynek választása a Kiotói Jegyzőkönyv keretében nem a szántóföldi gazdálkodásra és a legelőgazdálkodásra esett, jelentést nyújt be a vizes élőhelyek lecsapolásáról és elárasztással való helyreállításáról a Jegyzőkönyv szerinti elszámolás érdekében, illetve amennyiben a szóban forgó tagállam alkalmazza az 529/2013/EU határozat 3. cikkének (3) bekezdését, az adott tevékenységekre vonatkozóan külön egységes jelentéstételi táblázatokat nyújt be, melyeket az említett határozatnak megfelelően kell kitölteni.
42. cikk
Információk benyújtása
(1) Az e rendelet 39., 40. és 41. cikkében meghatározott jelentéstételi kötelezettségeknek megfelelő információkat az 525/2013/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerinti, a nemzeti jegyzékről szóló jelentés külön mellékleteként kell benyújtani a Bizottság részére.
(2) Amennyiben e rendelet 38. cikke nem alkalmazható, a tagállamok az 529/2013/EU határozat 3. cikke (2) bekezdésének első albekezdése és 3. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentéstételi kötelezettségük alapján az e rendelet 3. cikkének megfelelően tesznek jelentést, és abba belefoglalják az 525/2013/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében említett, nemzeti jegyzékről szóló jelentésük mellékletében foglalt információkat is.
43. cikk
Jelentéstétel az elszámolási időszak végén
Az 525/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok ezen rendelet 3. cikkének és az ezen fejezet rendelkezéseinek megfelelően nyújtanak be információkat.
V. FEJEZET
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
44. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezés
A 2005/166/EK határozat hatályát veszti. A 18., 19. és 24. cikk hatályát fent kell tartani.
45. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. június 30-án.