KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 28. maj 2014
om opstilling af miljøkriterier for tildeling af EU's miljømærke til vandbårne varmeforsyningsanlæg
(meddelt under nummer C(2014) 3452)
(EØS-relevant tekst)
(2014/314/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 66/2010 af 25. november 2009 om EU-miljømærket (1), særlig artikel 8, stk. 2,
efter høring af Den Europæiske Unions Miljømærkenævn og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til forordning (EF) nr. 66/2010 kan produkter, hvis miljøbelastning er nedbragt gennem hele deres livscyklus, få tildelt EU's miljømærke.
(2)
Forordning (EF) nr. 66/2010 foreskriver, at der fastsættes specifikke miljømærkekriterier for hver produktgruppe.
(3)
Kommissionen har udarbejdet en foreløbig rapport om de tekniske, miljømæssige, økonomiske og juridiske aspekter ved produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg«, der typisk anvendes i EU, og offentliggjort den, så der kan fremsættes bemærkninger til den. Den undersøgelse (i det følgende benævnt »undersøgelsen«), som rapporten bygger på, er udarbejdet i et samarbejde med interessenter og berørte parter i EU og tredjelande.
(4)
Resultaterne af undersøgelsen, som præsenteres i den foreløbige rapport, viser, at energiforbruget i brugsfasen udgør størstedelen af de vandbaserede forsyningsanlægs miljøpåvirkning. Af denne årsag bør brugen af energieffektive vandbårne varmeforsyningsanlæg med lave drivhusgasudledninger fremmes, og desuden bør sådanne forsyningsanlæg, der anvender mere miljøvenlige teknologier, og som har vist sig at være sikre for forbrugerne, støttes.
(5)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte EU-miljømærkekriterier for produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg«.
(6)
Kriterierne og de dertil hørende vurderings- og verifikationskrav bør gælde i fire år fra vedtagelsen af denne afgørelse.
(7)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 16 i forordning (EF) nr. 66/2010 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg« omfatter produkter, som bruges til at producere varme som del af et vandbåret centralvarmesystem, hvor det opvarmede vand fordeles ved hjælp af cirkulationspumper og varmeafgivere med henblik på at nå og opretholde indetemperaturen på et ønsket niveau i et lukket rum, f.eks. en bygning, en bolig eller et lokale. Den varmeproducerende enhed producerer varme ved hjælp af en eller flere af følgende processer og teknologier:
a)
forbrænding af gasformige, flydende eller faste fossile brændsler
b)
forbrænding af gasformig, flydende eller fast biomasse
c)
brug af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
d)
opsamling af varme fra omgivende luft-, vand- eller jordkilde og/eller overskudsvarme
e)
kraftvarmeproduktion (samtidig produktion af elektricitet og varme)
f)
solenergi (supplerende).
2. De vandbårne varmeforsyningsanlæg må højst levere 400 kW.
3. Anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning er omfattet af denne produktgruppe, hvis deres primære funktion er at levere varme til rumopvarmning.
4. Produktgruppen omfatter ikke følgende produkter:
a)
forsyningsanlæg, hvis primære funktion er at levere varmt drikke- eller brugsvand
b)
forsyningsanlæg, til opvarmning og distribution af gasformige varmeoverføringsmedier, f.eks. damp eller luft
c)
kraftvarmeanlæg til rumopvarmning med en maksimal elkapacitet på 50 kW eller derover
d)
anlæg til rumopvarmning, som både leverer indirekte varme via et vandbåret centralvarmesystem og direkte varme via direkte varmeafgivelse i det rum eller lokale, hvor apparatet er installeret.
Artikel 2
I denne afgørelse forstås ved:
1) »varmeforsyningsanlæg«: et anlæg til rumopvarmning eller et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning
2) »anlæg til rumopvarmning«: et apparat, der
a)
leverer varme til et vandbåret centralvarmesystem med henblik på at nå og opretholde indetemperaturen på et ønsket niveau i et lukket rum, f.eks. en bygning, en bolig eller et lokale
b)
er udstyret med en eller flere varmeproducerende enheder.
3) »anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et vandbåret anlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder og er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning
4) »pakke med anlæg til rumopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent«: en pakke, der tilbydes slutbrugeren, og som indeholder et eller flere anlæg til rumopvarmning kombineret med en eller flere temperaturstyringer og/eller en eller flere solvarmekomponenter
5) »pakke med anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent«: en pakke, der tilbydes slutbrugeren, og som indeholder et eller flere anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning kombineret med en eller flere temperaturstyringer og/eller en eller flere solvarmekomponenter
6) »solvarmekomponent«: et rent solvarmeanlæg, en solfanger, en solopvarmet varmtvandsbeholder eller en pumpe i solfangerkredsen, som alle markedsføres enkeltvis
7) »vandbåret centralvarmesystem«: et system, der bruger vand som varmeoverføringsmedie til at distribuere centralt produceret varme til varmegivere til rumopvarmning af bygninger eller dele deraf
8) »varmeproducerende enhed«: den del af et forsyningsanlæg, der producerer varme ved hjælp af en eller flere af følgende processer:
a)
forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel
b)
brug af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
c)
opsamling af varme fra en omgivende luftkilde, vandkilde eller jordkilde og/eller overskudsvarme
9) »forsyningsanlæg fyret med gasformigt brændsel«: et anlæg til rumopvarmning eller et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som fyres med gasformigt brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
10) »forsyningsanlæg fyret med flydende brændsel«: et anlæg til rumopvarmning eller et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som fyres med flydende brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
11) »forsyningsanlæg fyret med fast brændsel«: et anlæg til rumopvarmning eller et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som fyres med fast brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
12) »kedelanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel og/eller ved brug af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
13) »kedelanlæg til rumopvarmning fyret med gasformigt brændsel«: et kedelanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som anvender forbrændingen af gasformigt brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
14) »kedelanlæg til rumopvarmning fyret med flydende brændsel«: et kedelanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som anvender forbrændingen af flydende brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
15) »kedelanlæg til rumopvarmning fyret med fast brændsel«: et kedelanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som anvender forbrændingen af fast brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
16) »kedelanlæg til rumopvarmning fyret med fast biomasse«: et kedelanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som anvender forbrændingen af fast biomassebrændsel
17) »elektrisk kedelanlæg til rumopvarmning«: et kedelanlæg til rumopvarmning, der producerer varme udelukkende ved hjælp af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
18) »elektrisk kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der producerer varme udelukkende ved hjælp af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
19) »varmepumpeanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved hjælp af omgivende varme fra en luftkilde, vandkilde eller jordkilde og/eller overskudsvarme; et varmepumpeanlæg til rumopvarmning kan være udstyret med et eller flere supplerende forsyningsanlæg, der producerer varme ved hjælp af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer eller forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel
20) »varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et varmepumpeanlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder, og som er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning
21) »brændselsfyret varmepumpeanlæg«: et varmepumpeanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som fyres med gasformigt eller flydende brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
22) »elektrisk varmepumpeanlæg«: et varmepumpeanlæg med én eller flere varmeproducerende enheder, som drives med elektricitet
23) »kraftvarmeanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der på én gang producerer varme og elektricitet i én proces
24) »temperaturstyring«: udstyr, der danner grænseflade mod slutbrugeren for så vidt angår værdier og tidsrum for ønsket indetemperatur, og som sender relevante data om f.eks. faktiske inde- og/eller udetemperaturer til en grænseflade på forsyningsanlægget, f.eks. en CPU, og dermed hjælper med at regulere indetemperaturen
25) »årsvirkningsgrad ved rumopvarmning (ηs)«: forholdet mellem det rumopvarmningsbehov i en udpeget fyringssæson, der leveres af et forsyningsanlæg, og det årlige energiforbrug, der kræves for at opfylde dette behov, udtrykt i %
26) »energieffektivitet ved vandopvarmning (ηwh)«: forholdet mellem nytteenergien i det drikke- eller brugsvand, der leveres af et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, og den energi, der kræves til dets produktion, udtrykt i %
27) »nominel nytteeffekt«: forsyningsanlæggets angivne effekt under rumopvarmning og evt. vandopvarmning ved standarddriftsforhold udtrykt i kW; for varmepumpeanlæg til rumopvarmning og varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning er standarddriftsforholdene ved bestemmelse af den nominelle nytteeffekt de dimensionerende referencebetingelser, der er anført i Kommissionens forordning (EU) nr. 813/2013 (2)
28) »standarddriftsforhold«: driftsforholdene for forsyningsanlæg under gennemsnitlige klimaforhold til bestemmelse af den nominelle nytteeffekt, årsvirkningsgraden ved rumopvarmning, energieffektiviteten ved vandopvarmning, lydeffektniveauet og emissionerne af nitrogenoxid (NOx), kulmonoxid (CO), organisk gasformigt kulstof (OGC) og partikler
29) »gennemsnitlige klimaforhold«: temperaturforhold, der er kendetegnende for byen Strasbourg
30) »årsemissioner ved rumopvarmning«:
-
for automatisk fyrede kedler til fast brændsel: et vægtet gennemsnit af emissionerne ved henholdsvis nominel nytteeffekt og 30 % af nominel nytteeffekt, udtrykt i mg/m3
-
for manuelt fyrede kedler til fast brændsel, som kan fungere ved 50 % af nominel nytteeffekt i kontinuerlig drift: et vægtet gennemsnit af emissionerne ved henholdsvis nominel nytteeffekt og 50 % af nominel nytteeffekt, udtrykt i mg/m3
-
for manuelt fyrede kedler til fast brændsel, der i kontinuerlig drift ikke kan fungere ved 50 % af nominel nytteeffekt eller derunder: emissionerne ved nominel nytteeffekt, udtrykt i mg/m3
-
for kraftvarmeanlæg til rumopvarmning til fast brændsel: emissionerne ved nominel nytteeffekt, udtrykt i mg/m3
31) »globalt opvarmningspotentiale«: det globale opvarmningspotentiale i henhold til artikel 2, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 (3)
32) »Nm3«: normalkubikmeter (ved 101,325 kPa og 273,15 K).
Artikel 3
Kriterierne for tildeling af EU-miljømærket i medfør af denne forordning til produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg« som defineret i artikel 1 og de dertil hørende vurderings- og verifikationskrav er anført i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 4
Kriterierne for produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg« og de tilknyttede vurderings- og verifikationskrav, der er anført i bilaget, gælder i fire år fra vedtagelsen af denne afgørelse.
Artikel 5
Til administrative formål er kodenummeret for produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg«»045«.
Artikel 6
1. Ansøgninger om tildeling af EU-miljømærket for varmepumper, der leverer varme til et vandbåret centralvarmesystem og tilhører produktgruppen »varmepumper, der er drevet ved el, gas eller gasabsorption«, kan ved indgivelse efter datoen for vedtagelsen af denne afgørelse enten baseres på kriterierne i Kommissionens beslutning 2007/742/EF (4) eller på kriterierne i nærværende afgørelse. Ansøgninger bedømmes ud fra de kriterier, de bygger på.
2. Når miljømærket tildeles til varmepumper, der leverer varme til et vandbåret centralvarmesystem, på grundlag af kriterierne i beslutning 2007/742/EF, kan det anvendes i 12 måneder efter datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse.
Artikel 7
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. maj 2014.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2014. május 28.)
a melegvíz-üzemű fűtőberendezések uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó kritériumok megállapításáról
(az értesités a C(2014) 3452. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2014/314/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
az Európai Unió ökocímke-bizottságával folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkére érdemesek azok a termékek, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet.
(2)
A 66/2010/EK rendelet értelmében az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani.
(3)
A Bizottság elkészített és észrevételezés céljából nyilvánosan közzétett egy előzetes jelentést az Unióban jellemzően használatos „melegvíz-üzemű fűtőberendezések” termékcsoportjával kapcsolatban felmerülő műszaki, környezetvédelmi, gazdasági és jogi kérdésekről. A jelentés alapját képező vizsgálatok (a továbbiakban: vizsgálatok) végrehajtásában érdekeltek és más, az Unión belüli és harmadik országbeli érdeklődők is részt vettek.
(4)
A vizsgálatoknak az előzetes jelentésben bemutatott eredményei azt mutatták, hogy a melegvíz-üzemű fűtőberendezések környezeti hatásai szempontjából a legjelentősebb tényező a használat közben elfogyasztott energia mennyisége. Ezért elő kell mozdítani az energiahatékony és kevés üvegházhatást okozó gázt kibocsátó, környezetkímélőbb technológiákat alkalmazó és a végfelhasználók szempontjából bizonyítottan biztonságos melegvíz-üzemű fűtőberendezések használatát.
(5)
Mindezek miatt indokolt a „melegvíz-üzemű fűtőberendezések” termékcsoportra vonatkozóan uniós ökocímke-kritériumokat megállapítani.
(6)
A kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának időpontjától számítva négy évig indokolt érvényben maradniuk.
(7)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikkével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A „melegvíz-üzemű fűtőberendezések” termékcsoportba azok a termékek tartoznak, amelyek arra szolgálnak, hogy hőt állítsanak elő olyan melegvíz-üzemű központi fűtési rendszerek alkotóelemeként, amelyekben a kívánt beltéri hőmérséklet zárt térben, például épületben, lakóházban vagy helyiségben való elérése és fenntartása érdekében a felmelegített víz elosztása keringetőszivattyúk és hőleadók segítségével történik. A hőfejlesztő berendezés a hőt a következő eljárások és technológiák közül egy vagy több alkalmazásával állítja elő:
a)
gáznemű, folyékony vagy szilárd tüzelőanyagok égetése;
b)
gáznemű, folyékony vagy szilárd biomassza égetése;
c)
az elektromos áram elektromos ellenállásos fűtőelemekben fellépő hőhatásának (Joule-hatás) felhasználása;
d)
hulladékhő és/vagy a levegőből, vízből vagy a talajból nyert környezeti hő összegyűjtése;
e)
kapcsolt energiatermelés (hő és villamos energia egyidejű előállítása egyetlen folyamattal);
f)
napenergia (kiegészítésként).
(2) A melegvíz-üzemű fűtőberendezések leadott teljesítménye legfeljebb 400 kW.
(3) A termékcsoportba a kombinált fűtőberendezések is beletartoznak abban az esetben, ha elsődleges funkciójuk a helyiségfűtés.
(4) Nem tartoznak a termékcsoportba:
a)
az elsődlegesen meleg ivóvíz és szaniter meleg víz biztosítása céljából hőt előállító fűtőberendezések;
b)
a gáznemű hőhordozó közeg, például gőz vagy levegő melegítésére és elosztására szolgáló fűtőberendezések;
c)
az 50 kW vagy nagyobb maximális elektromos teljesítményű kapcsolt üzemű helyiségfűtő berendezések;
d)
a közvetett fűtést (melegvíz-üzemű központi fűtési rendszeren keresztül) és közvetlen fűtést (abba a helyiségbe vagy térbe való közvetlen hőleadást, amelyben a berendezés fel van szerelve) egyaránt végző helyiségfűtő berendezések.
2. cikk
E határozat alkalmazásában:
1.
„fűtőberendezés”: a helyiségfűtő berendezés és a kombinált fűtőberendezés;
2.
„helyiségfűtő berendezés”: olyan berendezés, amely:
a)
a kívánt beltéri hőmérséklet zárt térben, például épületben, lakóházban vagy helyiségben való elérése és fenntartása érdekében melegvíz-üzemű központi fűtési rendszert hővel lát el; és
b)
fel van szerelve egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel;
3.
„kombinált fűtőberendezés”: olyan melegvíz-üzemű helyiségfűtő berendezés, amelyet arra terveztek, hogy adott időszakaszokban adott hőmérsékletű, mennyiségű és térfogatáramú meleg ivóvíz és szaniter meleg víz előállítása céljából is állítson elő hőt, és ehhez az ivóvizet, illetve a szaniter vizet külső csatlakozáson keresztül kapja;
4.
„helyiségfűtő berendezésből, hőmérséklet-szabályozóból és napenergia-készülékből álló csomag”: olyan, a végfelhasználónak kínált csomag, amely egy vagy több helyiségfűtő berendezést, hőmérséklet-szabályozót és/vagy napenergia-készüléket tartalmaz;
5.
„kombinált fűtőberendezésből, hőmérséklet-szabályozóból és napenergia-készülékből álló csomag”: olyan, a végfelhasználónak kínált csomag, amely egy vagy több kombinált fűtőberendezést, hőmérséklet-szabályozót és/vagy napenergia-készüléket tartalmaz;
6.
„napenergia-készülék”: önállóan forgalomba hozott, kizárólag napenergiával működő rendszer, napkollektor, napenergiával működő melegvíz-tároló tartály vagy a kollektorkörben található szivattyú;
7.
„melegvíz-üzemű központi fűtési rendszer”: a központilag előállított hőnek az épületek és épületrészek fűtésére szolgáló hőleadókhoz való eljuttatásához hőhordozó közegként vizet alkalmazó rendszer;
8.
„hőfejlesztő berendezés”: a fűtőberendezés azon része, amely az alábbi eljárások közül egy vagy több felhasználásával a hőt előállítja:
a)
fosszilis és/vagy biomasszából előállított tüzelőanyagok égetése;
b)
az elektromos áram elektromos ellenállásos fűtőelemekben fellépő hőhatásának (Joule-hatás) felhasználása;
c)
hulladékhő és/vagy a levegőből, vízből vagy a talajból nyert környezeti hő összegyűjtése;
9.
„gázüzemű fűtőberendezés”: fosszilis vagy biomassza-eredetű gáznemű tüzelőanyagokkal működő egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott helyiségfűtő berendezés vagy kombinált fűtőberendezés;
10.
„folyékony tüzelésű fűtőberendezés”: fosszilis vagy biomassza-eredetű folyékony tüzelőanyagokkal működő egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott helyiségfűtő berendezés vagy kombinált fűtőberendezés;
11.
„szilárd tüzelésű fűtőberendezés”: fosszilis vagy biomassza-eredetű szilárd tüzelőanyagokkal működő egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott helyiségfűtő berendezés vagy kombinált fűtőberendezés;
12.
„helyiségfűtő kazán” olyan helyiségfűtő berendezés, amely fosszilis és/vagy biomasszából előállított tüzelőanyag égetésével és/vagy az ellenállásos fűtőelemekben fellépő hőhatás (Joule-hatás) révén állít elő hőt;
13.
„gázüzemű helyiségfűtő kazán”: fosszilis vagy biomassza-eredetű gáznemű tüzelőanyagokat égető egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott helyiségfűtő kazán;
14.
„folyékony tüzelésű helyiségfűtő kazán”: fosszilis vagy biomassza-eredetű folyékony tüzelőanyagokat égető egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott helyiségfűtő kazán;
15.
„szilárd tüzelésű helyiségfűtő kazán”: fosszilis vagy biomassza-eredetű szilárd tüzelőanyagokat égető egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott helyiségfűtő kazán;
16.
„szilárdbiomassza-üzemű helyiségfűtő kazán”: biomassza-eredetű szilárd tüzelőanyagokat égető egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott helyiségfűtő kazán;
17.
„elektromos helyiségfűtő kazán” olyan helyiségfűtő kazán, amely kizárólag az ellenállásos fűtőelemekben fellépő hőhatás (Joule-hatás) révén állít elő hőt;
18.
„elektromos kombinált kazán” olyan kombinált kazán, amely kizárólag az ellenállásos fűtőelemekben fellépő hőhatás (Joule-hatás) révén állít elő hőt;
19.
„hőszivattyús helyiségfűtő berendezés” olyan helyiségfűtő berendezés, amely hulladékhőt és/vagy a levegőből, vízből vagy a talajból nyert környezeti hőt használ fel hőfejlesztésre; a hőszivattyús helyiségfűtő berendezés felszerelhető egy vagy több olyan kiegészítő fűtőberendezéssel, amely az ellenállásos fűtőelemekben fellépő hőhatás (Joule-hatás) révén vagy fosszilis és/vagy biomasszából előállított tüzelőanyagok elégetésével állít elő hőt;
20.
„hőszivattyús kombinált fűtőberendezés”: olyan hőszivattyús helyiségfűtő berendezés, amelyet arra terveztek, hogy adott időszakaszokban adott hőmérsékletű, mennyiségű és térfogatáramú meleg ivóvíz és szaniter meleg víz előállítása céljából is állítson elő hőt, és ehhez az ivóvizet, illetve a szaniter vizet külső csatlakozáson keresztül kapja;
21.
„tüzelőanyag-üzemű hőszivattyús fűtőberendezés”: fosszilis vagy biomassza-eredetű gáznemű vagy folyékony tüzelőanyaggal működő egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott hőszivattyús fűtőberendezés;
22.
„elektromos hőszivattyús fűtőberendezés”: elektromos árammal működő egy vagy több hőfejlesztő berendezéssel ellátott hőszivattyús fűtőberendezés;
23.
„kapcsolt üzemű helyiségfűtő berendezés”: olyan helyiségfűtő berendezés, amely egyetlen folyamat részeként egyszerre állít elő hőt és villamos energiát;
24.
„hőmérséklet-szabályozó”: olyan készülék, amelynek segítségével a végfelhasználó beállíthatja a kívánt beltéri hőmérséklet értékét és időzítését, és amely a vonatkozó adatokat - például a tényleges beltéri és/vagy kültéri hőmérséklet(ek) értékét - továbbítja a fűtőberendezés interfészére, például központi feldolgozóegységére, ezzel elősegítve a beltéri hőmérséklet(ek) szabályozását;
25.
„szezonális helyiségfűtési hatásfok”, „ηs”: a fűtőberendezés által kiszolgált, az adott fűtési idényhez tartozó helyiségfűtési igény és az ezen igény teljesítéséhez szükséges éves energiafogyasztás hányadosa százalékban kifejezve;
26.
„vízmelegítési hatásfok”, „ηwh”: a kombinált fűtőberendezés által biztosított ivó- és szanitervízben lévő hasznos energia és az előállításához szükséges energia százalékban kifejezett aránya;
27.
„mért hőteljesítmény”: a fűtőberendezés kW-ban kifejezett, helyiségfűtés és - adott esetben - vízmelegítés közben, standard mérési körülmények között mérhető, a gyártó által megadott hőteljesítménye; hőszivattyús helyiségfűtő berendezések és hőszivattyús kombinált fűtőberendezések esetében a mért hőteljesítmény meghatározását szolgáló standard mérési körülmények a 813/2013/EU bizottsági rendeletben (2) meghatározott tervezési referenciafeltételek;
28.
„standard mérési körülmények”: a fűtőberendezések mért hőteljesítményének, szezonális helyiségfűtési hatásfokának, vízmelegítési hatásfokának, hangteljesítményszintjének, nitrogén-oxid-kibocsátásának, szén-monoxid-kibocsátásának, gáznemű szervesvegyület-kibocsátásának és porkibocsátásának átlagos éghajlati viszonyok közötti megállapításakor uralkodó üzemi körülmények;
29.
„átlagos éghajlati viszonyok”: a Strasbourgra jellemző hőmérsékleti viszonyok;
30.
„szezonális helyiségfűtési kibocsátás”:
-
automata szilárd tüzelésű kazánok esetében a mért hőteljesítményhez és a mért hőteljesítmény 30 %-ához tartozó kibocsátás súlyozott átlaga mg/m3-ben kifejezve,
-
a kézi fűtésű szilárd tüzelésű kazánok közül azoknak az esetében, amelyek a mért hőteljesítmény 50 %-án folyamatosan üzemeltethetők, a mért hőteljesítményhez és a mért hőteljesítmény 50 %-ához tartozó kibocsátás súlyozott átlaga mg/m3-ben kifejezve,
-
a kézi fűtésű szilárd tüzelésű kazánok közül azoknak az esetében, amelyek nem üzemeltethetők folyamatosan a mért hőteljesítmény 50 %-án vagy az alatt, a mért hőteljesítményhez tartozó kibocsátás mg/m3-ben kifejezve,
-
kapcsolt üzemű szilárd tüzelésű helyiségfűtő berendezések esetében a mért hőteljesítményhez tartozó kibocsátás mg/m3-ben kifejezve;
31.
„globális felmelegedési potenciál”: a 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 4. pontjában meghatározott globális felmelegedési potenciál;
32.
„Nm (3)”: normál köbméter (101,325 kPa nyomáson és 273,15 K hőmérsékleten).
3. cikk
Az uniós ökocímkének az e határozat 1. cikkében meghatározott „melegvíz-üzemű fűtőberendezések” termékcsoportba tartozó termékek részére történő odaítélésére vonatkozó kritériumokat, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket e határozat melléklete tartalmazza.
4. cikk
A „melegvíz-üzemű fűtőberendezések” termékcsoportra vonatkozóan a mellékletben megállapított kritériumok és kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények e határozat elfogadása után négy évig érvényesek.
5. cikk
A „melegvíz-üzemű fűtőberendezések” termékcsoporthoz adminisztratív célból rendelt kódszám: „045”.
6. cikk
(1) A melegvíz-üzemű központi fűtési rendszer számára hőt szolgáltató, a „villamos meghajtású, gázmotoros vagy gázabszorpciós hőszivattyúk” termékcsoportba tartozó hőszivattyúk vonatkozásában az e határozat elfogadását követő két hónapon belül uniós ökocímke odaítélése érdekében benyújtott kérelmek alapulhatnak akár a 2007/742/EK bizottsági határozatban (3), akár az e határozatban megállapított kritériumokon. A kérelmeket azon kritériumoknak megfelelően kell elbírálni, amelyeken alapulnak.
(2) A melegvíz-üzemű központi fűtési rendszer számára hőt szolgáltató hőszivattyúk számára a 2007/742/EK határozatban megállapított kritériumoknak megfelelően odaítélt uniós ökocímkék e határozat elfogadása után 12 hónapig használhatók.
7. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 28-án.