KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1194/2012
af 12. december 2012
om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2009/125/EF fastlægger Kommissionen krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger.
(2)
Ifølge artikel 16, stk. 2, litra a), i direktiv 2009/125/EF udsteder Kommissionen efter proceduren i samme direktivs artikel 19, stk. 3, og kriterierne i artikel 15, stk. 2, og efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design eventuelt gennemførelsesforanstaltninger og begynder med de produkter, der frembyder et stort potentiale for en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne, f.eks. belysningsprodukter i både boliger og den tertiære sektor, som bl.a. omfatter retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr.
(3)
Kommissionen har gennemført en forberedende undersøgelse, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr blev analyseret. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige. En forberedende undersøgelse af eksterne strømforsyninger frembragte en lignende analyse for styreanordninger til halogenpærer.
(4)
Obligatoriske krav til miljøvenligt design gælder for produkter, som bringes i omsætning på EU-markedet, uanset hvor de installeres eller anvendes, og derfor kan sådanne krav ikke gøres afhængige af produktets anvendelse.
(5)
Produkter, som er omfattet af denne forordning, er hovedsageligt udformet til fuldstændig eller delvis belysning af et område, idet de erstatter eller supplerer dagslys med kunstlys, så synsforholdene bedres i det pågældende område. Speciallyskilder, der hovedsageligt er udformet til andre anvendelsesformål (f.eks. trafiksignaler, terrariumsbelysning eller husholdningsapparater), og som klart er angivet som sådanne i den ledsagende produktinformation, bør ikke underkastes denne forordnings krav til miljøvenligt design.
(6)
Ny teknologi, der fremkommer på markedet, f.eks. lysdioder, bør omfattes af denne forordning.
(7)
Miljøaspekterne af de omfattede energiforbrugende produkter, der er udpeget som væsentlige i forbindelse med denne forordning, er energiforbruget i brugsfasen og indholdet og udledningerne af kviksølv.
(8)
Kviksølvudledningen i de forskellige faser af lyskildernes livscyklus, bl.a. fra elproduktion i brugsfasen og fra de 80 % af kviksølvholdige kompaktlysstoflamper, som antages ikke at blive genanvendt, når de er udtjent, er blevet anslået til 0,7 tons fra bestanden af lyskilder i 2007. Hvis der ikke iværksættes målrettede foranstaltninger, anslås kviksølvudledningerne fra bestanden af lyskilder at stige til 0,9 tons i 2020, til trods for, at det er påvist, at denne mængde kan nedbringes væsentligt.
(9)
Selv om kviksølvindholdet i kompaktlysstoflamper anses for et væsentligt miljøaspekt, er det hensigtsmæssigt, at det reguleres under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU (2). Det er hensigtsmæssigt at regulere emissionen af ultraviolet lys fra lyskilder og andre parametre med potentielle negative sundhedsvirkinger under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/95/EF (3) og direktiv 2001/95/EF (4).
(10)
Fastsættelsen af energieffektivitetskrav for lyskilder burde føre til en mindre samlet kviksølvudledning.
(11)
Ifølge artikel 14, stk. 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU (5) skal medlemsstaterne sikre, at brugere af elektrisk og elektronisk udstyr i private husholdninger får de nødvendige oplysninger om de potentielle virkninger for miljøet og menneskers sundhed af tilstedeværelsen af farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr. Kravene til produktinformation i denne forordning bør udbygge denne bestemmelse for så vidt angår kviksølv i kompaktlysstoflamper.
(12)
Strømforbruget for produkter omfattet af denne forordning bør forbedres ved, at der anvendes eksisterende teknologier, som ikke er beskyttet af ejendomsret, som er omkostningseffektive, og som giver lavere samlede udgifter til anskaffelse og drift af udstyret.
(13)
Der bør stilles krav til miljøvenligt design af produkter omfattet af denne forordning med henblik på at forbedre de pågældende produkters miljømæssige egenskaber, bidrage til et velfungerende indre marked og til Unionens mål om at mindske energiforbruget med 20 % frem til 2020, sammenholdt med det beregnede energiforbrug i 2020, hvis der ikke træffes sådanne foranstaltninger.
(14)
Den kombinerede virkning af kravene til miljøvenligt design, der er fastsat i denne forordning og i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 874/2012 (6), forventes at føre til en årlig strømbesparelse på 25 TWh i 2020 for retningsbestemte lyskilder, sammenholdt med en situation, hvor der ikke træffes nogen foranstaltninger.
(15)
Kravene til miljøvenligt design bør hverken påvirke produktets brugsegenskaber eller skade sundhed, sikkerhed eller miljø. Fordelene ved at nedbringe strømforbruget i brugsfasen for produkter omfattet af denne forordning bør navnlig være større end eventuelle ekstra miljøpåvirkninger i produktionsfasen. For at sikre forbrugernes tilfredshed med energibesparende lyskilder, herunder navnlig LED-lyskilder, bør der fastsættes krav til brugsegenskaber ikke blot for retningsbestemte lyskilder, men også for ikke-retningsbestemte LED-lyskilder, idet disse ikke er omfattet af kravene til brugsegenskaber i Kommissionens forordning (EF) nr. 244/2009 (7). Produktinformationskravene bør give forbrugerne mulighed for at træffe kvalificerede valg.
(16)
LED-lysarmaturer, hvor LED-lyskilder eller LED-moduler ikke kan udtages til selvstændig prøvning, bør ikke give LED-producenterne mulighed for at omgå denne forordnings krav.
(17)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte specifikke krav på et niveau, som gør, at der stadig findes alternative lyskilder, som kan bruges i bestanden af belysningsudstyr. Parallelt hermed bør der fastsættes almene krav, som implementeres ved hjælp af harmoniserede standarder, og som gør nyt belysningsudstyr mere kompatibelt med energibesparende lyskilder, og energibesparende lyskilder kompatible med et bredere udvalg af belysningsudstyr. Produktinformationskravene til belysningsudstyr kan hjælpe brugerne med at finde lyskilder og udstyr, der passer sammen.
(18)
Kravene til miljøvenligt design bør indføres i flere faser for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Indførelsen af krav i flere omgange bør planlægges, så negative virkninger for markedsført udstyrs brugsegenskaber undgås, og der tages hensyn til omkostningsvirkningen for slutbrugerne og producenterne, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, samtidig med at forordningens målsætninger nås inden for den planlagte tidsramme.
(19)
Målingerne af de relevante produktparametre bør udføres ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de nyeste almindeligt anerkendte målemetoder, herunder harmoniserede europæiske standarder fra de europæiske standardiseringsorganer, når sådanne er vedtaget, jf. bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF (8).
(20)
I overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2009/125/EF bør denne forordning specificere, hvilke procedurer der gælder for overensstemmelsesvurdering.
(21)
For at lette kontrollen af overensstemmelsen bør producenterne give oplysninger i den i bilag V og VI til direktiv 2009/125/EF omhandlede tekniske dokumentation i det omfang, oplysningerne vedrører kravene i denne forordning.
(22)
Ud over de retligt bindende krav i denne forordning bør der angives vejledende referenceværdier for de bedste tilgængelige teknologier for produkter omfattet af denne forordning med henblik på at sikre omfattende og lettere adgang til information om produkternes miljøpræstationer over hele deres livscyklus.
(23)
Ved revisionen af denne forordning bør der tages særligt hensyn til udviklingen i salget af speciallyskilder for at kontrollere, at de ikke anvendes til andet end deres særlige formål, og til udviklingen af ny teknologi, f.eks. lysdioder (LED) og organiske LED. Det bør også vurderes, om det er muligt at opstille energieffektivitetskrav på kategori A-niveau som defineret i den delegerede forordning (EU) nr. 874/2012, eller i det mindste på kategori B-niveau for retningsbestemte halogenlyskilder til almindelig netspænding (under hensyntagen til kriterierne i tabel 2 i punkt 1.1 i bilag III). Ved revisionen bør det også vurderes, om der kan foretages en væsentlig stramning af energieffektivitetskravene til andre glødepærer. Under revisionen bør også kravene til brugsegenskaber for så vidt angår farvegengivelsesindeks for LED-lyskilder vurderes.
(24)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i direktiv 2009/125/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes krav til miljøvenligt design for så vidt angår markedsføring af følgende elektriske belysningsprodukter:
a)
retningsbestemte lyskilder
b)
LED-lyskilder
c)
udstyr udformet til installation mellem elnettilslutningen og lyskilden(-erne), herunder styreanordninger, reguleringsudstyr og lysarmaturer (dog ikke forkoblinger og lysarmaturer til lysstofrør og højtryksdamplamper),
også når disse er indbygget i andre produkter.
Den fastsætter også krav til produktinformation for specialprodukter.
LED-moduler er fritaget fra denne forordnings krav, hvis de markedsføres som en del af lysarmaturer, der markedsføres i et antal på højst 200 enheder årligt.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder definitionerne i artikel 2 i direktiv 2009/125/EF, og derudover forstås ved:
1) »belysning«: anvendelse af lys på en sådan måde, at det rammer et sted, genstande eller deres omgivelser, så disse bliver synlige for mennesker
2) »spotbelysning«: en type belysning, hvor lyset målrettes, så det fremhæver et objekt eller en del af et område
3) »elektrisk belysningsprodukt«: et produkt udformet til brug med strøm og beregnet til belysning
4) »specialprodukt«: et produkt, som anvender teknologier, der er omfattet af denne forordning, men som er beregnet til særlige anvendelser på grund af dets tekniske parametre som beskrevet i den tekniske dokumentation. Særlige anvendelser er anvendelser, som kræver tekniske parametre, der ikke er nødvendige, når det gælder belysning af normale steder eller genstande under normale forhold. Der er tale om følgende typer anvendelser:
i)
udsendelse af lys som agens i kemiske eller biologiske processer (f.eks. polymerisering, ultraviolet lys, der anvendes til saltning/tørring/hærdning, fotodynamisk terapi, havebrug, pasning af husdyr, insektbekæmpelsesmidler)
ii)
optagelse og projektion af billeder (f.eks. flashlamper til kamera, fotokopimaskiner og videoprojektorer)
iii)
opvarmning (f.eks. infrarøde lyskilder)
iv)
signalgivning (f.eks. trafiklys eller landingsbanelys)
i)
hvor lysets spektralfordeling har til formål at ændre det belyste steds eller den belyste genstands udseende ud over at gøre det eller den synlig (f.eks. belysning til udstilling af fødevarer eller farvede lyskilder som defineret i punkt 1 i bilag I), med undtagelse af variationer i korreleret farvetemperatur, eller
ii)
hvor lysets spektralfordeling er tilpasset til særligt teknisk udstyrs behov, ud over at gøre et sted eller en genstand synlig for mennesker (f.eks. studiobelysning, lysspots, teaterbelysning), eller
iii)
hvor stedet eller den belyste genstand kræver særlig beskyttelse mod lyskildens negative virkninger (belysning med særlige filtre til lysfølsomme patienter eller lysfølsomme museumsgenstande), eller
iv)
hvor der kun kræves belysning i nødsituationer (f.eks. nødbelysningsarmaturer eller styreanordninger til nødbelysning), eller
v)
hvor belysningsprodukter skal kunne modstå ekstreme fysiske påvirkninger (f.eks. vibrationer eller temperaturer under - 20 °C eller over 50 °C)
5) »lysgiver«: en flade eller et objekt, der er konstrueret til at udsende hovedsagelig synlig optisk stråling frembragt ved omsætning af energi. Med udtrykket »synlig« henvises der til en bølgelængde på 380-780 nm
6) »lyskilde«: en enhed, hvis præstationer kan vurderes særskilt, og som består af en eller flere lysgivere. Den kan desuden indeholde komponenter, der er nødvendige til tænding, strømforsyning eller stabil drift af enheden, eller til fordeling, filtrering eller omdannelse af den optiske stråling, hvis disse komponenter ikke kan fjernes uden blivende beskadigelse af enheden
7) »sokkel«: den del af en lyskilde, som forbinder den til strømkilden via en fatning eller en tilslutning, og som også kan tjene til at fastholde lyskilden i fatningen
8) »fatning«: en anordning, som fastholder lyskilden, oftest ved at soklen indsættes i den, i hvilket tilfælde den også tjener til at slutte lyskilden til strømkilden
9) »retningsbestemt lyskilde«: en lyskilde, som afgiver mindst 80 % af sit lys inden for en rumvinkel på π sr (hvilket svarer til en kegle med topvinkel 120°)
10) »ikke-retningsbestemt lyskilde«: en lyskilde, som ikke er en retningsbestemt lyskilde
11) »glødetrådslyskilde«: en lyskilde, hvori lys frembringes ved, at en trådlignende leder ophedes til glødepunktet af en elektrisk strøm. Lyskilden kan eventuelt indeholde gasser, der påvirker glødeprocessen
12) »glødepære«: en glødetrådslyskilde, hvori glødetråden er omsluttet af en lufttom glaskolbe eller af en glaskolbe med en inaktiv gas
13) »halogenpære«: en glødetrådslyskilde, hvor glødetråden består af wolfram og er omsluttet af gas indeholdende halogener eller halogenforbindelser. En halogenpære kan have en indbygget strømforsyning
14) »udladningslampe«: en lyskilde, hvor lyset direkte eller indirekte produceres ved en elektrisk udladning i en gas, en metaldamp eller en blanding af flere gasser og dampe
15) »lysstofrør«: lavtrykskviksølvlampe, hvor det meste af lyset udsendes af et eller flere lag lysstof, som rammes af den ultraviolette stråling fra udladningen. Lysstofrør kan have en indbygget forkobling
16) »lysstofrør uden indbygget forkobling«: et lysstofrør med enkelt eller dobbelt sokkel uden indbygget forkobling
17) »højtryksdamplampe«: en elektrisk udladningslampe, hvor lysbuen stabiliseres af vægtemperaturen, og hvor energistrømmen mod og gennem udladningsrørets væg overstiger 3 watt pr. kvadratcentimeter
18) »lysdiode« eller »LED«: en lysgiver bestående af en halvlederanordning med en p-n-overgang af uorganisk materiale. P-n-overgangen udsender optisk stråling, når den exciteres af en elektrisk strøm
19) »LED package«: en sammenbygning med én eller flere lysdioder. Den kan have et optisk element og termiske, mekaniske og elektriske grænseflader
20) »LED-modul«: en sammenbygning, uden sokkel, af ét eller flere LED packages på et trykt kredsløb. Den kan have elektriske, optiske, mekaniske og termiske komponenter, grænseflader og en styreanordning
21) »LED-lyskilde«: en lyskilde, der omfatter et eller flere LED-moduler. Lyskilden kan være forsynet med en sokkel
22) »styreanordning«: en anordning mellem elnettet og en eller flere lyskilder; den varetager en funktion, der vedrører lyskildens drift, idet den f.eks. transformerer forsyningsspændingen, begrænser strømstyrken til den for lyskilden eller lyskilderne krævede størrelse, leverer startspænding og strøm til forvarmning, forhindrer koldstart, korrigerer effektfaktoren eller mindsker radiointerferens. Anordningen kan være udformet sådan, at den skal forbindes med andre styreanordninger, for at disse funktioner skal kunne varetages. Begrebet »styreanordning« omfatter ikke:
reguleringsudstyr
strømforsyninger omfattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 278/2009 (9)
23) »reguleringsudstyr«: elektrisk eller mekanisk udstyr til regulering eller overvågning af lyskildens lysstrøm på anden måde end ved spændingstransformering, f.eks. timere, bevægelsessensorer, lyssensorer og anordninger til dagslysstyring. Desuden regnes også fasestyringslysdæmpere for reguleringsudstyr
24) »ekstern styreanordning«: ikke-integreret styreanordning, som er konstrueret til installation uden for en lyskildes eller et lysarmaturs indeslutning, eller som kan fjernes fra indeslutningen uden blivende beskadigelse af lyskilden eller lysarmaturet
25) »forkobling«: en styreanordning indsat mellem strømkilden og en eller flere udladningslamper, som hovedsageligt har til formål at begrænse strømstyrken til den krævede værdi ved hjælp af induktans, kapacitans eller en kombination heraf
26) »styreanordning til halogenpære«: styreanordning, som transformerer netspænding til ekstra lav spænding til halogenpærer
27) »kompaktlysstoflampe«: et lysstofrør, som omfatter alle nødvendige komponenter til tænding og stabil drift af lysstofrøret
28) »lysarmatur«: udstyr, som fordeler, filtrerer eller omdanner lys fra en eller flere lyskilder, og som omfatter alle de nødvendige elementer til at støtte, fastgøre og beskytte lyskilderne samt eventuelt hjælpeapparatur og anordninger til at forbinde dem til strømforsyningen
29) »slutbruger«: en fysisk person, der køber eller forventes at købe en lyskilde eller et lysarmatur til formål uden forbindelse med dennes professionelle aktivitet inden for handel, håndværk, industri eller liberale erhverv
30) »endelig ejer«: den person eller enhed, der ejer et produkt i brugsfasen af produktets livscyklus, eller enhver person eller enhed, som handler på vegne af en sådan person eller enhed.
I forbindelse med bilag III til V finder definitionerne i bilag II også anvendelse.
Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
1. De i artikel 1 omhandlede belysningsprodukter skal opfylde kravene til miljøvenligt design i bilag III, undtagen hvis der er tale om specialprodukter.
De forskellige krav til miljøvenligt design træder i kraft som følger:
Fase 1: 1. september 2013
Fase 2: 1. september 2014
Fase 3: 1. september 2016.
Alle krav gælder i forening med andre senere indførte krav, medmindre de bliver afløst eller på anden måde ophævet.
2. Fra den 1. september 2013 skal specialprodukter opfylde informationskravene i bilag I.
Artikel 4
Overensstemmelsesvurdering
Proceduren for overensstemmelsesvurdering i artikel 8 i direktiv 2009/125/EF er den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem, der er fastlagt i samme direktivs bilag V.
Den tekniske dokumentation, der udarbejdes med henblik på overensstemmelsesvurdering i henhold til artikel 8 i direktiv 2009/125/EF, skal:
a)
omfatte en kopi af den produktinformation, der stilles til rådighed i henhold til bilag III, punkt 3
b)
angive alle andre oplysninger, der kræves i henhold til bilag I, III og IV, i den tekniske dokumentation
c)
specificere mindst én realistisk kombination af produktindstillinger og vilkår, hvor produktet opfylder kravene i denne forordning.
Artikel 5
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaterne skal anvende verifikationsproceduren i denne forordnings bilag IV, når de udfører markedstilsyn i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF.
Artikel 6
Vejledende referenceværdier
De vejledende referenceværdier for de miljømæssigt bedste produkter og teknologier, der findes på markedet på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning, er anført i bilag V.
Artikel 7
Revision
Kommissionen reviderer denne forordning i lyset af den teknologiske udvikling senest tre år efter dens ikrafttræden og forelægger konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af revisionen.
Artikel 8
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2012.
A BIZOTTSÁG 1194/2012/EU RENDELETE
(2012. december 12.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az irányított fényű lámpák és a fénykibocsátó diódás lámpák, valamint a kapcsolódó eszközök környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően, a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni, kezdve azokkal a termékekkel, amelyek az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony csökkentése szempontjából igen nagy jelentőségűek, köztük a háztartásokban és a szolgáltatásban alkalmazott, az irányított fényű lámpákat és a fénykibocsátó diódás lámpákat, valamint a kapcsolódó eszközöket is magukban foglaló világítástechnikai termékekre vonatkozóan.
(3)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte az irányított fényű lámpák és a fénykibocsátó diódás lámpák, valamint a kapcsolódó eszközök műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette annak eredményeit. A külső áramforrásokkal kapcsolatban elvégzett előkészítő vizsgálatok keretében a Bizottság hasonló elemzésnek vetette alá a külső halogénlámpa-működtető eszközöket.
(4)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó kötelező követelmények a beszerelés és a felhasználás helyétől függetlenül vonatkoznak az uniós piacon forgalomba hozott termékekre, ezért nem függhetnek a termék alkalmazási módjától.
(5)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek elsősorban egy adott tér teljes vagy részleges megvilágítására szolgálnak abból a célból, hogy a természetes megvilágítást mesterségesen előállított fénnyel helyettesítve vagy kiegészítve javítsák az adott téren belül a látási viszonyokat. Nem indokolt a környezettudatos tervezésre vonatkozóan e rendeletben meghatározott követelmények hatálya alá vonni azokat az elsősorban más típusú felhasználásra tervezett speciális célú - például a forgalomirányító fényjelző készülékekben való felhasználásra, terráriumok megvilágítására vagy háztartási készülékekben való felhasználásra szánt - lámpákat, amelyeket a terméket kísérő termékinformáció egyértelműen ekként jelöl meg.
(6)
Indokolt ugyanakkor e rendelet hatálya alá vonni a piacon egyre keresettebb újfajta technológiákat, például a fénykibocsátó diódákat.
(7)
E rendelet szempontjából az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezetvédelmi jellemzői közül az üzem közbeni energiafogyasztást, a higanytartalmat és a környezetbe kerülő higanymennyiséget indokolt lényeges paraméternek tekinteni.
(8)
A lámpák életciklusának különböző szakaszaiban a környezetbe kerülő higanymennyiséget - beleértve az üzem közben felhasznált villamos energia előállításából, valamint a higanytartalmú irányított fényű kompakt fénycsöveknek az élettartamuk végén vélhetően újrafeldolgozásra nem kerülő 80 %-ából származó mennyiséget is - 2007-ben az akkor üzemben lévő lámpaállomány alapján 0,7 tonnára becsülték. Ilyen irányú fellépés nélkül az üzemben levő lámpákból a környezetbe kerülő higanymennyiség 2020-ig az előrejelzések szerint 0,9 tonnára nőne, ugyanakkor a kimutatások szerint ezt a mennyiséget lényegesen csökkenteni lehetne.
(9)
A kompakt fénycsövek higanytartalmát, noha lényeges környezetvédelmi jellemzőnek kell tekinteni, a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) keretében indokolt szabályozni. A lámpák ultraibolya fénykibocsátását és más, potenciálisan egészségügyi következményekkel járó paramétereit a 2006/95/EK (3) és a 2001/95/EK (4) európai parlamenti és tanácsi irányelv keretében indokolt szabályozni.
(10)
A lámpák energiahatékonysági követelményeinek meghatározása a környezetbe kerülő összes higanymennyiség csökkenését fogja eredményezni.
(11)
A 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 14. cikke (2) bekezdésének d) pontja annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az elektromos és elektronikus berendezéseket magánháztartásokban felhasználó személyek megkapják a szükséges információkat az elektromos és elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagoknak a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt lehetséges hatásairól. Indokolt ezt az előírást kiegészíteni az e rendeletben a kompakt fénycsövek higanytartalma tekintetében előírt termékinformációs követelményekkel.
(12)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztását olyan meglévő, költséghatékony, nem jogvédett műszaki megoldások útján célszerű javítani, amelyek csökkentik e termékek beszerzési és üzemeltetési költségének összegét.
(13)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket az érintett termékek környezetvédelmi jellemzőinek javítása érdekében kell meghatározni oly módon, hogy az hozzájáruljon a belső piac működéséhez, valamint az energiafogyasztás 2020-ig - az intézkedések bevezetése nélkül arra az évre valószínűsíthető értékhez képest - 20 %-kal történő csökkentésére vonatkozó uniós célkitűzés teljesítéséhez.
(14)
Az e rendeletben a környezettudatos tervezés vonatkozásában előírt követelmények és a 874/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (6) előírt követelmények együttesen 2020-ig várhatóan éves szinten 25 TWh megtakarítást fognak eredményezni az irányított fényű lámpák által felhasznált villamos energia mennyiségében ahhoz az esethez képest, ha nem történne beavatkozás.
(15)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények a felhasználó szempontjából nem befolyásolhatják az érintett termékek funkcionalitását, és nem fejthetnek ki kedvezőtlen hatást az egészségre, a biztonságra és a környezetre. Fontos különösen, hogy az üzem közbeni villamosenergia-fogyasztás csökkenéséből származó előnyök nagyobbak legyenek, mint a rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártása során ennek folytán felmerülő környezeti hatások. Annak érdekében, hogy a fogyasztók az energiatakarékos lámpákkal és különösen a LED-lámpákkal elégedettek legyenek, működési követelményeket nemcsak az irányított fényű lámpákra, hanem a nem irányított fényű LED-lámpákra is meg kell határozni, ezekre ugyanis a 244/2009/EK bizottsági rendeletben (7) foglalt működési követelmények nem vonatkoznak. A termékinformációs követelményeknek lehetővé kell tenniük, hogy a fogyasztók tájékozottan választhassanak a különböző termékek közül.
(16)
Azok a LED-es fényforrást tartalmazó lámpatestek, amelyekből független vizsgálat céljából LED-lámpa vagy LED-modul nem vehető ki, nem kínálhatnak kibúvót a LED-gyártók számára e rendelet követelményeinek teljesítése alól.
(17)
A különös követelményeket úgy indokolt meghatározni, hogy a már üzembe állított világítóberendezések mindegyikét több különböző lámpa is kiszolgálhassa. Ezzel párhuzamosan olyan, harmonizált szabványok útján részletesebben is meghatározandó általános követelményeket is indokolt megállapítani, amelyek biztosítják, hogy az új világítóberendezések az energiatakarékos lámpák szélesebb skáláját legyenek képesek befogadni, az energiatakarékos lámpák pedig a világítóberendezések szélesebb skáláját legyenek képesek kiszolgálni. A világítóberendezésekre vonatkozó termékinformációs követelményeknek segíteniük kell a felhasználókat az egymással együtt alkalmazható lámpák és világítóberendezések kiválasztásában.
(18)
Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására, a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket több ütemben indokolt bevezetni. Az egyes ütemeket úgy helyénvaló időzíteni, hogy elkerülhetők legyenek a piacon lévő termékek felhasználhatóságára gyakorolt kedvezőtlen hatások; tekintettel indokolt továbbá lenni a végfelhasználóknál és a gyártóknál - különösen a kis- és középvállalkozásoknál - felmerülő költségekre, valamint arra a kívánalomra, hogy e rendelet célkitűzései mielőbb teljesüljenek.
(19)
Az érintett termékparaméterek mérésére olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket indokolt alkalmazni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertanhoz, és ezen belül különösen - ha rendelkezésre állnak - a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) I. mellékletében felsorolt európai szabványosító testületek által elfogadott harmonizált szabványokhoz.
(20)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(21)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv V. és VI. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos, az e rendeletben megállapított követelményekkel összefüggő információkat megadjanak.
(22)
Annak érdekében, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek teljes életciklusára vonatkozó környezetvédelmi jellemzőkkel kapcsolatos információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, az e rendeletben megállapított jogilag kötelező követelmények mellett meg kell határozni az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket is.
(23)
E rendelet felülvizsgálata során különös figyelmet kell fordítani a különböző típusú speciális célú lámpák eladási tendenciáira, biztosítva ezáltal, hogy az adott speciális célú felhasználás körén kívül ne lehessen őket felhasználni, valamint az újszerű technológiák, köztük a LED-ek és a szerves LED-ek fejlődésére. A felülvizsgálat keretében elemezni kell a 874/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti A osztálynak - vagy a hálózati feszültségen működő irányított fényű halogénlámpák esetében legalább a B osztálynak - megfelelő szinthez tartozó energiahatékonysági követelmények meghatározásának lehetőségét (figyelemmel az alábbi III. melléklet 1.1. pontjában található 2. táblázatban meghatározott kritériumokra). A felülvizsgálat keretében elemezni kell azt is, hogy más izzószálas lámpák esetében van-e lehetőség az energiahatékonysági követelmények jelentős szigorítására. A felülvizsgálat keretében foglalkozni kell továbbá a LED-lámpák színvisszaadási indexével kapcsolatos működési követelményekkel is.
(24)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a világítási célú elektromos termékek közül:
a)
az irányított fényű lámpák;
b)
a fénykibocsátó diódás lámpák (LED-lámpák); valamint
c)
a villamos hálózat és a lámpák közé történő beszerelésre tervezett eszközök, köztük a lámpaműködtető eszközök, a vezérlőelemek és a lámpatestek (ide nem értve a fénycsövek és a nagy intenzitású kisülőlámpák előtétjeit és lámpatestjeit)
forgalomba hozatalára vonatkozóan állapítja meg a környezettudatos tervezés követelményeit, beleértve azt az esetet is, amikor ezek a termékek más termékekbe vannak beépítve.
Ez a rendelet emellett termékinformációs követelményeket is megállapít a speciális célú termékekre vonatkozóan.
Nem kell alkalmazni az e rendeletben foglalt követelményeket azokra a LED-modulokra, amelyek forgalmazása olyan lámpatestek részeként történik, amelyekből évente 200-nál kevesebb darabot hoznak forgalomba.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2009/125/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „világítás”: fénynek terekre, tárgyakra vagy azok környezetére való alkalmazása azzal a céllal, hogy emberek láthassák őket;
2. „kiemelő világítás”: a világítás azon formája, amelyben a fény egy adott tárgy vagy térrész hangsúlyosabb megvilágítása céljából irányítva van;
3. „világítási célú elektromos termék”: villamos energia hasznosításával működő, világítás céljára alkalmazott termék;
4. „speciális célú termék”: olyan termék, amely az e rendelet hatálya alá tartozó technológiákat alkalmazza, de - a műszaki dokumentációban megadott műszaki jellemzőinél fogva - speciális alkalmazásban történő felhasználásra szolgál. Speciális alkalmazás alatt olyan alkalmazásokat kell érteni, amelyek átlagos tereknek vagy tárgyaknak átlagos körülmények között történő megvilágításához nem szükséges műszaki paramétereket kívánnak meg. Ezen alkalmazások típusai a következők:
i.
vegyi vagy biológiai folyamatok befolyásolása céljából történő fénykibocsátás (például polimerizáció, érlelés/szárítás/keményítés céljából alkalmazott ultraibolya fény, fotodinámiás kezelés, kertészet, háziállat-gondozás, rovarok elleni védekezés);
ii.
képrögzítés és képkivetítés (például fényképezőgép-vaku, fénymásológép, vetítőgép);
iii.
fűtés (például infravörös lámpa);
iv.
jelzés (például forgalomirányító lámpa vagy repülőtéri pályalámpa);
i.
a fény spektrális eloszlásának olyannak kell lennie, hogy a láthatóság biztosítása mellett megváltoztassa a megvilágított tér vagy tárgy megjelenését (például az élelmiszerpulti megvilágítás vagy az I. melléklet 1. pontja értelmében vett színes lámpák esetében), kivéve azonban a korrelált színhőmérséklet eltéréseit; vagy
ii.
az emberi szem általi láthatóság biztosítása mellett a fény spektrális eloszlását valamilyen műszaki berendezés sajátos igényeihez kell igazítani (például stúdióvilágítás, effektlámpa alkalmazása, színházi világítás); vagy
iii.
a megvilágított teret vagy tárgyat védeni kell a fényforrás kedvezőtlen hatásaival szemben (például a fényérzékeny betegek ellátása során vagy a fényre érzékeny muzeális tárgyak megvilágítására alkalmazott szűrt fény esetében); vagy
iv.
a világításra csak veszélyhelyzetekben van szükség (például a veszélyhelyzeti világítást biztosító lámpák és lámpaműködtető eszközök esetében); vagy
v.
a világítástechnikai termékeknek szélsőséges fizikai körülmények között (például rezgések vagy - 20 °C alatti vagy 50 °C feletti hőmérséklet esetén) is üzemképesnek kell maradniuk;
5. „fényforrás”: energiaátalakítással előállított, elsősorban látható optikai sugárzás kibocsátására tervezett felület vagy tárgy. E fogalommeghatározás alkalmazásában a „látható” kifejezés a 380 nm-től 780 nm-ig terjedő hullámhossztartományra utal;
6. „lámpa”: olyan egység, amelynek jellemzői különállóan megállapíthatók, és amely egy vagy több fényforrásból áll; a lámpa olyan további alkatrészeket is tartalmazhat, amelyek a begyújtásához, az árammal való ellátásához vagy a stabil működtetéséhez szükségesek vagy amelyek az optikai sugárzás szórására, szűrésére vagy átalakítására szolgálnak, amennyiben ezek az alkatrészek a lámpa maradandó károsítása nélkül nem távolíthatók el a lámpából;
7. „lámpafej”: a lámpának az a része, amely a lámpát a lámpafoglalaton vagy a lámpa csatlakozóján keresztül a tápáramkörre csatlakoztatja, és gyakran a lámpának a lámpafoglalatban való rögzítését is biztosítja;
8. „lámpafoglalat”, „aljzat”: a lámpa rögzítésére szolgáló eszköz, amelybe a lámpafejet általában bele kell helyezni; ez utóbbi esetben a lámpafoglalat egyben a lámpának a tápáramkörre való csatlakoztatását is biztosítja;
9. „irányított fényű lámpa”: olyan lámpa, amelynek esetében az általa kibocsátott fény legalább 80 %-a a π sr térszögbe esik (amelyet egy 120° csúcsszögű kúp jelöl ki);
10. „nem irányított fényű lámpa”: az irányított fényű lámpának nem minősülő lámpa;
11. „izzószálas lámpa”: olyan lámpa, amelyben a fény úgy keletkezik, hogy az áthaladó elektromos áram izzásig hevít egy szálszerű vezetőt. A lámpa tartalmazhat olyan gázokat, amelyek befolyásolják az izzási folyamatot;
12. „izzólámpa”: olyan izzószálas lámpa, amelyben az izzószálat a burában vákuum vagy nemesgáz veszi körül;
13. „halogénlámpa” (volfrámszálas): olyan izzószálas lámpa, amelyben volfrám izzószálat halogéneket vagy halogénvegyületeket tartalmazó gázközeg vesz körül; az ilyen lámpa beépített tápegységgel is forgalmazható;
14. „kisülőlámpa”: olyan lámpa, amelyben a fényt közvetlenül vagy közvetve gázban, fémgőzben vagy több gáz és gőz elegyében bekövetkező elektromos kisülés állítja elő;
15. „fénycső”: olyan kisnyomású higanyos típusú kisülőlámpa, amelyben a fény legnagyobb részét a kisülésből származó ultraibolya sugárzás által gerjesztett egy vagy több fényporréteg bocsátja ki. A fénycső beépített előtéttel is forgalmazható;
16. „beépített előtét nélküli fénycső”: beépített előtétet nem tartalmazó, egyik vagy mindkét végén lámpafejjel ellátott fénycső;
17. „nagy intenzitású kisülőlámpa”: olyan elektromos kisülőlámpa, amelyben a fényt előállító ívet a fal hőmérséklete stabilizálja, és az ív által a bura falára kifejtett terhelés meghaladja a négyzetcentiméterenkénti 3 W-ot;
18. „fénykibocsátó dióda”, „LED”: szervetlen anyagú p-n átmenetet tartalmazó szilárdtesteszközből álló fényforrás. Az átmenet a gerjesztő elektromos áram hatására optikai sugárzást bocsát ki;
19. „LED-csomag”: egy vagy több LED-ből álló szerelvény. A szerelvény optikai alkatrészt és termikus, mechanikai és elektromos interfészeket is tartalmazhat;
20. „LED-modul”: egy vagy több LED-csomagot egyetlen nyomtatott áramköri lapon tartalmazó, fej nélküli szerelvény. A szerelvény elektromos, optikai, mechanikai és termikus alkatrészeket, valamint interfészeket és működtetőeszközt is tartalmazhat;
21. „LED-lámpa”: egy vagy több fénykibocsátó diódát tartalmazó lámpa. A lámpa lámpafejet viselhet;
22. „lámpaműködtető eszköz”: az áramforrás és egy vagy több lámpa között elhelyezkedő olyan eszköz, amely a lámpa vagy lámpák működésével összefüggő funkciót tölt be, például átalakítja a tápfeszültséget, egy meghatározott értékre korlátozza a lámpa vagy lámpák áramfelvételét, gyújtófeszültséget és előfűtő áramot biztosít, megakadályozza a hideggyújtást, javítja a teljesítménytényezőt vagy csökkenti a rádiózavarokat. Lehet olyan kialakítású, hogy ezeket a funkciókat más lámpaműködtető eszközökhöz csatlakoztatva tölti be. A fogalom nem foglalja magában:
a vezérlőelemeket,
a 278/2009/EK bizottsági rendelet (9) hatálya alá tartozó tápegységeket;
23. „vezérlőelem”: a lámpa fényáramát nem teljesítményátalakítás útján szabályozó vagy ellenőrzés alatt tartó elektronikus vagy mechanikus eszköz, például az időkapcsoló, a mozgásérzékelő, a fényérzékelő vagy a természetes megvilágításhoz igazodó vezérlőeszköz. Ezenkívül a fázisvágás elvén működő fényszabályozó is vezérlőelemnek tekintendő;
24. „külső lámpaműködtető eszköz”: termékbe nem beépített, a lámpa vagy lámpatest szerkezetén kívülre szerelendő vagy a lámpa vagy lámpatest szerkezetén belül elhelyezkedő, de onnan a lámpa vagy lámpatest maradandó károsítása nélkül kivehető lámpaműködtető eszköz;
25. „előtét”: az áramforrás és egy vagy több kisülőlámpa közé helyezett olyan lámpaműködtető eszköz, amely lehet induktív, kapacitív vagy induktív-kapacitív, és amely elsősorban arra szolgál, hogy a lámpa vagy lámpák áramfelvételét egy meghatározott értékre korlátozza;
26. „halogénlámpa-működtető eszköz”: olyan lámpaműködtető eszköz, amely a tápfeszültséget a halogénlámpa működéséhez szükséges törpefeszültséggé alakítja át;
27. „kompakt fénycső”: olyan fénycső, amely mindazokat az alkatrészeket tartalmazza, amelyek a fénycső begyújtásához és stabil működtetéséhez szükségesek;
28. „lámpatest”: egy vagy több lámpa által kibocsátott fény szórását, szűrését vagy átalakítását végző készülék, amely tartalmazza a lámpák - és szükség esetén az áramköri kiegészítők - megtámasztásához, rögzítéséhez és védelméhez szükséges alkatrészeket, valamint az áramforráshoz történő csatlakoztatásukhoz szükséges kiegészítő elemeket;
29. „végfelhasználó”: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célból valamely terméket ténylegesen megvásárol vagy várhatóan meg fog vásárolni;
30. „végső tulajdonos”: az a személy vagy más jogalany, aki vagy amely egy bizonyos terméknek a termék életciklusának felhasználási szakaszában tulajdonosa, valamint az a személy vagy más jogalany, aki vagy amely e személy vagy más jogalany nevében eljár.
A III-V. mellékletre a II. mellékletben található fogalommeghatározások is vonatkoznak.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
(1) Az 1. cikkben felsorolt világítási célú elektromos termékeknek - a speciális célú termékek kivételével - meg kell felelniük a környezettudatos tervezésre vonatkozóan a III. mellékletben meghatározott követelményeknek.
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket a következő ütemezésben kell alkalmazni:
az 1. ütem követelményeit 2013. szeptember 1-jétől fogva,
a 2. ütem követelményeit 2014. szeptember 1-jétől fogva,
a 3. ütem követelményeit 2016. szeptember 1-jétől fogva.
Eltérő rendelkezés hiányában és amennyiben egy követelményt egy későbbi ütem valamely követelménye nem ír felül, minden egyes követelményt a későbbi ütemekben bevezetett követelményekkel együtt továbbra is teljesíteni kell.
(2) A speciális célú termékeknek 2013. szeptember 1-jétől fogva teljesíteniük kell az I. mellékletben meghatározott termékinformációs követelményeket.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
(1) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszert vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
(2) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelési eljárás céljából összeállított műszaki dokumentációnak:
a)
tartalmaznia kell az e rendelet III. mellékletének 3. része alapján rendelkezésre bocsátott termékinformáció egy példányát;
b)
tartalmaznia kell az I., a III. és a IV. mellékletben a műszaki dokumentáció információtartalmát illetően meghatározott további esetleges információkat;
c)
meg kell jelölnie a termékbeállítások és az üzemi feltételek legalább egy olyan reális kombinációját, amellyel a termék teljesíti e rendelet követelményeit.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok az e rendelet IV. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Indikatív referenciaértékek
Az e rendelet elfogadásának időpontjában a piacon hozzáférhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező termékek és technológiák indikatív referenciaértékeit az V. melléklet tartalmazza.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológia fejlődésére való figyelemmel legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően három évvel felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit a konzultációs fórum elé tárja.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 12-én.