KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 529/2014
af 12. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for vurdering af væsentligheden af udvidelser og ændringer af den interne ratingbaserede metode og den avancerede målemetode
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 143, stk. 5, tredje afsnit, og artikel 312, stk. 4, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 143, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 skal anvendelsesområdet for et ratingsystem tage udgangspunkt i typen af eksponeringer, der kan vurderes med et specifik ratingsystem.
(2)
I forordning (EU) nr. 575/2013 sondres der mellem væsentlige udvidelser eller ændringer af den interne ratingbaserede metode (IRB-metoden) og den avancerede målemetode (AMA), der er underlagt krav om godkendelse, og alle andre ændringer, der er omfattet af en indberetningspligt. For så vidt angår sidstnævnte står der ikke noget i forordning (EU) nr. 575/2013 om tidspunktet for indberetning af en udvidelse eller ændring, dvs. om ændringen bør indberettes før eller efter dens gennemførelse. Det må tages i betragtning, at de kompetente myndigheder ikke behøver have forudgående kendskab til udvidelser eller ændringer af mindre betydning. Det ville desuden være mere effektivt og mindre byrdefuldt for institutterne at samle sådanne ændringer af mindre betydning og indberette dem til de kompetente myndigheder med regelmæssige mellemrum. Dette er således allerede almindelig tilsynspraksis i flere medlemsstater. Udvidelser og ændringer, der kræver indberetning, bør derfor opdeles yderligere i udvidelser og ændringer, der kræver indberetning før deres gennemførelse, og udvidelser og ændringer, som kun kræver indberetning efter deres gennemførelse. Dette ville yderligere sikre, at de kompetente myndigheder i deres daglige arbejde kan målrette deres indsats omkring udvidelser og ændringer, der har potentiale til i væsentlig grad at ændre kapitalgrundlagskravene eller effektiviteten af modeller eller ratingsystemer. Det vil også sikre, at institutterne sondrer mellem udvidelser og ændringer af stor betydning og udvidelser og ændringer af mindre betydning på grundlag af en risikoorienteret tilsynsmetode. En sådan sondring mellem udvidelser og ændringer, der er underlagt indberetningspligt inden gennemførelse, og udvidelser og ændringer, der skal indberettes efter gennemførelsen, vil være hensigtsmæssig, da en indberetning inden gennemførelsen vil give de kompetente myndigheder mulighed for at undersøge overensstemmelsen med denne forordning. Dette vil til gengæld også mindske institutternes tilsynsmæssige byrde.
(3)
Væsentligheden af udvidelser eller ændringer af modellerne afhænger normalt af typen og kategorien af den udvidelse eller ændring, der foreslås (hvilket bør afspejles i de kvalitative kriterier), og deres potentiale til at ændre kapitalgrundlagskravene eller, hvis det er relevant, de risikovægtede eksponeringsbeløb (hvilket bør afspejles i de kvantitative kriterier). Alle kvantitative kriterier for vurdering af væsentligheden af udvidelser eller ændringer bør tage form af et tærskelbeløb baseret på den procentvise ændring af kapitalgrundlagskravene eller, hvis det er relevant, de risikovægtede eksponeringsbeløb før og efter ændringen.
(4)
Mens det kvantitative tærskelbeløb for så vidt angår udvidelser og ændringer af de avancerede målemetoder (AMA) for nemheds skyld bør beregnes på grundlag af kapitalgrundlagskravene, bør tærskelbeløbet for ændringer af IRB-metoderne beregnes på grundlag af de risikovægtede eksponeringsbeløb, for således at undgå, at tærsklerne utilsigtet påvirkes af forskelle i størrelsen af de foretagne kreditværdireguleringer, som påvirker kapitalgrundlagskravene, men ikke af de risikovægtede eksponeringsbeløb. Desuden bør de kvantitative tærskelbeløb udformes således, at der tages hensyn til den samlede indvirkning af udvidelser eller ændringer på den nødvendige kapital baseret på de interne metoder samt de standardiserede metoder, for således at afspejle, i hvilket omfang interne metoder anvendes til de samlede kapitalgrundlagskrav eller de risikovægtede eksponeringsbeløb. Dette gælder for alle tærskelbeløb for begge metoder, undtagen i forbindelse med det andet tærskelbeløb i artikel 4, stk. 1, litra c), nr. ii), for IRB-metoden og tærskelbeløbet for forudgående indberetning om IRB-metoden, som er udformet med henblik på ændringernes indvirkning på de risikovægtede eksponeringsbeløb, der er omfattet af anvendelsesområdet for en bestemt model. For både IRB-metoden og AMA bør beregningerne af virkningerne af en bestemt udvidelse eller ændring foretages med udgangspunkt i samme tidspunkt, da eksponeringerne (for så vidt angår IRB-metoden) og risikoprofilen (for så vidt angår AMA) er relativt stabile over tid.
(5)
De kompetente myndigheder kan til enhver tid træffe passende tilsynsforanstaltninger med hensyn til modeludvidelser og -ændringer, der er blevet indberettet, baseret på den igangværende gennemgang af eksisterende godkendelser af interne metoder, jf. artikel 101 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (2). På den ene side skal dette sikre, at de krav, der er fastsat i del III, afsnit II, kapitel 3, afdeling 6, eller del III, afsnit III, kapitel 4, eller del III, afsnit IV, kapitel 5, i forordning (EU) nr. 575/2013 fortsat er opfyldt. På den anden side er det nødvendigt med regler for at fastlægge, hvornår der kræves nye godkendelser og indberetninger om udvidelser og ændringer af interne metoder. Sådanne regler bør ikke berøre metoderne for tilsyn med interne metoder eller de administrative procedurer, jf. artikel 20, stk. 8, i forordning (EU) nr. 575/2013.
(6)
Ændringer af den permanente delvise anvendelse af interne metoder eller, hvor det er relevant, den sekventielle gennemførelse af interne metoder er omfattet af artikel 148 og 150 i forordning (EU) nr. 575/2013 for IRB-metoden og artikel 314 i forordning (EU) nr. 575/2013 for AMA. Disse typer af ændringer bør derfor ikke være omfattet af denne forordning.
(7)
Godkendelsen fra de kompetente myndigheder angår de metoder, procedurer, tilsynsforanstaltninger, dataindsamlings- og IT-systemer, der anvendes i forbindelse med de forskellige fremgangsmåder, hvorfor den løbende tilpasning af modellerne til den anvendte beregning af data, baseret på de godkendte metoder, procedurer, tilsynsforanstaltninger og dataindsamlings- og IT-systemer, ikke bør være omfattet af denne forordning.
(8)
For at give de kompetente myndigheder mulighed for at vurdere, om institutterne har anvendt reglerne om vurdering af væsentligheden af udvidelser og ændringer korrekt, bør institutterne fremlægge passende dokumentation for de kompetente myndigheder. For at mindske institutternes tilsynsbyrde og øge de kompetente myndigheders procedurers effektivitet og gennemslagskraft i denne henseende, bør der indføres bestemmelser, hvormed kravene til den dokumentation, der skal ledsage ansøgninger om godkendelse og indberetninger af udvidelser og ændringer, præciseres.
(9)
Denne forordning er baseret på de udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen.
(10)
Bestemmelserne i denne forordning er tæt knyttet til hinanden, da de tager udgangspunkt i udvidelser og/eller ændringer af AMA og IRB-metoderne for kapitalgrundlagskrav vedrørende kreditrisiko og operationel risiko, og da de tilsynsmæssige spørgsmål og procedurer er ens for de to typer af interne metoder. For at sikre sammenhæng mellem disse bestemmelser, og for at give de personer, der er omfattet af disse bestemmelser, et samlet og koordineret overblik og en samlet og koordineret adgang hertil, er det ønskeligt, at de træder i kraft samtidig og omfatter alle reguleringsmæssige tekniske standarder, der kræves i henhold til forordning (EU) nr. 575/2013 om udvidelser og ændringer af interne modeller for kreditrisiko og operationel risiko, i en enkelt forordning. Da artikel 312, stk. 4, første afsnit, litra a), omhandler en anden genstand, gælder denne forordning kun litra b) og c).
(11)
Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om de udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle tilknyttede omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra EBA's interessentgruppe, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand
I denne forordning fastsættes betingelserne for vurdering af væsentligheden af udvidelser og ændringer af de interne ratingbaserede fremgangsmåder og de avancerede målemetoder, der er tilladt i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 575/2013, herunder retningslinjerne for indberetning om sådanne ændringer og udvidelser.
Artikel 2
Kategorier af udvidelser og ændringer
1. Væsentligheden af ændringer af anvendelsesområdet for et ratingsystem eller en metode med interne modeller for aktieeksponeringer eller af ændringer af ratingsystemer eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer for så vidt angår den interne ratingbaserede metode (»ændringer af IRB-metoden«) eller af udvidelser og ændringer af den avancerede målemetode (»udvidelser og ændringer af AMA«), klassificeres i en af følgende kategorier:
a)
væsentlige udvidelser og ændringer, der i henhold til artikel 143, stk. 3, og artikel 312, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 kræver godkendelse fra de kompetente myndigheder
b)
andre udvidelser og ændringer, som kræver indberetning til de kompetente myndigheder.
2. Udvidelser og ændringer som omhandlet i stk. 1, litra b), skal yderligere inddeles i:
a)
udvidelser og ændringer, som kræver indberetning inden gennemførelse
b)
udvidelser og ændringer, som kræver indberetning efter gennemførelse.
Artikel 3
Principper for kategorisering af udvidelser og ændringer
1. Kategoriseringen af ændringer af IRB-metoden skal foretages i overensstemmelse med nærværende artikel og artikel 4 og 5.
Kategoriseringen af udvidelser og ændringer af AMA skal foretages i overensstemmelse med nærværende artikel og artikel 6 og 7.
2. Hvis institutterne skal beregne den kvantitative indvirkning af en eventuel udvidelse eller ændring på kapitalgrundlagskravene eller, hvor det er relevant, på de risikovægtede eksponeringsbeløb, skal de anvende følgende metode:
a)
med henblik på vurderingen af den kvantitative indvirkning skal institutterne anvende de senest tilgængelige data
b)
er det ikke muligt at foretage en nøjagtig vurdering af den kvantitative indvirkning, skal institutterne i stedet foretage en vurdering af indvirkningen baseret på en repræsentativ stikprøve eller andre pålidelige inferensmetoder
c)
for ændringer, som ikke har nogen direkte kvantitativ indvirkning, skal der ikke beregnes nogen kvantitativ indvirkning som fastsat i artikel 4, stk. 1, litra c), for så vidt angår IRB-metoden, eller artikel 6, stk. 1, litra c), for så vidt angår AMA.
3. En væsentlig udvidelse eller ændring må ikke opdeles i flere ændringer eller udvidelser af lavere væsentlighed.
4. I tilfælde af tvivl skal institutterne kategorisere udvidelser og ændringer i kategorien med den største potentielle væsentlighed.
5. Har de kompetente myndigheder godkendt en væsentlig udvidelse eller ændring, skal institutterne beregne kapitalgrundlagskravene på grundlag af den godkendte udvidelse eller ændring fra den dato, der fastsættes i den nye godkendelse, som erstatter den forudgående. Gennemføres den godkendte udvidelse eller ændring ikke senest på den dato, der er fastsat i den nye godkendelse fra de kompetente myndigheder, kræves der en ny godkendelse fra de kompetente myndigheder, som der hurtigst muligt skal ansøges om.
6. Ved forsinket gennemførelse af en udvidelse eller en ændring, der er blevet godkendt af den kompetente myndighed, skal instituttet indberette dette til den kompetente myndighed og give den kompetente myndighed en plan for rettidig gennemførelse af den godkendte udvidelse eller ændring, som det skal anvende inden for et tidsrum, der aftales med den kompetente myndighed.
7. Kategoriseres en udvidelse eller en ændring som en udvidelse eller ændring, der kræver forudgående indberetning til de kompetente myndigheder, og beslutter et institut, efter indberetningen, ikke at gennemføre denne udvidelse eller ændring, skal instituttet hurtigst muligt indberette denne beslutning til de kompetente myndigheder.
Artikel 4
Væsentlige ændringer af IRB-metoden
1. Ændringer af IRB-metoden skal betragtes som væsentlige, hvis de opfylder et af følgende kriterier:
a)
de falder ind under en af de ændringer af anvendelsesområdet for et ratingsystem eller en metode med interne modeller for aktieeksponeringer, der er beskrevet i bilag I, del I, afdeling 1
b)
de falder ind under en af de ændringer af ratingsystemer eller en metode med interne modeller for aktieeksponeringer, der er beskrevet i bilag I, del II, afdeling 1
c)
de resulterer i et af følgende:
i)
et fald på 1,5 % i et af følgende:
-
EU-moderinstituttets samlede konsoliderede risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko
-
de samlede risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko i tilfælde af et institut, der hverken er et moderinstitut eller et datterinstitut
ii)
et fald på 15 % eller mere af de risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko i relation til anvendelsesområdet for det interne ratingsystem eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer.
2. Ved anvendelse af stk. 1, litra c), nr. i), i denne artikel og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, skal ændringens indvirkning vurderes som et forhold, der beregnes som følger:
a)
i tælleren angives forskellen mellem de risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko i relation til anvendelsesområdet for det interne ratingsystem eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer før og efter ændringen på EU-moderinstituttets konsoliderede niveau eller på institutniveau, når det hverken er et moderinstitut eller et datterinstitut
b)
i nævneren angives de samlede risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko før ændringen på henholdsvis EU-moderinstituttets konsoliderede niveau og på institutniveau, når det hverken er et moderinstitut eller et datterinstitut.
Beregningen skal tage udgangspunkt i samme tidspunkt.
Bestemmelsen af indvirkningen på de risikovægtede eksponeringsbeløb skal kun tage udgangspunkt i indvirkningen af ændringen på IRB-metoden, og eksponeringerne skal antages at forblive konstante.
3. Ved anvendelse af stk. 1, litra c), nr. ii), i denne artikel og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, skal ændringens indvirkning vurderes som et forhold, der beregnes som følger:
a)
i tælleren angives forskellen mellem de risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko i relation til anvendelsesområdet for det interne ratingsystem eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer før og efter ændringen
b)
i nævneren angives de risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko før ændringen i relation til anvendelsesområdet for ratingsystemet eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer.
Beregningen skal tage udgangspunkt i samme tidspunkt.
Bestemmelsen af indvirkningen på de risikovægtede eksponeringsbeløb skal kun tage udgangspunkt i indvirkningen af ændringen på IRB-metoden, og eksponeringerne skal antages at forblive konstante.
Artikel 5
Ændringer af IRB-metoden, der ikke betragtes som væsentlige
1. Ændringer af IRB-metoden, som ikke er væsentlige, men som skal indberettes til de kompetente myndigheder i henhold til artikel 143, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013, indberettes på følgende måde:
a)
ændringer, som opfylder en af de følgende betingelser, indberettes til de kompetente myndigheder mindst to måneder inden deres gennemførelse:
i)
ændringer som beskrevet i bilag I, del I, afdeling 2
ii)
ændringer som beskrevet i bilag I, del II, afdeling 2
iii)
ændringer, der medfører et fald på mindst 5 % af de risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko i relation til anvendelsesområdet for det interne ratingsystem eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer
b)
alle andre ændringer skal indberettes til de kompetente myndigheder efter deres gennemførelse mindst på årsbasis.
2. Ved anvendelse af stk. 1, litra a), nr. iii), i denne artikel og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, skal ændringens indvirkning vurderes som et forhold, der beregnes som følger:
a)
i tælleren angives forskellen mellem de risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko i relation til anvendelsesområdet for det interne ratingsystem eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer før og efter ændringen
b)
i nævneren angives de risikovægtede eksponeringsbeløb for kreditrisiko og udvandingsrisiko før ændringen i anvendelsesområdet for ratingsystemet eller metoden med interne modeller for aktieeksponeringer.
Beregningen skal tage udgangspunkt i samme tidspunkt.
Bestemmelsen af indvirkningen på risikovægtede eksponeringsbeløb skal kun tage udgangspunkt i indvirkningen af ændringen på IRB-metoden, og eksponeringerne skal antages at forblive konstante.
Artikel 6
Væsentlige udvidelser og ændringer af AMA
1. Udvidelser og ændringer af AMA skal betragtes som væsentlige, hvis de opfylder et af de følgende kriterier:
a)
de falder ind under en af de udvidelser, der er beskrevet i bilag II, del I, afdeling 1
b)
de falder ind under en af de ændringer, der er beskrevet i bilag II, del II, afdeling 1
c)
de resulterer i et af følgende:
i)
et fald på mindst 10 % i et af følgende:
-
EU-moderinstituttets samlede konsoliderede kapitalgrundlagskrav for operationel risiko
-
det samlede kapitalgrundlagskrav for operationel risiko i tilfælde af et institut, der hverken er et moderinstitut eller et datterinstitut
ii)
et fald på mindst 10 % i et af følgende:
-
det samlede kapitalgrundlagskrav for operationel risiko på konsolideret niveau i et moderinstitut, der ikke er et EU-moderinstitut
-
det samlede kapitalgrundlagskrav for operationel risiko i en dattervirksomhed, når moderinstituttet ikke har fået tilladelse til at anvende AMA.
2. Ved anvendelse af stk. 1, litra c), nr. i), og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, skal indvirkningen af en udvidelse eller ændring vurderes som et forhold, der beregnes som følger:
a)
i tælleren angives forskellen i kapitalgrundlagskravet for operationel risiko i relation til anvendelsesområdet for AMA-modellen før og efter udvidelsen eller ændringen på EU-moderinstituttets konsoliderede niveau eller på institutniveau, når det hverken er et moderinstitut eller et datterinstitut
b)
i nævneren angives det samlede kapitalgrundlagskrav for operationel risiko før udvidelsen eller ændringen på henholdsvis EU-moderinstituttets konsoliderede niveau eller på institutniveau, når det hverken er et moderinstitut eller et datterinstitut.
Beregningen skal tage udgangspunkt i samme tidspunkt.
Bestemmelsen af indvirkningen på kapitalgrundlagskravet skal kun tage udgangspunkt i indvirkningen af udvidelsen og ændringen på AMA, og den operationelle risikoprofil skal derfor antages at forblive konstant.
3. Ved anvendelse af stk. 1, litra c), nr. ii), og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, skal indvirkningen af en udvidelse eller ændring vurderes som et forhold, der beregnes som følger:
a)
i tælleren angives forskellen i kapitalgrundlagskrav for operationel risiko i relation til anvendelsesområdet for modellen før og efter udvidelsen eller ændringen på konsolideret niveau i et moderinstitut, der ikke er et EU-moderinstitut eller på datterinstitutniveau, når moderinstituttet ikke har fået tilladelse til at anvende AMA
b)
i nævneren angives det samlede kapitalgrundlagskrav for operationel risiko før udvidelsen eller ændringen på henholdsvis konsolideret niveau i et moderinstitut, der ikke er et EU-moderinstitut, eller datterinstitutniveau, når moderinstituttet ikke har fået tilladelse til at anvende AMA.
Beregningen skal tage udgangspunkt i samme tidspunkt.
Bestemmelsen af indvirkningen på kapitalgrundlagskravet skal kun tage udgangspunkt i indvirkningen af udvidelsen og ændringen på AMA, og den operationelle risikoprofil skal derfor antages at forblive konstant.
Artikel 7
Udvidelser og ændringer af AMA, der ikke betragtes som væsentlige
Udvidelser og ændringer af AMA, som ikke er væsentlige, men som skal indberettes til de kompetente myndigheder i henhold til artikel 312, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, indberettes på følgende måde:
a)
udvidelser og ændringer, der er omfattet af bilag II, del I, afdeling 2, og del II, afdeling 2, skal indberettes til de kompetente myndigheder mindst to måneder inden deres gennemførelse
b)
alle andre udvidelser og ændringer skal indberettes til de kompetente myndigheder efter deres gennemførelse mindst på årsbasis.
Artikel 8
Dokumentation for udvidelser og ændringer
1. For udvidelser og ændringer af IRB-metoden eller af AMA, som kræver de kompetente myndigheders godkendelse, skal institutterne sammen med ansøgningen indgive følgende dokumentation:
a)
beskrivelse af udvidelsen eller ændringen, baggrund og målsætning
b)
gennemførelsesdato
c)
anvendelsesområde, der påvirkes af modeludvidelsen eller -ændringen med volumenkarakteristika
d)
tekniske dokumenter og proceduredokumenter
e)
rapporter om institutternes uafhængige revision eller validering
f)
bekræftelse af, at den pågældende udvidelse eller ændring er blevet godkendt af de kompetente organer på grundlag af instituttets godkendelsesprocedurer, og godkendelsesdato
g)
hvor det er relevant, den kvantitative indvirkning af ændringen eller udvidelsen på de risikovægtede eksponeringsbeløb eller kapitalgrundlagskravet
h)
registre over instituttets aktuelle og tidligere versionsnumre af interne modeller, som er omfattet af godkendelse.
2. I forbindelse med udvidelser og ændringer, der skal indberettes enten før eller efter gennemførelsen, skal institutterne sammen med indberetningen indgive den dokumentation, der er nævnt i stk. 1, litra a), b), c), f) og g).
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. marts 2014.
A BIZOTTSÁG 529/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 12.)
az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a belső minősítésen alapuló módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésére irányuló szabályozástechnikai standardtervezetek tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 143. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére, valamint 312. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (3) bekezdése szerint egy minősítési rendszer alkalmazási köre azokat a kitettségtípusokat jelenti, amelyek az adott minősítési rendszerben minősíthetők.
(2)
Az 575/2013/EU rendelet különbséget tesz a belső minősítésen alapuló (IRB) módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott, jóváhagyáshoz kötött lényeges kiterjesztések és módosítások, valamint a bejelentéshez kötött egyéb módosítások között. Az utóbbiakra vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet nem határozza meg a kiterjesztés vagy módosítás bejelentésének időrendjét, vagyis azt, hogy a módosítást annak végrehajtása előtt vagy után kell bejelenteni. Figyelembe kell venni azt, hogy a kevésbé lényeges kiterjesztésekről vagy módosításokról nem szükséges előzetesen tájékoztatni az illetékes hatóságokat. Ezenkívül az intézmények szempontjából hatékonyabb és kevésbé megterhelő, ha a kevésbé lényeges módosításokra vonatkozó információkat összegyűjtik és rendszeres időszakonként jelentik be az illetékes hatóságoknak. Ez több tagállamban már jelenleg is felügyeleti gyakorlat. Ennek megfelelően a bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások körén belül meg kell különböztetni azokat, amelyeknek a bejelentése a végrehajtásuk előtt, valamint azokat, amelyeknek a bejelentése a végrehajtásuk után szükséges. Ez azt is biztosítja, hogy az illetékes hatóságok napi feladataik során azon kiterjesztésekre és módosításokra összpontosíthatnak, amelyek lényeges mértékben megváltoztathatják a tőkekövetelményt, vagy a modellek, illetve minősítési rendszerek teljesítményét. Biztosítja továbbá azt is, hogy az intézmények kockázatorientált felügyeleti módszert alkalmazva különbséget tegyenek a lényeges kiterjesztések és módosítások, valamint a kevésbé lényeges kiterjesztések és módosítások között. A végrehajtás előtti, valamint a végrehajtás utáni bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások megkülönböztetése körültekintő eljárás, mivel a végrehajtás előtti bejelentés lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy megvizsgálják e rendelet helyes alkalmazását. Ez ugyanakkor csökkenti az intézményekre háruló felügyeleti terhet.
(3)
A modelleken végrehajtandó kiterjesztések vagy módosítások lényegessége általában függ a javasolt kiterjesztés vagy módosítás típusától és kategóriájától (ezeknek a minőségi kritériumokban kell megjelenniük), valamint attól, hogy a módosítás megváltoztathatja-e a tőkekövetelményt vagy adott esetben a kockázattal súlyozott kitettségértéket (ennek a mennyiségi kritériumokban kell megjelennie). Ezért a kiterjesztések vagy módosítások lényegességének vizsgálatát szolgáló mennyiségi kritériumokat olyan határértékek formájában kell megadni, amelyek a módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény - vagy adott esetben kockázattal súlyozott kitettségérték - százalékos eltérésén alapulnak.
(4)
A mennyiségi határértéket a fejlett mérési módszereken végrehajtott kiterjesztések és módosítások esetében az egyszerűség kedvéért a tőkekövetelmény alapján, míg az IRB-módszerek módosításai esetében a kockázattal súlyozott kitettségérték alapján célszerű kiszámítani annak érdekében, hogy a határértékeket ne befolyásolják feleslegesen azok az eltérő összegben végrehajtott hitelértékelési korrekciók, amelyek a tőkekövetelményt érintik, a kockázattal súlyozott kitettségértéket viszont nem. Ezenfelül olyan mennyiségi határértékeket is meg kell határozni, amelyek egyaránt figyelembe veszik a kiterjesztéseknek vagy módosításoknak a belső módszerrel és sztenderd módszerrel megállapított tőkekövetelményre gyakorolt általános hatását annak kimutatása érdekében, hogy az általános tőkekövetelmény vagy kockázattal súlyozott kitettségérték megállapítása milyen mértékben alapul belső módszereken. Ez mindkét módszer valamennyi határértékére vonatkozik, a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában az IRB-módszerre vonatkozóan meghatározott második határérték, valamint az IRB-módszerrel kapcsolatos előzetes bejelentésre vonatkozó határérték kivételével, amelyek megállapítása a módosításoknak egy adott modell alkalmazási körébe tartozó kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatása alapján történik. Mind az IRB-módszer, mind a fejlett mérési módszer esetében egy adott kiterjesztés vagy módosítás hatásának meghatározását szolgáló számításokat azonos időponthoz viszonyítva kell elvégezni, miután a kitettségek halmaza (az IRB-módszer esetében) és a kockázati profil (a fejlett mérési módszer esetében) időben viszonylag állandó.
(5)
Az illetékes hatóságok a belső módszer használatára vonatkozó engedélyek folyamatos, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 101. cikkében meghatározott felülvizsgálata alapján mindenkor megtehetik a megfelelő felügyeleti intézkedéseket a modelleken végrehajtott, bejelentett kiterjesztésekkel és módosításokkal kapcsolatban. Ennek célja egyrészt az, hogy az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címe 3. fejezetének 6. szakaszában, vagy harmadik része III. címének 4. fejezetében, vagy harmadik része IV. címének 5. fejezetében meghatározott követelmények továbbra is teljesüljenek. Másrészt szabályok szükségesek a belső módszereken végrehajtott kiterjesztésekkel és módosításokkal kapcsolatos jóváhagyást és bejelentést kiváltó események megállapításához. E szabályok nem érinthetik a belső modellekre vonatkozó felügyeleti módszereket, valamint az 575/2013/EU rendelet 20. cikkének (8) bekezdésében meghatározott igazgatási eljárásokat.
(6)
A belső módszerrel kapcsolatos tartós mentesítést, vagy adott esetben a belső módszer szakaszos bevezetését érintő módosításokat az IRB-módszerre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 148. és 150. cikke, a fejlett mérési módszerre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 314. cikke szabályozza. A módosítások e típusaira ezért e rendelet hatálya nem terjed ki.
(7)
Az illetékes hatóságok engedélye kiterjed a minősítési rendszerekben alkalmazott módszerek, folyamatok, ellenőrzések, valamint adatgyűjtő és informatikai rendszerek összességére, ezért e rendelet nem szabályozza a modelleknek a jóváhagyott módszerek, folyamatok, ellenőrzések, valamint adatgyűjtő és informatikai rendszerek alapján a számításhoz használt adatokhoz történő rendszeres hozzáigazítását.
(8)
Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok megvizsgálhassák azt, hogy az intézmények helyesen alkalmazták-e a kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésével kapcsolatos szabályokat, az intézményeknek megfelelő dokumentációt kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. Az intézményekre háruló felügyeleti teher mérséklése, valamint az illetékes hatóságok által alkalmazott eljárások eredményességének és hatékonyságának e tekintetben történő javítása érdekében szabályokat kell rögzíteni, amelyek meghatározzák a kiterjesztések és módosítások jóváhagyására irányuló kérelemmel, illetve azok bejelentésével együtt benyújtandó dokumentációra vonatkozó követelményeket.
(9)
Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.
(10)
E rendelet rendelkezései szorosan összefüggenek, mivel a hitel- és működési kockázattal kapcsolatos tőkekövetelmény meghatározásához alkalmazott fejlett mérési módszer és IRB-módszer kiterjesztéseit és/vagy módosításait szabályozzák, továbbá mivel a belső módszerek e két típusára hasonló felügyeleti szempontok és eljárások vonatkoznak. A rendelkezések koherenciája, valamint annak elősegítése érdekében, hogy a vonatkozó kötelezettségek hatálya alá tartozó személyek a szóban forgó rendelkezésekre átfogó rálátással rendelkezzenek és azokhoz könnyen, összehangoltan hozzáférhessenek, célszerű a rendelkezéseket egyszerre hatályba léptetni, és az 575/2013/EU rendelet által előírt, a hitel- és működési kockázat belső modelljein végrehajtott kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozó szabályozástechnikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni. Mivel azonban a 312. cikk (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja eltérő tárgyú, e rendelet kizárólag a b) és c) pontot érinti.
(11)
Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
E rendelet rögzíti a belső minősítésen alapuló módszereken és a fejlett mérési módszereken végrehajtott, az 575/2013/EU rendelettel összhangban engedélyezett kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésére vonatkozó feltételeket, valamint az ilyen kiterjesztések és módosítások bejelentésének módjait.
2. cikk
A kiterjesztések és módosítások kategóriái
(1) Egy minősítési rendszer vagy a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó, belső modellen alapuló módszer alkalmazási körét érintő módosítások, vagy a belső minősítésen alapuló módszer esetében a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszert vagy belső modellen alapuló módszert érintő módosítások (a továbbiakban: az IRB-módszer módosításai), vagy a fejlett mérési módszer esetében a kiterjesztések és módosítások (a továbbiakban: a fejlett mérési módszer kiterjesztései és módosításai) lényegessége az alábbi kategóriák egyikébe sorolható:
a)
lényeges kiterjesztések és módosítások, amelyekre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (3) bekezdése és 312. cikkének (2) bekezdése alapján az illetékes hatóságok engedélye szükséges;
b)
egyéb kiterjesztések és módosítások, amelyeket be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett kiterjesztések és módosítások tovább csoportosíthatók az alábbiak szerint:
a)
a végrehajtásuk előtti bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások;
b)
a végrehajtásuk utáni bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások.
3. cikk
A kiterjesztések és módosítások besorolásának elvei
(1) Az IRB-módszer módosításait e cikk, valamint a 4. és 5. cikk szerint kell besorolni.
A fejlett mérési módszerek kiterjesztéseit és módosításait e cikk, valamint a 6. és 7. cikk szerint kell besorolni.
(2) Valamely kiterjesztésnek vagy módosításnak a tőkekövetelményre, vagy adott esetben a kockázattal súlyozott kitettségértékre gyakorolt mennyiségi hatását az intézmények az alábbi módszerrel számítják ki:
a)
a mennyiségi hatás értékeléséhez az intézmények a legfrissebb rendelkezésre álló adatokat használják fel;
b)
ha a mennyiségi hatás pontos értékelése nem lehetséges, az intézmények a hatást reprezentatív minta alapján vagy egyéb megbízható származtatási módszerrel értékelik;
c)
a közvetlen mennyiségi hatással nem járó módosítások esetében az IRB-módszer esetében a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja, a fejlett mérési módszer esetében a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti mennyiségi hatás számítására nem kerül sor.
(3) Egy lényeges kiterjesztés vagy módosítás nem bontható több, kevésbé lényeges kiterjesztésre vagy módosításra.
(4) Bizonytalanság esetén az intézmények a kiterjesztéseket és módosításokat a lehető legmagasabb lényegességi kategóriába sorolják.
(5) Ha egy lényeges kiterjesztést vagy módosítást az illetékes hatóságok engedélyeztek, akkor az intézmények a tőkekövetelményt a jóváhagyott kiterjesztés vagy módosítás alapján az előző engedélyt felváltó új engedélyben megjelölt naptól számítják ki. Ha egy intézmény az illetékes hatóságok által engedélyezett kiterjesztést vagy módosítást nem alkalmazza az új engedélyben megjelölt naptól, akkor új engedélyt kell beszereznie az illetékes hatóságoktól; az intézmény köteles ezen engedélyt haladéktalanul kérelmezni.
(6) Az illetékes hatóság által engedélyezett kiterjesztés vagy módosítás késedelmes végrehajtása esetén az intézmény értesíti az illetékes hatóságot, továbbá tervet nyújt be az illetékes hatósághoz a jóváhagyott kiterjesztés vagy módosítás időszerű végrehajtásáról, amelyet az illetékes hatósággal egyeztetett határidőn belül köteles megvalósítani.
(7) Ha egy kiterjesztés vagy módosítás besorolása szerint az illetékes hatóságoknak történő előzetes bejelentéshez kötött, és az intézmény a bejelentést követően úgy dönt, hogy a kiterjesztést vagy módosítást nem hajtja végre, akkor köteles e döntéséről haladéktalanul értesíteni az illetékes hatóságokat.
4. cikk
Az IRB-módszer lényeges módosításai
(1) Az IRB-módszer módosításai akkor tekintendők lényegesnek, ha az alábbi feltételek bármelyikét teljesítik:
a)
egy minősítési rendszer alkalmazási körét vagy a részvényjellegű kitettségre vonatkozó belső modellen alapuló módszer alkalmazási körét érintő, az I. melléklet I. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
b)
egy minősítési rendszert vagy a részvényjellegű kitettségre vonatkozó belső modellen alapuló módszert érintő, az I. melléklet II. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
c)
az alábbiak valamelyikét eredményezik:
i.
az alábbiak bármelyikének 1,5 %-os csökkenése:
-
az EU-szintű anyaintézmény hitelkockázatra és felhígulási kockázatra vonatkozó, általános, konszolidált, kockázattal súlyozott kitettségértékei,
-
a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény esetében a hitelkockázatra és felhígulási kockázatra vonatkozó teljes, kockázattal súlyozott kitettségértékek;
ii.
legalább 15 %-os csökkenés a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékekben.
(2) E cikk (1) bekezdése c) pontjának i. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén vagy a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén;
b)
a nevezőben: a hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti teljes kitettségérték az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
(3) E cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete;
b)
a nevezőben: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékek a módosítás előtt.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
5. cikk
Az IRB-módszer lényegesnek nem minősülő módosításai
(1) Az IRB-módszer azon módosításait, amelyek nem lényegesek, de az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságokhoz történő bejelentéshez kötöttek, az alábbi módon kell bejelenteni:
a)
az alábbi feltételek bármelyikét teljesítő módosításokat legalább két hónappal a végrehajtásuk előtt be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak:
i.
az I. melléklet I. részének 2. szakaszában felsorolt módosítások;
ii.
az I. melléklet II. részének 2. szakaszában felsorolt módosítások;
iii.
olyan módosítások, amelyek legalább 5 %-os csökkenést eredményeznek a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékekben;
b)
valamennyi egyéb módosítást annak végrehajtása után, legalább éves gyakorisággal kell bejelenteni az illetékes hatóságoknak.
(2) E cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete;
b)
a nevezőben: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékek a módosítás előtt.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
6. cikk
A fejlett mérési módszer lényeges kiterjesztései és módosításai
(1) A fejlett mérési módszer kiterjesztései és módosításai akkor tekinthetők lényegesnek, ha az alábbi feltételek bármelyikét teljesítik:
a)
a II. melléklet I. részének 1. szakaszában felsorolt kiterjesztések közé tartoznak;
b)
a II. melléklet II. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
c)
az alábbiak valamelyikét eredményezik:
i.
az alábbiak bármelyikének legalább 10 %-os csökkenése:
-
az EU-szintű anyaintézmény működési kockázatra vonatkozó, általános, konszolidált tőkekövetelménye,
-
a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény esetében a működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelmény;
ii.
az alábbiak bármelyikének legalább 10 %-os csökkenése:
-
a működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelmény az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén,
-
egy olyan leányvállalat működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelménye, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjának i. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a kiterjesztés vagy módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a fejlett mérési módszerre épülő modell alkalmazási körével összefüggő, működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén vagy a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén;
b)
a nevezőben: a működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni általános tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A tőkekövetelményre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag a fejlett mérési módszer kiterjesztésének és módosításának hatására vonatkozik, így a működési kockázati profilt állandónak kell tekinteni.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjának ii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a kiterjesztés vagy módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a fejlett mérési módszerre épülő modell alkalmazási körével összefüggő, működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén, vagy az olyan leányvállalat szintjén, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására;
b)
a nevezőben: a működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti tőkekövetelmény az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve az olyan leányvállalat szintjén, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A tőkekövetelményre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag a fejlett mérési módszer kiterjesztésének és módosításának hatására vonatkozik, így a működési kockázati profilt állandónak kell tekinteni.
7. cikk
A fejlett mérési módszer lényegesnek nem minősülő kiterjesztései és módosításai
A fejlett mérési módszer azon kiterjesztéseit és módosításait, amelyek nem lényegesek, de az 575/2013/EU rendelet 312. cikkének (3) bekezdése szerint az illetékes hatóságokhoz történő bejelentéshez kötöttek, az alábbi módon kell bejelenteni:
a)
a II. melléklet I. részének 2. szakaszában, valamint II. részének 2. szakaszában szereplő kiterjesztéseket és módosításokat legalább két hónappal a végrehajtásuk előtt be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak;
b)
valamennyi egyéb kiterjesztést és módosítást annak végrehajtása után, legalább éves gyakorisággal kell bejelenteni az illetékes hatóságoknak.
8. cikk
A kiterjesztések és módosítások dokumentációja
(1) Az IRB-módszeren vagy a fejlett mérési módszeren végrehajtott, besorolásuk szerint az illetékes hatóságok jóváhagyásához kötött kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozóan az intézmények a kérelmükkel együtt az alábbi dokumentumokat nyújtják be:
a)
a kiterjesztés vagy módosítás ismertetése, indokolása és célja;
b)
a végrehajtás dátuma;
c)
a modell kiterjesztése vagy módosítása által érintett alkalmazási kör, mennyiségi jellemzőkkel;
d)
technikai és eljárási dokumentumok;
e)
az intézmények független felülvizsgálatáról vagy validálásáról készített jelentések;
f)
igazolás arról, hogy a kiterjesztést vagy módosítást az intézmény jóváhagyási eljárásai keretében az illetékes szervek jóváhagyták, a jóváhagyás dátumával;
g)
adott esetben a kiterjesztés vagy módosítás mennyiségi hatása a kockázattal súlyozott kitettségértékekre vagy a tőkekövetelményre;
h)
feljegyzés az intézmény jóváhagyáshoz kötött belső modelljeinek jelenlegi és előző verziószámáról.
(2) A besorolásuk szerint a végrehajtásuk utáni vagy előtti bejelentéshez kötött kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozóan az intézmények a bejelentéssel együtt az (1) bekezdés a), b), c), f) és g) pontjában említett dokumentumokat nyújtják be.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 12-én.