EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1293/2013
af 11. december 2013
om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3) og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Unionens politikker og lovgivning på miljø- og klimaområdet har sikret betydelige miljøforbedringer. Der er dog stadig store miljø- og klimaudfordringer, som vil have alvorlige konsekvenser for Unionen, hvis de ikke løses.
(2)
Behandling af disse miljø- og klimaudfordringer bør på grund af deres omfang og kompleksitet finansieres gennem Unionens vigtigste støtteprogrammer. I sin meddelelse af 29. juni 2011, "Et budget for Europa 2020", tilkendegiver Kommissionen i erkendelse af klimaændringsproblemerne, at den agter at øge andelen af EU-budgettet til klimaindsatsen til mindst 20 % med bidrag fra forskellige politikker. Denne forordning bør bidrage til opnåelsen af dette mål.
(3)
Disse EU-støtteprogrammer kan ikke opfylde alle de specifikke behov for miljøet og på klimaområdet. For miljøet og for klimaforanstaltninger kræves der specifikke tilgange, som kan imødegå den ujævne integration af deres mål i medlemsstaternes praksis, den ujævne og utilstrækkelige gennemførelse af lovgivningen i medlemsstaterne og den utilstrækkelige formidling af oplysninger om og fremme af politiske mål. Der bør sørges for en opfølgning af det program, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 614/2007 (4) ved vedtagelse af en ny forordning. Derfor bør der ved denne forordning fastsættes et specifikt støtteprogram for miljø- og klimaindsats ("Life-programmet"). Med henblik på, at EU-støtten kan opnå en mærkbar virkning, bør der udvikles tætte synergier og tæt komplementaritet mellem Life-programmet og andre EU-støtteprogrammer.
(4)
Miljøaktiver er ujævnt fordelt mellem medlemsstaterne, men deres fordele vedrører og berører Unionen som helhed. Unionens forpligtelse til at bevare og forbedre disse aktiver nødvendiggør konsekvent anvendelse af princippet om ansvarsdeling og solidaritet, og det kræver, at visse europæiske miljø- og klimaproblemer bedst kan håndteres på regionalt eller lokalt plan. Siden 1992 har Life-programmer spillet en afgørende rolle for en bedre solidaritet og ansvarsdeling, som kan bidrage til at bevare det fælles gode, som Unionens miljø og klima udgør. Life-programmet bør vedblive med at spille denne rolle.
(5)
Som følge af dets karakter og størrelse kan Life-programmet ikke løse alle miljø- og klimaproblemer. Det bør i stedet spille rollen som katalysator for ændringer i udviklingen og gennemførelsen af politikker ved at tilvejebringe og udbrede løsninger og bedste praksis med det formål at opfylde miljø- og klimamål og ved at fremme innovative miljø- og klimaændringsteknologier. I forbindelse med disse bestræbelser bør Life-programmet støtte gennemførelsen af det generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 "Et godt liv i en ressourcebegrænset verden" som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (5) ("det syvende miljøhandlingsprogram").
(6)
I denne forordning fastlægges der en finansieringsramme på 3 456,655 mio. EUR i løbende priser, hvilket udgør 0,318 % af de samlede forpligtelsesbevillinger, jf. Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (6) for hele Life-programmets varighed, der som omhandlet i punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (7) udgør det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
(7)
I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Luxembourg (december 1997) og i Thessaloniki (juni 2003) bør kandidatlandene og de lande i det vestlige Balkan, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, samt lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, kunne deltage i EU-programmer i overensstemmelse med vilkårene fastsat i de relevante bilaterale eller multilaterale aftaler, som er indgået med disse lande.
(8)
Ifølge Rådets afgørelse 2001/822/EF (8) (associeringsafgørelsen) er enkeltpersoner fra oversøiske lande og territorier (OLT) og, i givet fald, relevante offentlige og/eller private organer og institutioner i et OLT berettigede til at deltage i Unionens programmer med forbehold for de regler og mål, der gælder for det enkelte program, samt de aftaler, der gælder for den medlemsstat, som en OLT er knyttet til.
(9)
Hvis investeringer i forbindelse med miljø- og klimaindsatsen i Unionen skal være effektive, må nogle aktiviteter gennemføres uden for Unionens grænser. Disse investeringer kan ikke altid finansieres under Unionens udenrigspolitiske finansielle instrumenter. Foranstaltninger i lande, der ikke deltager direkte i Life-programmet, og deltagelse af juridiske personer, der er hjemmehørende i sådanne lande, i aktiviteter, der finansieres under Life-programmet, bør tillades i særlige tilfælde, hvis specifikke betingelser fastsat i denne forordning opfyldes.
(10)
Ved denne forordning bør der også fastsættes en ramme for samarbejde med og støtte til internationale organisationer med henblik på at reagere på miljø- og klimapolitiske behov, som ikke falder inden for rammerne af finansieringsinstrumenter for eksterne aktioner, som f.eks. visse undersøgelser.
(11)
Miljø- og klimakrav bør integreres i Unionens politikker og aktiviteter. Life-programmet bør derfor supplere andre EU-støtteprogrammer, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (9), Den Europæiske Socialfond (10), Samhørighedsfonden (11), Den Europæiske Garantifond for Landbruget (12), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (13), Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Horisont 2020 - rammeprogrammet for forskning og innovation (14) ("Horisont 2020").
Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre komplementaritet på alle niveauer. På EU-plan bør komplementaritet sikres ved at udvikle et struktureret samarbejde mellem Life-programmet og Unionens støtteprogrammer med delt forvaltning under den fælles strategiske ramme, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (15) ("forordningen om fælles bestemmelser") for at fremme finansiering af aktiviteter, der supplerer integrerede projekter eller støtter brugen af løsninger, metoder og tilgange, der er udviklet under Life-programmet. Life-programmet bør også stimulere udnyttelsen af resultaterne af miljø- og klimaforskning og innovationsresultater, der opnås under Horisont 2020. Inden for denne ramme bør programmet tilbyde mulighed for medfinansiering i forbindelse med projekter med klare miljø- og klimafordele med henblik på at sikre synergivirkninger mellem Life-programmet og Horisont 2020. Der kræves koordinering for at forhindre dobbelt finansiering. Kommissionen bør tage skridt til at undgå overlapning og flere administrative byrder på projektstøttemodtagere i form af rapporteringskrav under forskellige finansielle instrumenter. For at sikre klarhed og praktisk gennemførlighed i forbindelse med integrerede projekter inden for rammerne af LIFE-programmet bør der fastlægges mulige samarbejdsformer på et tidligt stadium. Medlemsstaterne bør overveje at henvise til sådanne samarbejdsformer i deres partnerskabsaftaler for at sikre, at der kan tages højde for fordelene ved integrerede projekter under udarbejdelsen af operationelle programmer eller programmer for udvikling af landdistrikter.
(12)
At standse og vende tabet af biodiversitet og forbedre ressourceeffektiviteten og at tage miljø- og klimarelaterede anliggender op er centrale udfordringer for Unionen. Disse udfordringer kræver en øget indsats på EU-plan med henblik på at udvikle løsninger og bedste praksis, der kan hjælpe med at opfylde målene i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010, "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" ("Europa 2020-strategien"). Endvidere er forbedret forvaltning, navnlig gennem øget bevidstgørelse og inddragelse af interessenter, afgørende for at opfylde miljømålsætningerne. Delprogrammet for miljø bør derfor omfatte tre prioriterede indsatsområder: miljø og ressourceeffektivitet, natur og biodiversitet samt miljøforvaltning og -information. Det bør være muligt for projekter, der finansieres gennem Life-programmet, at bidrage til opfyldelsen af specifikke mål under mere end ét af disse prioriterede områder og at omfatte deltagelse af mere end én medlemsstat.
(13)
Kommissionens meddelelse af 20. september 2011 med titlen "Køreplan til et ressourceeffektivt Europa" foreslog de milepæle og foranstaltninger, der er nødvendige for at få Unionen ind på en vej, der fører til ressourceeffektiv og bæredygtig vækst. Det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet bør derfor støtte den effektive gennemførelse af Unionens miljøpolitik i den offentlige og den private sektor, herunder især de miljøsektorer, der er omfattet af køreplanen til et ressourceeffektivt Europa, ved at fremme udviklingen og delingen af nye løsninger og bedste praksis. I denne forbindelse bør Kommissionen sikre overensstemmelse og undgå overlapning med Horisont 2020.
(14)
Kommissionens meddelelse af 3. maj 2011 med titlen "Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020" ("Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020") fastsætter mål med henblik på at standse og vende biodiversitetstabet. Målene omfatter bl.a. fuld gennemførelse af Rådets direktiv 92/43/EØF (16) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (17) samt bibeholdelse og retablering af økosystemer og økosystemtjenester. Life-programmet bør bidrage til opfyldelsen af disse mål. Det prioriterede område for natur og biodiversitet bør fokusere på gennemførelsen og forvaltningen af Natura 2000-nettet, som blev oprettet ved direktiv 92/43/EØF, navnlig med hensyn til den prioriterede aktionsplan for foranstaltninger, der er udarbejdet på grundlag af dette direktivs artikel 8, og på udviklingen og udbredelsen af bedste praksis i forbindelse med biodiversitet, direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF samt de bredere biodiversitetsudfordringer, som er omhandlet i Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020.
(15)
Life-programmets bidrag til Natura 2000-nettets årlige finansieringsbehov bør ses i sammenhæng med biodiversitetsudgifter, der er sikret via andre EU-støtteordninger. Der bør lægges særlig vægt på integrerede projekter inden for rammerne af Life-programmet som en koordineret støttemekanisme for Natura 2000-nettet i betragtning af deres potentiale for at mobilisere midler og øge absorptionsevnekapaciteten for natur- og biodiversitetsudgifter under andre EU-støtteordninger.
(16)
Skove spiller en vigtig rolle for miljøet og klimaet, hvad angår f.eks. biodiversitet, vand, jordbund samt modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Skovene og jordbunden hjælper med at regulere klimaet ved at optage kuldioxid (CO2) fra atmosfæren og lagre enorme mængder af kulstof. For at optimere denne rolle bør der tilvejebringes relevante og kompatible data og information. Denne forordning bør derfor også udgøre en ramme for støtte til synergi mellem miljø- og klimaforanstaltninger i forbindelse med skove og jordbund, herunder for overvågning af sådanne foranstaltninger. Andre områder, hvor synergivirkninger kan opnås, omfatter vandknaphed og tørke samt forvaltning af oversvømmelsesrisici.
(17)
For at optimere udnyttelsen af ressourcer fra Life-programmet bør synergier mellem aktiviteter under delprogrammet for miljø, særlig for at beskytte biodiversitet, samt modvirkning af og tilpasning til klimaændringer under delprogrammet for klimaindsats fremmes.
(18)
Kommissionens meddelelse af 15. december 2011 med titlen "Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050"("Køreplan 2050") anerkendte, at det ville være nødvendigt at afprøve nye tilgange til modvirkning af klimaændringer for at omstille økonomien til lav CO2-intensitet. Tilpasning til klimaændringer som en del af en tværgående prioritet for EU bør også sikres. Fremme af forvaltning og bevidstgørelse er endvidere afgørende for at skabe konstruktive resultater og sikre interessenternes engagement. Delprogrammet for klimaindsatsen bør derfor støtte foranstaltninger, der bidrager til de tre prioriterede områder: modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer og forvaltning og information vedrørende klima. Det bør være muligt for projekter, der finansieres gennem Life-programmet, at bidrage til opfyldelsen af specifikke mål under mere end ét af disse prioriterede områder og at omfatte deltagelse af mere end én medlemsstat.
(19)
Det prioriterede område for modvirkning af klimaændringer bør bidrage til udviklingen og gennemførelsen af Unionens klimarelaterede politikker og lovgivning, navnlig med hensyn til overvågning og rapportering af drivhusgasser, politikker vedrørende arealanvendelse, ændringer i arealudnyttelse og skovbrug, bevarelse af naturlige kulstofdræn, emissionshandelssystemet, medlemsstaternes indsats for at reducere drivhusgasemissionerne, opsamling og oplagring af CO2, vedvarende energi, energieffektivitet, transport og brændstof, beskyttelse af ozonlaget og fluorholdige drivhusgasser. Opførelsen af infrastrukturprojekter til opsamling og oplagring anses for at ligge uden for Life-programmets anvendelsesområde og kan derfor ikke støttes.
(20)
De første konsekvenser af klimaændringerne opleves allerede i Europa og resten af verden, f.eks. ekstreme vejrforhold, der fører til oversvømmelse og tørke, og stigende temperaturer og havniveauer. Det prioriterede område for tilpasning til klimaændringer bør derfor hjælpe befolkninger, økonomiske sektorer og regioner til at tilpasse sig til sådanne virkninger gennem specifikke tilpasningsforanstaltninger og -strategier, for at sikre en mere modstandsdygtig Union. Foranstaltninger på dette område bør supplere foranstaltninger, der er berettiget til støtte under det finansielle civilbeskyttelsesinstrument som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313 /2013/EU (18). Opførelsen af store infrastrukturprojekter anses for at ligge uden for Life-programmets anvendelsesområde og vil derfor ikke blive støttet.
(21)
Fuld gennemførelse af miljø- og klimapolitik og -lovgivning hænger uløseligt sammen med opnåelse af bedre forvaltning, øget inddragelse af interessenter og informationsformidling. De prioriterede områder for forvaltning og information bør derfor i begge delprogrammer støtte udviklingen af samarbejdsplatforme og deling af bedste praksis, som kan sikre mere effektiv overholdelse og håndhævelse, herunder uddannelsesprogrammer for dommere og anklagemyndigheder, og bør skabe støtte fra offentligheden og interessenter til Unionens indsats for at udforme politikker på miljø- og klimaområdet. De bør navnlig støtte forbedringer med hensyn til udbredelse af videngrundlag og bedste praksis i gennemførelsen af EU-lovgivning, med hensyn til øget bevidstgørelse og med hensyn til offentlig deltagelse, adgang til information samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet.
(22)
Inden for rammerne af denne forordning bør der ydes støtte i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (19). Projekter, der finansieres under Life-programmet, bør opfylde kriterierne for støtteberettigelse og -tildeling for at sikre den bedst mulige anvendelse af Unionens midler og for at sikre EU-merværdi. Ved vurderingen af EU-merværdi bør Kommissionen for de prioriterede områders vedkommende være særlig opmærksom på projekternes potentiale med hensyn til anvendelse som model eller overførsel, resultaternes bæredygtighed og bidraget til at opnå de generelle og specifikke målsætninger for de prioriterede områder samt de tematiske prioriteter, der implementeres gennem projekternes emner. Der bør tilskyndes til projekter med virkninger på tværs af sektorer. Kommissionen bør også fremme og tilskynde til brugen af grønne offentlige indkøb, navnlig ved gennemførelse af projekter.
(23)
For at opretholde lige vilkår for alle virksomheder, der er aktive på det indre marked, og undgå uforholdsmæssige konkurrencefordrejning, bør støtte, der ydes under Life-programmet, rette op på markedssvigt, når det er hensigtsmæssigt. Hvis støtten udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), bør den endvidere udformes på en måde, der er i overensstemmelse med statsstøttereglerne med henblik på at forhindre fordrejning af markedet, som f.eks. fortrængning af privat finansiering, etablering af ineffektive markedsstrukturer eller bevarelse af ineffektive selskaber, og den må først træde i kraft, når Kommissionen har godkendt den i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF medmindre den er i overensstemmelse med en forordning, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 (20).
(24)
For at forbedre gennemførelsen af miljø- og klimapolitikken og forbedre integrationen af miljø- og klimamålsætninger i andre politikker bør Life-programmet fremme projekter, der støtter integrerede tilgange til gennemførelsen af miljø- og klimalovgivning og -politik. Disse integrerede projekter bør tjene som konkrete redskaber til styrkelse af integreringen af miljø- og klimamål i andre EU-politikker og i de samlede EU-udgifter i tråd med Europa 2020-strategien. De bør levere eksempler på god praksis for effektiv og velkoordineret gennemførelse af Unionens miljø- og klimapolitik i medlemsstaterne og regionerne. Hvad angår delprogrammet for miljø, bør disse projekter primært fokusere på gennemførelsen af Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020, navnlig med hensyn til den effektive forvaltning og konsolidering af Natura 2000-nettet, som er oprettet ved direktiv 92/43/EØF, via gennemførelsen af den prioriterede aktionsplan for foranstaltninger, der er udarbejdet på grundlag af dette direktivs artikel 8, af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (21) og af affalds- og luftkvalitetslovgivning.
(25)
Integrerede projekter fokuserer på de udpegede temaer, men bør udgøre fleksible gennemførelsessystemer (med f.eks. miljømæssige fordele og kapacitetsopbygning), som gør det muligt at opnå resultater inden for andre politikområder, særlig havmiljø i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (22). Integrerede projekter kan også gennemføres inden for andre miljøområder. Hvad angår delprogrammet for klimaindsatsen, bør sådanne projekter navnlig fokusere på strategier og handlingsplaner vedrørende modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.
(26)
Integrerede projekter bør kun støtte forskellige specifikke aktiviteter og foranstaltninger, mens andre aktiviteter, som supplerer projektaktiviteterne, bør støttes efter andre EU-støtteprogrammer samt med nationale, regionale og private midler. Finansiering gennem Life-programmet bør udnytte synergivirkninger og sikre overensstemmelse mellem Unionens forskellige finansieringskilder ved at skabe et strategisk fokus på miljø og klima og samtidig sikre, at procedurerne forenkles.
(27)
Integrerede projekter med et stærkt fokus på gennemførelse af Unionens miljø- og klimalovgivning og -politik via integrerede tilgange forudsætter handling i alle dele af Unionen og i alle sektorer, der er mål for denne forordning. Dette kræver indførelse af et distributionselement i udvælgelsesprocessen for at fremme geografisk balance, og at medlemsstaterne bestræber sig på, om nødvendigt støttet af et teknisk bistandsprojekt under Life, at udarbejde og foreslå mindst et integreret projekt i løbet af Life-programmeringsperioden.
(28)
Da den integrerede projekttilgang er ny, bør interessenter om nødvendigt støttes med teknisk bistand. En ansøgningsprocedure i to trin bør kunne lette ansøgningsfasen. På det første trin bør det i en finansieringsplan oplyses, hvilke andre EU-, nationale eller private finansieringskilder der vil blive mobiliseret, og i hvilket omfang. Først på det andet trin bør der kræves forhåndstilsagn fra mindst en finansieringskilde for at sikre, at kravet om mobilisering af en supplerende finansieringskilde er opfyldt. Under tildelingsfasen bør der tages hensyn til, i hvilket omfang andre EU-fonde er mobiliseret.
(29)
Om de integrerede projekter bliver en succes, afhænger af et tæt samarbejde mellem nationale, regionale og lokale myndigheder og de ikkestatslige aktører, der er omfattet af Life-programmets målsætninger. Principperne om gennemsigtighed og offentliggørelse af afgørelser om udvikling, gennemførelse, evaluering og overvågning af projekter bør følgelig finde anvendelse.
(30)
For andre projekter under delprogrammet for miljø end integrerede projekter bør der for det første flerårige arbejdsprograms varighed, i overensstemmelse med principperne om solidaritet og ansvarsdeling, foretages en forholdsmæssig fordeling af midlerne mellem alle medlemsstaterne gennem fastsættelsen af vejledende nationale tildelinger.
(31)
For at opbygge medlemsstaternes kapacitet for at deltage i Life-programmet bør der stilles en garanteret støtte til kapacitetsopbygningsprojekter til rådighed for alle medlemsstater, der opfylder de relevante krav fastsat i denne forordning. Denne støtte bør stilles til rådighed på grundlag af en aftalt kapacitetsopbygningsplan, der gør rede for de påkrævede interventioner og den nødvendige finansiering.
(32)
Kvalitet bør være det overordnede kriterium for projektevaluerings- og tildelingsprocessen i Life-programmet. De fordelingselementer, der fastlægges for at afspejle den geografiske balance, er vejledende og bør ikke indebære en garanteret støtte eller tildeling pr. medlemsstat.
(33)
Unionen har tiltrådt FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ("Aarhuskonventionen"). Ngo'ers arbejde samt arbejdet i netværk af foretagender, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af almindelig EU-interesse, bør derfor støttes, da de effektivt kan støtte Aarhuskonventionens mål ved at fremsætte EU-borgernes bekymringer og synspunkter i løbet af politikudviklingsprocessen, og da de kan støtte dens gennemførelse og øge bevidstheden om miljø- og klimarelaterede problemer og politiske løsninger. Life-programmet bør støtte et bredt udvalg af ngo'er samt netværk af almennyttige foretagender, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af almindelig EU-interesse, som primært er aktive på miljø- og/eller klimaområdet, gennem konkurrencebaseret og gennemsigtig ydelse af driftstilskud, som kan hjælpe dem med at yde effektive bidrag til Unionens politik, og fremme og styrke gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens miljø- og klimamålsætninger, samt gennem opbygning og styrkelse af deres kapacitet til at blive mere effektive partnere.
(34)
For at varetage sin rolle i forbindelse med igangsættelsen af miljø- og klimapolitikudformning og -gennemførelse bør Kommissionen bruge midler fra Life-programmet til at støtte igangsættelsen, gennemførelsen og mainstreamingen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning, herunder erhvervelse af tjenesteydelser og varer. Finansielle ressourcer, der er afsat til kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, bør også omfatte kommunikation om Unionens politiske prioriteter samt om gennemførelses- og omsætningsstatus for al mere overordnet EU-miljø- og -klimalovgivning.
(35)
Den nuværende kløft på markedet mellem efterspørgslen efter og udbuddet af lån, egenkapital og risikovillig kapital vil sandsynligvis fortsat bestå under en finanskrise, og anvendelse af finansielle instrumenter bør derfor tillades i forbindelse med støtte til projekter på miljø- og klimaområdet, som kan skabe indtægter. Finansielle instrumenter, der støttes af Life-programmet, bør anvendes til at imødekomme specifikke markedsbehov på en omkostningseffektiv måde i overensstemmelse med programmets målsætninger, og de bør ikke fortrænge privat finansiering. Det bør være muligt at kombinere finansielle instrumenter med tilskud, der finansieres over Unionens budget, herunder efter denne forordning.
(36)
Erfaringen med de tidligere Life-programmer har vist, at der er behov for at koncentrere indsatsen om konkrete miljø- og klimapolitiske prioriteter og indsatsområder. De tematiske prioriteter bør ikke være udtømmende, da ansøgerne bør kunne indgive forslag på andre områder eller medtage nye idéer og reagere på nye udfordringer. Flerårige arbejdsprogrammer bør også være fleksible for at opfylde målene og målsætningerne for Life-programmet, samtidig med at der sikres den nødvendige stabilitet med hensyn til projektemner til gennemførelse af de tematiske prioriteter, for at potentielle ansøgere kan planlægge, udarbejde og indgive forslag. Det første flerårige arbejdsprogram bør være gyldigt i fire år og efterfølges af et andet arbejdsprogram af tre års varighed. Begge arbejdsprogrammer bør indeholde en ikke-udtømmende liste over projektemner til gennemførelse af de tematiske prioriteter.
(37)
Erfaringen med tidligere Life-programmer har understreget betydningen af nationale Life-kontaktpunkter, navnlig deres støtte til ansøgere og støttemodtagere, hvorved de bidrager til en succesfuld gennemførelse af programmerne. Systemet af nationale og regionale Life-kontaktpunkter bør derfor fortsættes og om muligt styrkes, navnlig i medlemsstater med meget få projekter, og samarbejdet mellem Kommissionen og de nationale Life-kontaktpunkter samt mellem de nationale og regionale Life-kontaktpunkter bør styrkes. Erfaringen med tidligere Life-programmer har også vist betydningen af at sikre en effektiv formidling af projektresultater og netværksaktiviteter for at øge Life-programmets løftestangseffekt og dets EU-merværdi, navnlig gennem afholdelse af seminarer, workshopper og andre aktiviteter, der tilsigter at udveksle erfaring, viden og bedste praksis i Unionen. Kommissionen bør derfor fortsætte og styrke målrettede formidlingsaktiviteter, herunder aktiviteter med et specifikt fokus på integrerede projekter, navnlig i medlemsstater med lav projektdeltagelse, og i forbindelse med særlige sektorer, og fremme samarbejdet og udvekslingen af erfaringer af Life-støttemodtagere og andre. Kommissionen bør også fortsætte med regelmæssigt at offentliggøre listen over projekter, der støttes gennem Life-programmet, som bør omfatte en kort beskrivelse af mål og opnåede resultater og en oversigt over de midler, der er givet tilsagn om, ved brug af passende medier og teknologier.
(38)
Med henblik på at forenkle Life-programmet og mindske den administrative byrde for ansøgere og støttemodtagere bør der i højere grad anvendes faste satser og faste beløb uden at forringe muligheden for støtte til momsomkostninger og faste personaleomkostninger på de betingelser, der er fastlagt i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. I overensstemmelse med nuværende praksis bør summen af bidrag fra de offentlige organisationer (som koordineret og/eller associeret støttemodtager) til projektet overstige summen af lønudgifterne til det nationale forvaltningspersonale, der er ansvarligt for projektet, med mindst 2 %. EU-midler bør ikke anvendes til at subsidiere nationale budgetter, f.eks. til at dække momsomkostninger. Der er imidlertid kun begrænsede oplysninger tilgængelige om omfanget af EU-midler, der bruges til at dække moms. Kommissionen bør derfor i forbindelse med midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer af Life-programmet forelægge en oversigt over momsgodtgørelser pr. medlemsstat, som støttemodtagere under Life-programmet har anmodet om i forbindelse med den endelige betaling.
(39)
De maksimale medfinansieringssatser bør fastlægges på de niveauer, der er nødvendige for at opretholde det effektive støtteniveau, som Life-programmet tilbyder.
(40)
Life-programmet og dets delprogrammer bør overvåges og evalueres regelmæssigt ud fra tilsvarende resultatindikatorer for at give mulighed for tilpasninger, herunder eventuelle nødvendige revisioner af de tematiske prioriteter. Når der fastlægges yderligere resultatindikatorer for vurdering af programmer og projekter, bør Kommissionen lægge vægt på kvalitetsovervågning på grundlag af resultatindikatorer og forventede resultater og virkninger. Kommissionen bør også foreslå en metode til overvågning af projekternes langtidssucces, særlig på det prioriterede område natur- og biodiversitet. For at dokumentere sidegevinsterne ved begge delprogrammer for klimaindsatsen og biodiversiteten og for at fremlægge oplysninger om udgiftsniveauet bør klimarelaterede og biodiversitetsrelaterede udgifter som defineret i "Et budget for Europa 2020" spores i forbindelse med overvågningen af Life-programmet. En sådan sporing bør baseres på en simpel metode, hvor udgifterne inddeles i en af tre kategorier: kun relateret til klima/biodiversitetsudgifter (regnes som 100 %), væsentligt relateret til klima/biodiversitetsudgifter (regnes som 40 %) og ikke relateret til klima/biodiversitetsudgifter (regnes som 0 %). Denne metode bør ikke udelukke anvendelse af mere præcise metoder, hvis det er relevant.
(41)
I betragtning af Kommissionens lange erfaring med forvaltning af Life-programmet og -projekter og Life-støttemodtageres positive erfaring med eksterne overvågningsteams bør forvaltningen af Life-programmet fortsat varetages af Kommissionen. Enhver ændring af forvaltningsstrukturen for Life-programmet og -projekterne bør underkastes en forudgående cost-benefit-analyse, og der bør lægges særlig vægt på at sikre en tilstrækkelig og omfattende sagkundskab, navnlig inden for det prioriterede område natur og biodiversitet.
(42)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen og herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner.
(43)
For at sikre den bedst mulige evaluering af anvendelsen af Unionens midler bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår resultatindikatorer for de tematiske prioriteter for delprogrammet for miljø og de prioriterede områder for delprogrammet for klimaindsatsen, ændring af de tematiske prioriteter, der er fastlagt i bilag III, og forøgelse af den andel af budgettet, der er afsat til tilskud til projekter til støtte af bevarelse af natur og biodiversitet. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og til Rådet.
(44)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning vedrørende vedtagelsen af flerårige arbejdsprogrammer bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (23).
(45)
Afgiver udvalget for Life-programmet for miljø- og klimaindsatsen ikke nogen udtalelse til et udkast til gennemførelsesretsakt, bør Kommissionen i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 ikke vedtage udkastet til gennemførelsesretsakt. Anvendelse af denne procedure bør begrundes bl.a. med nødvendigheden af at vurdere den forholdsmæssige fordeling af midler mellem integrerede projekter, navnlig det maksimale beløb, som et enkelt integreret projekt kan modtage.
(46)
For at sikre en effektiv overgang mellem de foranstaltninger, der er vedtaget under Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 614/2007, og Life-programmet er det fortsat nødvendigt at overvåge, revidere og kvalitetsvurdere de aktiviteter, der finansieres under den pågældende forordning, efter dens udløb.
(47)
Life-programmets merværdi opstår gennem dets konkrete tilgang og fokus, som bevirker, at dets foranstaltninger er særligt tilpassede til miljø- og klimabehov. Life-programmet kan bidrage til en mere effektiv gennemførelse af miljøpolitikker, end når medlemsstaterne handler på egen hånd, på grund af en øget samling af ressourcer og ekspertise. Det giver en platform for udvikling og udveksling af bedste praksis og videndeling, som forbedrer, katalyserer og sætter skub i ændringer i gennemførelsen af miljø- og klimaregelværket, og for kapacitetsopbygning, som støtter private aktører, navnlig små og mellemstore virksomheder, der i mindre sammenhænge tester teknologier og løsninger, og gør det muligt for medlemsstater og interessenter at lære af hinanden. Life-programmet skaber endvidere synergivirkninger på tværs af EU-fonde og nationale fonde og bruges samtidig som løftestang for tilvejebringelse af yderligere midler fra den private sektor, hvilket øger EU-foranstaltningernes sammenhæng og fremmer en mere homogen gennemførelse af Unionens regelværk.
(48)
Målene for denne forordning, nemlig at bidrage til gennemførelsen og udviklingen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning, herunder integrationen af miljø- og klimamålsætninger i andre politikker, og at fremme bedre forvaltning, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af denne forordnings omfang og virkninger bedre opfyldes på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at opnå disse mål.
(49)
Forordning (EF) nr. 614/2007 bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
PROGRAMMET FOR MILJØ- OG KLIMAINDSATSEN (LIFE)
Artikel 1
Oprettelse
Der oprettes et program for miljø- og klimaindsatsen, som dækker perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 ("Life-programmet").
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a) "pilotprojekter": projekter, der anvender en teknik eller metode, der ikke er anvendt eller afprøvet tidligere eller andre steder, som tilbyder miljø- eller klimamæssige fordele sammenlignet med nuværende bedste praksis, og som efterfølgende kan finde anvendelse i bredere omfang på lignende situationer
b) "demonstrationsprojekter": projekter, der idriftsætter, afprøver, evaluerer og udbreder aktioner, metoder eller tilgange, der er nye eller ukendte i projektets specifikke sammenhæng, som f.eks. den geografiske, økologiske, socioøkonomiske sammenhæng, og som kan anvendes andre steder under lignende omstændigheder
c) "bedste praksis-projekter": projekter, der anvender velegnede, omkostningseffektive og moderne teknikker, metoder og tilgange, der tager højde for projektets specifikke sammenhæng
d) "integrerede projekter": projekter, der over et stort geografisk område, navnlig regionalt, multiregionalt, nationalt eller transnationalt, gennemfører miljø- eller klimaplaner eller -strategier, der kræves i henhold til specifik EU-miljø- eller klimalovgivning, udviklet i henhold til andre EU-retsakter eller udviklet af medlemsstaternes myndigheder primært inden for områderne natur, herunder bl.a. forvaltning af Natura 2000-nettet, vand, affald, luft og afbødning af og tilpasning til klimaændringer, med inddragelse af interessenter og med fremme af koordinering med og mobilisering af mindst en anden relevant EU-, national eller privat finansieringskilde
e) "projekter om teknisk bistand": projekter, der ved hjælp af aktivitetsstøtte yder finansiel støtte for at hjælpe ansøgere med at udforme integrerede projekter og navnlig for at sikre, at disse projekter er i overensstemmelse med Life-programmets tidsmæssige, tekniske og finansielle krav i forening med de i artikel 8, stk. 3, omhandlede fonde
f) "kapacitetsopbygningsprojekter": projekter, der ved hjælp af aktivitetstilskud yder finansiel støtte til aktiviteter, der er nødvendige for at opbygge medlemsstaternes kapacitet, herunder i form af nationale eller regionale Life-kontaktpunkter, til at kunne deltage mere effektivt i Life-programmet
g) "forberedende projekter": projekter, der primært er udpeget af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at støtte særlige behov for udviklingen og gennemførelsen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning
h) "information, bevidsthed og formidlingsprojekter": projekter med det formål at støtte kommunikation, formidling af information og bevidstgørelse i tilknytning til delprogrammerne for miljø og klimaindsats.
Artikel 3
Overordnede målsætninger og resultatindikatorer
1. Life-programmet har følgende overordnede målsætninger:
a)
at bidrage til overgangen til en kulstoffattig, ressourceeffektiv og klimaresistent økonomi, til beskyttelsen og forbedringen af miljøkvaliteten og til at standse og vende biodiversitetstab, herunder støtte til Natura 2000-netværket og afhjælpning af økosystemforringelse
b)
at forbedre udviklingen og håndhævelsen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning og at fungere som katalysator for og fremme integrationen og mainstreamingen af miljø- og klimamålsætninger i andre EU-politikker samt den offentlige og den private sektors praksis, herunder ved at øge den offentlige og den private sektors kapacitet
c)
at støtte bedre miljø- og klimaforvaltning på alle niveauer, herunder bedre inddragelse af civilsamfund, ngo'er og lokale aktører
d)
at støtte gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram.
Til opfyldelse af disse målsætninger bidrager Life-programmet til bæredygtig udvikling og til opfyldelse af målsætningerne og målene i Europa 2020-strategien og af relevante EU-miljø- og klimastrategier og -planer.
2. De overordnede målsætninger fastsat i artikel 1 forfølges gennem følgende delprogrammer:
a)
delprogrammet for miljø
b)
delprogrammet for klimaindsatsen.
3. Resultaterne af Life-programmet vurderes i forhold til følgende generelle indikatorer:
a)
hvad angår den overordnede målsætning, jf. stk. 1, litra a), tilknyttede miljø- og klimamæssige forbedringer. I forhold til målsætningen om at bidrage til at standse og vende biodiversitetstab måles tilknyttede miljø- og klimamæssige forbedringer ved procentdelen af Natura 2000-nettet, der er retableret eller bragt under tilstrækkelig forvaltning, arealet og typen af retablerede økosystemer samt antallet og typen af omhandlede levesteder og arter med forbedret bevaringsstatus
b)
hvad angår de overordnede målsætninger i forbindelse med udvikling og gennemførelse omhandlet i stk. 1, litra b), antallet af udviklede eller gennemførte foranstaltninger, der gennemfører planer, programmer eller strategier i overensstemmelse med Unionens miljø- eller klimapolitik og -lovgivning, og antallet af foranstaltninger, der er egnede til anvendelse som model eller overførsel
c)
hvad angår de overordnede målsætninger i forbindelse med integration og mainstreaming omhandlet i stk. 1, litra b), antallet af foranstaltninger, der skaber synergivirkninger med eller integreres i andre EU-støtteprogrammer, eller som integreres i den offentlige eller private sektors praksis
d)
hvad angår den overordnede målsætning omhandlet i stk. 1, litra c), antallet af foranstaltninger, der sikrer bedre forvaltning, formidling af information og bevidstgørelse om miljø- og klimaforhold.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 vedrørende nærmere fastsættelse af resultatindikatorer, som kan anvendes i forbindelse med de prioriterede områder og de tematiske prioriteter, der er omhandlet i henholdsvis artikel 9 og bilag III for så vidt angår delprogrammet for miljø og i artikel 13 for så vidt angår delprogrammet for klimaindsats.
Artikel 4
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af Life-programmet i perioden fra 2014 til 2020 er 3 456 655 000 EUR i løbende priser, hvilket udgør 0,318 % af de samlede forpligtelsesbevillinger, jf. forordning (EU) nr. 1311/2013.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og af Rådet inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme.
2. Budgetrammen fordeles mellem delprogrammerne på følgende måde:
a)
2 592 491 250 EUR af den samlede finansielle ramme, jf. stk. 1, tildeles delprogrammet for miljø
b)
864 163 750 EUR af den samlede finansielle ramme, jf. stk. 1, tildeles delprogrammet for klimaindsatsen.
Artikel 5
Tredjelandes deltagelse i Life-programmet
Life-programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:
a)
lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der har undertegnet aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)
b)
kandidatlande, potentielle kandidatlande og tiltrædende lande til Unionen
c)
lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik
d)
lande, der er blevet medlemmer af Det Europæiske Miljøagentur i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 933/1999 (24).
Denne deltagelse sker i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler om generelle principper for disse tredjelandes deltagelse i EU-programmer.
Artikel 6
Aktiviteter uden for EU eller i oversøiske lande og territorier
1. Medmindre andet fremgår af artikel 5, kan Life-programmet finansiere aktiviteter uden for Unionen og i oversøiske lande og territorier (OLT) i overensstemmelse med afgørelse 2011/822/EF (associeringsafgørelsen), hvis disse aktiviteter er nødvendige for at opfylde Unionens miljø- og klimamål og sikre effektiviteten af foranstaltninger, der gennemføres i medlemsstatsterritorier, som traktaterne finder anvendelse på.
2. En juridisk person, der er etableret uden for Unionen, kan deltage i de projekter, der er omhandlet i artikel 18, hvis den støttemodtager, der koordinerer projektet, har hjemsted i Unionen, og den aktivitet, der gennemføres uden for Unionen, opfylder de krav, der er fastsat i nærværende artikels stk. 1.
Artikel 7
Internationalt samarbejde
Under gennemførelsen af Life-programmet kan der samarbejdes med relevante internationale organisationer og med deres institutioner og organer, når det er nødvendigt for at opfylde de overordnede målsætninger, der er fastsat i artikel 3.
Artikel 8
Komplementaritet
1. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for sammenhæng mellem på den ene side Life-programmets støtte og på den anden side Unionens politikker og prioriteter og komplementaritet med andre finansielle EU-instrumenter og sikrer samtidig, at der gennemføres forenklingstiltag.
2. De foranstaltninger, som Life-programmet støtter, skal opfylde EU-lovgivningen og national lovgivning, herunder Unionens regler for statsstøtte. Støtte under Life-programmet, som udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, meddeles Kommissionen af medlemsstaterne og må først træde i kraft, når Kommissionen har godkendt den i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF, medmindre den er i overensstemmelse med en forordning, der er vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 1, og artikel 8 i forordning (EF) nr. 994/98.
3. Kommissionen og medlemsstaterne sørger inden for deres respektive ansvarsområder for at koordinere bistanden fra Life-programmet og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond for at skabe synergivirkninger, navnlig i forbindelse med integrerede projekter, og for at støtte anvendelsen af løsninger, metoder og tilgange, der er udviklet under Life-programmet. Denne koordinering skal foregå inden for den fælles strategiske ramme, der er fastlagt i forordningen om fælles bestemmelser, og gennem den fælles strategiske ramme og de mekanismer, der er fastsat i partnerskabsaftaler, som krævet i nævnte forordning.
4. Kommissionen sikrer endvidere overensstemmelse og synergivirkninger og forhindrer overlapning mellem Life-programmet og andre EU-politikker og finansielle EU-instrumenter, navnlig Horisont 2020 og politikker og instrumenter, der vedrører Unionens optræden udadtil.
AFSNIT II
DELPROGRAMMERNE
KAPITEL 1
Delprogrammet for miljø
Artikel 9
Prioriterede områder for delprogrammet for miljø
1. Delprogrammet for miljø omfatter tre prioriterede områder:
a)
miljø og ressourceeffektivitet
b)
natur og biodiversitet
c)
miljøforvaltning og -information.
2. De prioriterede områder omhandlet i stk. 1 omfatter de tematiske prioriteter i bilag III.
Kommissionen tillægges beføjelser til, om nødvendigt, at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 og til at tilføje, slette eller ændre de tematiske prioriteter i bilag III på grundlag af følgende kriterier:
a)
prioriteterne i det syvende miljøhandlingsprogram
b)
de specifikke målsætninger for hvert af de prioriterede områder omhandlet i artikel 10, 11 og 12
c)
den erfaring, der er indsamlet under gennemførelsen af det flerårige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 24
d)
den erfaring, der er indsamlet under gennemførelsen af de integrerede projekter
e)
de prioriteter, der følger af ny EU-miljølovgivning, der er vedtaget efter 23. december 2013, eller
f)
den erfaring, der er indsamlet under gennemførelsen af eksisterende EU-miljølovgivning og -politik.
Kommissionen gennemgår og ændrer om nødvendigt de tematiske prioriteter i bilag III senest i forbindelse med midtvejsevalueringen af Life-programmet, jf. artikel 27, stk. 2, litra a).
3. Mindst 55 % af de budgetmidler, der er afsat til projekter, som støttes gennem tilskud under delprogrammet for miljø, tildeles foranstaltninger til støtte for bevaring af natur og biodiversitet.
4. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 med henblik på at forhøje procentdelen i nærværende artikels stk. 3 med højst 10 %, forudsat at det samlede beløb, der kræves i to på hinanden følgende år som følge af forslag, der falder ind under det prioriterede område for natur og biodiversitet, og som opfylder minimumskvalitetskrav, overstiger det tilsvarende beløb beregnet for de to år, der går forud disse år, med mere end 20 %.
Artikel 10
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet
De specifikke målsætninger for delprogrammet for miljø for det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet er:
a)
at udvikle, teste og demonstrere politiske eller forvaltningsmæssige tilgange, bedste praksis og løsninger, herunder udvikling og demonstration af innovative teknologier, vedrørende miljømæssige udfordringer, som kan anvendes som model, overføres eller mainstreames, herunder hvad angår forbindelsen mellem miljøet og sundhed, og til støtte for politik og lovgivning vedrørende ressourceeffektivitet, herunder køreplanen til et ressourceeffektivt Europa
b)
at støtte anvendelsen, udviklingen, afprøvningen og demonstrationen af integrerede tilgange til gennemførelsen af planer og programmer, der er i overensstemmelse med Unionens miljøpolitik og -lovgivning, navnlig på områderne for vand, affald og luft
c)
at forbedre videngrundlaget for udviklingen, gennemførelsen, vurderingen, overvågningen og evalueringen af Unionens miljøpolitik og -lovgivning og for vurderingen og overvågningen af de faktorer, pres og reaktioner, der indvirker på miljøet i og uden for Unionen.
Artikel 11
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for natur og biodiversitet
De specifikke målsætninger for delprogrammet for miljø for det prioriterede område for natur og biodiversitet er:
a)
at bidrage til udviklingen og gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på området for natur og biodiversitet, herunder Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020, og direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF, ved navnlig at anvende, udvikle, teste og demonstrere tilgange, bedste praksis og løsninger
b)
at støtte videreudviklingen, gennemførelsen og forvaltningen af Natura 2000-nettet oprettet ved artikel 3 i direktiv 92/43/EØF, herunder navnlig anvendelse, udvikling, afprøvning og demonstration af integrerede tilgange med henblik på at gennemføre den prioriterede aktionsplan for foranstaltninger, der er udarbejdet på grundlag af artikel 8 i nævnte direktiv
c)
at forbedre videngrundlaget for udviklingen, gennemførelsen, vurderingen, overvågningen og evalueringen af Unionens politik og lovgivning om natur og biodiversitet og for vurderingen og overvågningen af de faktorer, pres og reaktioner, der indvirker på natur biodiversitet i og uden for Unionen.
Artikel 12
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for miljøforvaltning og information
De specifikke målsætninger for delprogrammet for miljø for det prioriterede område for miljøforvaltning og -information er:
a)
at fremme bevidstgørelsen om miljøspørgsmål, herunder styrkelse af offentlighedens og interessenternes støtte til Unionens politikker på miljøområdet, og at fremme viden om bæredygtig udvikling og nye bæredygtige forbrugsmønstre
b)
at støtte formidling, forvaltning og udbredelse af information på miljøområdet og lette deling af viden om vellykkede løsninger og praksis på miljøområdet, herunder ved at udvikle samarbejdsplatforme mellem interessenter, og uddannelse
c)
at fremme og bidrage til mere effektiv overensstemmelse med og håndhævelse af Unionens miljølovgivning, navnlig ved at fremme udviklingen og udbredelsen af bedste praksis og politiske tilgange
d)
at støtte bedre miljøforvaltning og øget inddragelse af interessegrupper, herunder ngo'er, i høringer om og gennemførelsen af politikken.
KAPITEL 2
Delprogrammet for klimaindsatsen
Artikel 13
Prioriterede områder for delprogrammet for miljø
Delprogrammet for klimaindsatsen omfatter tre prioriterede områder:
a)
modvirkning af klimaændringer
b)
tilpasning til klimaændringer
c)
klimaforvaltning og -information.
Artikel 14
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for modvirkning af klimaændringer
Med henblik på at bidrage til reduktionen af drivhusgasemissionerne er der fastsat følgende specifikke målsætninger for det prioriterede område for modvirkning af klimaændringer:
a)
at bidrage til gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på området for modvirkning af klimaændringer, herunder mainstreaming på tværs af politikområder, navnlig ved at udvikle, afprøve og demonstrere politiske eller forvaltningsmæssige tilgange, bedste praksis og løsninger vedrørende modvirkning af klimaændringer
b)
at forbedre videngrundlaget for udviklingen, vurderingen, overvågningen og evalueringen af effektive aktioner og foranstaltninger til modvirkning af klimaændringer og at forbedre kapaciteten til at anvende denne viden i praksis
c)
at lette udviklingen og gennemførelsen af integrerede tilgange, som f.eks. strategier og handlingsplaner til modvirkning af klimaændringer, på lokalt, regionalt eller nationalt plan
d)
at bidrage til at udvikle og demonstrere innovative teknologier, systemer, metoder og instrumenter til modvirkning af klimaændringer, som kan anvendes som model, overføres eller mainstreames.
Artikel 15
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for tilpasning til klimaændringer
Med henblik på at støtte en indsats, der kan øge modstandsdygtigheden mod klimaændringer, fastsættes følgende specifikke målsætninger for det prioriterede område for tilpasning til klimaændringer:
a)
at bidrage til udviklingen og gennemførelsen af Unionens politik på området for tilpasning til klimaændringer, herunder mainstreaming på tværs af politikområder, navnlig ved at udvikle, afprøve og demonstrere politiske eller forvaltningsmæssige tilgange, bedste praksis og løsninger vedrørende tilpasning til klimaændringer, herunder, hvor det er relevant, økosystembaserede tilgange
b)
at forbedre videngrundlaget for udviklingen, vurderingen, overvågningen og evalueringen af effektive økosystembaserede aktioner og -foranstaltninger til tilpasning til klimaændringer og, hvor det er relevant, prioritere dem, der anlægger en økosystembaseret tilgang, samt at forbedre kapaciteten til at anvende denne viden i praksis
c)
at lette udviklingen og gennemførelsen af økosystembaserede integrerede tilgange, som f.eks. strategier og handlingsplaner til tilpasning til klimaændringer, på lokalt, regionalt eller nationalt plan og, hvor det er relevant, prioritere økosystembaserede tilgange
d)
at bidrage til at udvikle og demonstrere innovative teknologier, systemer, metoder og instrumenter til tilpasning til klimaændringer, som kan anvendes som model, overføres eller mainstreames.
Artikel 16
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for klimaforvaltning og -information
De specifikke målsætninger for det prioriterede område for klimaforvaltning og -information er:
a)
at fremme bevidstgørelsen om klimaspørgsmål, herunder styrkelse af offentlighedens og interessenternes støtte til Unionens politikker på klimaområdet, og at fremme viden om bæredygtig udvikling
b)
at støtte formidling, forvaltning og udbredelse af information på klimaområdet og lette deling af viden om vellykkede løsninger og praksis på klimaområdet, herunder ved at udvikle samarbejdsplatforme mellem interessenter, og uddannelse
c)
at fremme og bidrage til mere effektiv overensstemmelse med og håndhævelse af Unionens miljølovgivning, navnlig ved at fremme udviklingen og udbredelsen af bedste praksis og politiske tilgange
d)
at støtte bedre klimaforvaltning og øget inddragelse af interessegrupper, herunder ngo'er, i høringer om og gennemførelsen af Politiken.
AFSNIT III
ALMINDELIGE GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER
KAPITEL 1
Finansiering
Artikel 17
Former for støtte
1. EU-finansiering kan antage følgende retlige former:
a)
tilskud
b)
offentlige indkøbsaftaler
c)
bidrag til finansielle instrumenter i overensstemmelse med bestemmelserne om finansielle instrumenter i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, særlig artikel 139 og 140, og med operationelle krav, der er fastsat i specifikke EU-retsakter
d)
andre foranstaltninger, der er nødvendige for at nå de overordnede målsætninger fastsat i artikel 3.
2. Kommissionen gennemfører denne forordning i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
3. Støtte under denne forordning, som udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, gennemføres på en måde, der er i overensstemmelse med Unionens relevante statsstøtteregler.
4. Mindst 81 % af budgetmidlerne til Life-programmet skal tildeles projekter, som støttes gennem tilskud, eller, hvor det er relevant, finansielle instrumenter, jf. stk. 1, litra c).
Kommissionen kan indføje disse finansielle instrumenter som del af det flerårige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 24, på betingelse af, at der er foretaget en forudgående vurdering, jf. artikel 140, stk. 2, litra f), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
5. Højst 30 % af de budgetmidler, der afsættes til tilskud, jf. stk. 4, kan tildeles integrerede projekter. Denne maksimale procentdel genevalueres i forbindelse med den i artikel 27, stk. 2, litra a), omhandlede midtvejsevaluering af Life-programmet og ledsages om fornødent af et lovforslag.
Artikel 18
Projekter
Der kan ydes tilskud til følgende projekter:
a)
pilotprojekter
b)
demonstrationsprojekter
c)
bedste praksis-projekter
d)
integrerede projekter
e)
projekter om teknisk bistand
f)
kapacitetsopbygningsprojekter
g)
forberedende projekter
h)
informations-, bevidstgørelses- og formidlingsprojekter
i)
andre projekter, der er nødvendige for at nå de overordnede målsætninger fastsat i artikel 3.
Artikel 19
Kriterier for støtteberettigelse og støttetildeling og projektudvælgelse
1. Projekter, der er omhandlet i artikel 18, skal opfylde kriterier for støtteberettigelse baseret på definitionerne fastsat i artikel 2 og følgende tildelingskriterier:
a)
være af interesse for Unionen ved at yde et betydeligt bidrag til virkeliggørelsen af en af Life-programmets overordnede målsætninger som fastsat i artikel 3 samt de specifikke mål for de prioriterede områder i artikel 9, de tematiske prioriteter i bilag III eller de specifikke målsætninger for de prioriterede områder i artikel 13
b)
sikre en omkostningseffektiv tilgang og være teknisk og finansielt sammenhængende, og
c)
være forsvarlige i den foreslåede gennemførelse.
2. Støttetildeling forudsætter, at projekterne opfylder minimumskvalitetskrav i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
3. Projekter, der finansieres gennem Life-programmet under et prioriteret område, skal undgå at undergrave miljø- og klimamålsætningerne inden for et andet prioriteret område og om muligt fremme synergier mellem forskellige målsætninger såvel som brugen af grønne offentlige indkøb.
4. Kommissionen sikrer geografisk balance for integrerede projekter gennem vejledende tildeling til mindst tre integrerede projekter for hver medlemsstat og sikrer mindst et integreret projekt under delprogrammet for miljø og mindst et integreret projekt under delprogrammet for klimaindsats i den i artikel 1 omhandlede programmeringsperiode.
De integrerede projekter fordeles med henblik på at opfylde målene, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2, litra c), for hvert af de i artikel 2, litra d), omtalte områder.
Med henblik på at evaluere overensstemmelse med bestemmelserne for mobilisering af EU-, nationale eller private midler omhandlet i artikel 2, litra d), skal forslag til integrerede projekter:
a)
på første trin af ansøgningsproceduren ledsages af en finansieringsplan, og
b)
på andet trin af ansøgningsproceduren ledsages af mindst et forhåndstilsagn, som angiver, i hvilken udstrækning andre relevante EU-, nationale eller private finansieringskilder skal mobiliseres, og præcisere de pågældende finansieringskilder.
5. Kommissionen sikrer under varigheden af det første flerårige arbejdsprogram geografisk balance for andre projekter end integrerede projekter indgivet under delprogrammet for miljø gennem en forholdsmæssig fordeling af midlerne mellem alle medlemsstater i henhold til vejledende nationale tildelinger i overensstemmelse med kriterierne i bilag I. Hvor vejledende nationale tildelinger ikke finder anvendelse, udvælges projekterne udelukkende på grundlag af fortjeneste.
6. Hvis det samfinansieringsbeløb, der er nødvendigt for at finansiere projekter, der ikke er integrerede projekter, og som er indgivet af en medlemsstat, og som er opført på den liste, som Kommissionen har opstillet ved afslutningen af udvælgelsesproceduren, er mindre end den vejledende tildeling til den pågældende medlemsstat, anvender Kommissionen, forudsat at de i stk. 1 og 2 fastsatte betingelser er opfyldt, balancen af den pågældende vejledende nationale tildeling til at samfinansiere de projekter indgivet af andre medlemsstater, med undtagelse af projekter i OLT, der yder det største bidrag til opnåelse af de overordnede målsætninger i artikel 3.
Ved forelæggelse af listen over projekter til samfinansiering underretter Kommissionen udvalget for programmet for miljø- og klimaindsatsen om, hvordan den har taget hensyn til de i overensstemmelse med stk. 4 og 5 fastlagte tildelingskriterier.
7. Kommissionen tager særligt hensyn til transnationale projekter, når transnationalt samarbejde er væsentligt for at sikre beskyttelse af miljøet og klimaet, og sikrer at mindst 15 % af de budgetressourcer, der er afsat til tilskud til projektaktiviteter, tildeles transnationale projekter. Kommissionen overvejer tildeling af finansiering til transnationale projekter selv i tilfælde, hvor den vejledende nationale tildelingsbalance for en eller flere medlemsstater, der deltager i disse tværnationale projekter, er overskredet.
8. Under det første flerårige arbejdsprogram er de enkelte medlemsstater berettigede til finansiering af et kapacitetsopbygningsprojekt med op til 1 000 000 EUR, forudsat at de opfylder følgende kriterier:
a)
medlemsstatens gennemsnitlige absorptionsniveau for dens vejledende nationale tildeling for årene 2010, 2011 og 2012, som fastsat i artikel 6 i forordning (EF) nr. 614/2007, er under 70 %
b)
medlemsstatens BNP pr. indbygger i 2012 udgjorde mindre end 90 % af Unionens gennemsnit, eller
c)
medlemsstaten tiltrådte Unionen efter den 1. januar 2013.
Under det andet flerårige arbejdsprogram er de enkelte medlemsstater berettiget til finansiering af et kapacitetsopbygningsprojekt med op til 750 000 EUR forudsat, at de opfylder følgende kriterier:
a)
medlemsstatens gennemsnitlige absorptionsniveau af den vejledende nationale tildeling for årene 2014, 2015 og 2016, som omhandlet i stk. 5, er under 70 %, og
b)
medlemsstatens gennemsnitlige absorptionsniveau af den vejledende nationale tildeling for årene 2014, 2015 og 2016 er steget i forhold til absorptionsniveauet for årene 2010, 2011 og 2012.
Medlemsstater, der ønsker at modtage finansiering til kapacitetsopbygningsprojekter, skal forpligte sig til at opretholde deres ressourcer til Life-programmet, herunder bl.a. personaleressourcer, på niveauer, der ikke er lavere end dem, der gjaldt i 2012, i det relevante flerårige arbejdsprograms varighed. Denne forpligtelse skal indgå i kapacitetsopbygningsplanen, der er omhandlet i stk. 9.
Som undtagelse fra udvælgelseskriterierne i første og andet afsnit er en medlemsstat i hele Life-programmets varighed ikke berettiget til finansiering af kapacitetsopbygningsprojekter, hvis dets BNP pr. indbygger i 2012 udgjorde mere end 105 % af Unionens gennemsnit. Finansieringen af kapacitetsopbygningsprojekter er begrænset til et projekt pr. medlemsstat for hvert flerårigt arbejdsprogram.
9. Kommissionen fastlægger en hurtig tildelingsprocedure for alle kapacitetsopbygningsprojekter. Ansøgninger vedrørende kapacitetsopbygningsprojekter kan indgives fra den 23. december 2013. Ansøgningerne skal baseres på en kapacitetsopbygningsplan, der er aftalt mellem medlemsstaten og Kommissionen, og som gør rede for de interventioner, der skal finansieres af Life-programmet for at udvikle medlemsstatens evne til at indgive vellykkede ansøgninger om finansiering af projekter under delprogrammerne for miljø og klimaindsats. Sådanne foranstaltninger kan omfatte, men er ikke begrænset til følgende:
a)
ansættelse af nyt personale og uddannelse til nationale og regionale Life-kontaktpunkter
b)
fremme af udveksling af erfaring og bedste praksis og udbredelse af formidling og anvendelse af resultater af projekter under Life-programmet
c)
"train the trainer"-tilgange
d)
udvekslings- og opfølgningsprogrammer mellem offentlige myndigheder i medlemsstaterne, navnlig "bedste i klassen"-udvekslingsaktiviteter.
Blandt interventioner under kapacitetsopbygningsplaner kan indgå ansættelse af eksperter til ad hoc at afhjælpe tekniske og proceduremæssige kapacitetsmangler, men ikke ansættelse af eksperter med den primære opgave at udarbejde forslag til indgivelse i forbindelse med den årlige indkaldelse af forslag.
Kapacitetsopbygningsplanen skal også indeholde overslag over omkostningerne ved de pågældende interventioner.
Artikel 20
Medfinansieringssatser og projektudgifters støtteberettigelse
1. Den højeste medfinansieringssats for de projekter, der er omhandlet i artikel 18, udgør:
a)
for varigheden af det første flerårige arbejdsprogram op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger for alle projekter, bortset fra dem, der falder ind under litra c), som finansieres under såvel delprogrammet for miljø som delprogrammet for klimaindsats
b)
for varigheden af det andet flerårige arbejdsprogram op til 55 % af de støtteberettigede omkostninger for alle projekter, bortset fra dem, der falder ind under litra c), som finansieres under såvel delprogrammet for miljø som delprogrammet for klimaindsats
c)
for hele varigheden af Life-programmet:
i)
op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger til projekter omhandlet i artikel 18, litra d), e) og g)
ii)
med forbehold for punkt iii) op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger til projekter, der finansieres under det prioriterede område natur og biodiversitet under delprogrammet for miljø
iii)
op til 75 % af de støtteberettigede omkostninger for projekter, der finansieres under det prioriterede område for natur og biodiversitet under delprogrammet for miljø, og som er rettet mod prioriterede naturtyper eller arter med henblik på gennemførelse af direktiv 92/43/EØF eller mod fuglearter, som betragtes som prioriterede med hensyn til finansiering af Udvalget for Tilpasning til den Tekniske og Videnskabelige Udvikling, der er nedsat i henhold til artikel 16 i direktiv 2009/147/EF, når det er nødvendigt for at nå bevaringsmålet
iv)
op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger for projekter omhandlet i artikel 18, litra f).
2. Betingelserne for omkostningers støtteberettigelse er fastsat i artikel 126 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Sådanne omkostninger omfatter moms og personaleomkostninger.
Kommissionen forelægger i forbindelse med midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer af Life-programmet en oversigt over de momsgodtgørelser pr. medlemsstat, som projektstøttemodtagere under Life-programmet har anmodet om i forbindelse med den endelige betaling.
3. Udgifter til køb af jord er berettiget til EU-støtte i forbindelse med projekter, der er omhandlet i artikel 18, hvis:
a)
købet bidrager til at forbedre, vedligeholde og retablere integriteten af det Natura 2000-net, der er oprettet ved artikel 3 i direktiv 92/43/EØF, herunder ved forbedring af forbindelsesmuligheder ved oprettelsen af korridorer, trædesten eller andre elementer af grøn infrastruktur
b)
købet af jord er den eneste eller den mest omkostningseffektive metode til at nå det ønskede bevaringsresultat
c)
den købte jord på lang sigt forbeholdes anvendelser, der er i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i artikel 11, 14 eller 15, og
d)
den berørte medlemsstat ved overførsel eller på anden måde sikrer, at sådan jord på lang sigt forbeholdes naturbevaringsformål.
Artikel 21
Driftstilskud
1. Driftstilskud gives til visse drifts- og administrationsudgifter hos almennyttige foretagender, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af almindelig EU-interesse, primært er aktive på miljø- og/eller klimaområdet og deltager i udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af EU-politik og -lovgivning.
2. Den højeste EU-medfinansieringssats for de driftstilskud, der er omhandlet i stk. 1, udgør 70 % af de støtteberettigede udgifter.
Artikel 22
Andre former for aktiviteter
Life-programmet kan finansiere aktiviteter, der gennemføres af Kommissionen til støtte for igangsætning, gennemførelse og mainstreaming af Unionens miljø- og klimapolitikker og -lovgivning med henblik på at opfylde de overordnede målsætninger, der er fastsat i artikel 3. Sådanne aktiviteter kan omfatte:
a)
information og kommunikation, herunder oplysningskampagner. Finansielle ressourcer, der er afsat til kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, skal også omfatte kommunikation vedrørende Unionens politiske prioriteter samt vedrørende gennemførelses- og omsætningsstatus for al mere overordnet EU-miljø- og -klimalovgivning.
b)
studier, undersøgelser, modellering og opbygning af scenarier
c)
forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, politikker, programmer og lovgivning
d)
workshopper, konferencer og møder
e)
netværkssamarbejde og platforme for bedste praksis
f)
andre aktiviteter, der er nødvendige for at nå de overordnede målsætninger i artikel 3.
Artikel 23
Støttemodtagere
Life-programmet kan finansiere offentlige og private organer.
For at sikre Life-programmet synlighed skal støttemodtagerne offentliggøre Life-programmet og resultaterne af deres projekter og altid angive den EU-støtte, der er modtaget. Life-programmets logo, afbilledet i bilag II, skal bruges ved alle kommunikationsaktiviteter og vises på opslagstavler på strategiske steder, som er synlige for offentligheden. Alle varige varer, der er erhvervet inden for rammerne af Life-programmet, skal bære Life-programmets logo, medmindre Kommissionen har angivet andet.
KAPITEL 2
Gennemførelsesforanstaltninger
Artikel 24
Flerårige arbejdsprogrammer
1. Kommissionen vedtager ved gennemførelsesretsakter flerårlige arbejdsprogrammer for Life-programmet. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 2.
Varigheden af det første flerårige arbejdsprogram er fire år, og varigheden af det andet flerårige arbejdsprogram er tre år.
2. Hvert flerårigt arbejdsprogram præciserer i overensstemmelse med de overordnede målsætninger fastsat i artikel 3 følgende:
a)
fordelingen af midler mellem prioriterede områder og mellem forskellige former for støtte inden for hvert delprogram i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, og artikel 17, stk. 4 og 5. Ingen yderligere forhåndsfordeling af projekttilskud mellem eller inden for hvert af de prioriterede områder må finde sted med undtagelse af projekter om teknisk bistand og kapacitetsopbygningsprojekter
b)
projektemnerne til gennemførelse af de tematiske prioriteter, der er fastsat i bilag III, for projekter, der finansieres i den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram
c)
kvalitative og kvantitative resultater, indikatorer og mål for hvert prioriteret område og hver projekttype for den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram, i overensstemmelse med resultatindikatorerne, jf. artikel 3, stk. 3, og de specifikke målsætninger, der er fastsat for hvert af de prioriterede område i artikel 10, 11, 12, 14, 15 og 16
d)
den tekniske metodologi for projektudvælgelsesproceduren og kriterier for udvælgelse af og tildeling af støtte i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 2 og 19 og de relevante bestemmelser i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012
e)
vejledende tidsplaner for indkaldelse af forslag for den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram.
3. Inden for rammerne af de flerårige arbejdsprogrammer offentliggør Kommissionen årlige indkaldelser af forslag med henblik på de prioriterede områder, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, og artikel 13. Kommissionen sikrer, at uudnyttede midler under en given indkaldelse af forslag omfordeles mellem de forskellige typer projekter som omhandlet i artikel 18.
4. Kommissionen reviderer ved en gennemførelsesretsakt det flerårige arbejdsprogram senest ved midtvejsevalueringen af Life-programmet. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 2.
Artikel 25
Gennemførelsesmetoder
Kommissionen gennemfører aktiviteter til opfyldelse af de overordnede målsætninger fastsat i nærværende forordnings artikel 3 i overensstemmelse med metoderne til gennemførelse af budgettet i artikel 58 i forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012, især direkte eller indirekte forvaltning af Kommissionen på et centraliseret grundlag eller fælles forvaltning sammen med internationale organisationer.
Artikel 26
Administrativ og teknisk bistand
Finansieringsrammen for Life-programmet kan dække nødvendige udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- kommunikations- og evalueringsaktiviteter, der er direkte nødvendige i forbindelse med forvaltningen af Life-programmet og opfyldelsen af dets overordnede målsætninger fastsat i stk. 3.
Regelmæssigt og i samarbejde med de nationale Life-kontaktpunkter arrangerer Kommissionen seminarer og workshopper, offentliggør lister over projekter finansieret under Life-programmet eller træffer foranstaltninger til at fremme udveksling af erfaring, viden og bedste praksis om alle projekter og om anvendelse som model og overførsel af projektresultater i Unionen. Med dette formål for øje træffer Kommissionen foranstaltninger rettet mod formidling af projektresultater blandt Life-støttemodtagere og andre med særligt fokus, hvor det er relevant, på medlemsstater med en lav udnyttelse af Life-finansiering og fremmer kommunikation og samarbejde mellem afsluttede og igangværende projekter med nye projektstøttemodtagere, ansøgere og interessenter på samme område.
Kommissionen arrangerer desuden særlige seminarer eller, hvor det er relevant, andre typer aktiviteter mindst hvert andet år med henblik på at fremme udveksling af erfaring, viden og bedste praksis for så vidt angår udformning, udarbejdelse og gennemførelse af integrerede projekter samt om effektiviteten af den bistand, der ydes gennem projekter om teknisk bistand. I disse aktiviteter inddrages nationale eller regionale administrationer, der forvalter andre EU-støtteordninger, og andre relevante interessenter.
Artikel 27
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen overvåger og rapporterer regelmæssigt om gennemførelsen af Life-programmet og dets delprogrammer, herunder beløbet for klimarelaterede og biodiversitetsrelaterede udgifter. Den vurderer også synergierne mellem Life-programmet og andre komplementære EU-programmer, herunder navnlig dets delprogrammer. Kommissionen beregner vejledende nationale tildelinger i overensstemmelse med kriterierne i bilag I for varigheden af det andet flerårige arbejdsprogram alene med det formål at benchmarke medlemsstaternes resultater.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og de nationale parlamenter følgende rapporter:
a)
senest den 30. juni 2017, en ekstern og uafhængig midtvejsevalueringsrapport om Life-programmet (og dets delprogrammer), herunder kvalitative og kvantitative aspekter af dets gennemførelse, beløbet for klimarelaterede og biodiversitetsrelaterede udgifter, det omfang, hvori der er opnået synergier mellem målsætningerne, og dets komplementaritet med andre EU-programmer, opfyldelsen af målsætningerne for alle foranstaltninger (resultater og virkninger, hvis det er muligt), effektiviteten af ressourceudnyttelsen og programmets EU-merværdien, med henblik på at træffe en afgørelse om videreførelse, ændring eller afbrydelse af foranstaltningerne. Den midtvejsevalueringsrapport skal desuden omfatte en kvantitativ og kvalitativ analyse og Life-programmets bidrag til naturtypers og arters bevaringsstatus, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF. Evalueringen skal desuden omfatte mulighederne for forenkling, intern og ekstern sammenhæng, den fortsatte relevans af alle mål samt foranstaltningers bidrag under Life-programmet til Europa 2020-strategiens målsætninger og mål og til bæredygtig udvikling. Den skal også tage hensyn til resultaterne af evalueringen af virkningerne af Life på lang sigt. Midtvejsevalueringsrapporten skal ledsages af bemærkninger fra Kommissionen, herunder om hvordan resultaterne af midtvejsevalueringen vil blive anvendt ved gennemførelsen af Life-programmet og navnlig, i hvilket omfang det er nødvendigt at ændre de tematiske prioriteter i bilag III.
Midtvejsevalueringsrapporten skal indeholde eller være ledsaget af en grundig vurdering af udstrækningen og kvaliteten af behovet for, planlægningen af og gennemførelsen af integrerede projekter. Der skal sættes særligt fokus på integrerede projekters opnåede eller forventede succes med at udnytte andre EU-støtteordninger, navnlig med hensyn til fordele af øget sammenhæng med andre EU-finansieringsinstrumenter, den grad, hvori interessenterne har været inddraget, og den grad, hvori tidligere projekter under Life+ har været eller forventes at blive omfattet af integrerede projekter.
b)
senest den 31. december 2023 en ekstern og uafhængig efterfølgende evalueringsrapport, der dækker gennemførelsen og resultaterne af Life-programmet og dets delprogrammer, herunder beløbet for klimarelaterede og biodiversitetsrelaterede udgifter, det omfang, hvori Life-programmet som helhed og hvert af dets delprogrammer har opfyldt målsætningerne, det omfang, hvori der er opnået synergier mellem målsætningerne, og Life-programmets bidrag til opfyldelsen af målsætningerne og målene i Europa 2020-strategien. Den efterfølgende evaluering skal også undersøge, i hvilket omfang der er opnået integrering af miljø- og klimamålsætninger i andre EU-politikker, og så vidt muligt, hvilke økonomiske fordele der er opnået gennem Life-programmet samt konsekvenserne og merværdien for de involverede samfund.
3. Kommissionen offentliggør resultaterne af de evalueringer, der gennemføres i henhold til denne artikel.
Artikel 28
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger for i forbindelse med gennemførelsen af aktiviteter, der finansieres i henhold til denne forordning, at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt i givet fald gennem administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til at foretage dokumentrevision og revision på stedet for alle støttemodtagere, kontrahenter eller underkontrahenter, som har modtaget EU-midler under Life-programmet.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (25) foretage kontrol og inspektion på stedet hos erhvervsdrivende, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, til skade for Unionens finansielle interesser i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
Uden at bestemmelserne i ovennævnte afsnit tilsidesættes, berettiger samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer samt tilskudsaftaler og -afgørelser og kontrakter, der følger af gennemførelsen af denne forordning, udtrykkeligt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF til at gennemføre sådanne revisioner, kontroller på stedet og inspektioner.
3. Modtagere af EU-støtte opbevarer al dokumentation for udgifterne til projektet, så Kommissionen har adgang til den pågældende dokumentation i fem år efter sidste udbetaling til et projekt.
AFSNIT IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 29
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 3, og artikel 9, stk. 2 og 4, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra den 23. december 2013.
3. Den i artikel 3, stk. 3, og artikel 9, stk. 2 og 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegeringen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 3, og artikel 9, stk. 2 og 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 30
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af udvalget for Life-programmet for miljø- og klimaindsatsen. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Afgiver udvalget ikke nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 finder anvendelse.
Artikel 31
Ophævede retsakter
Forordning (EF) nr. 614/2007 ophæves med virkning fra 1. januar 2014.
Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning.
Artikel 32
Overgangsforanstaltninger
1. Uanset artikel 31, stk. 1, er foranstaltninger, der blev indledt inden den 31. december 2013 under forordning (EF) nr. 614/2007, indtil deres afslutning fortsat underlagt den pågældende forordning og skal overholde dens tekniske bestemmelser. Det udvalg, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 30, stk. 1, afløser det udvalg, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, i forordning (EF) nr. 614/2007 fra den 23. december 2013.
2. Finansieringsrammen for Life-programmet kan også dække udgifter til administrativ og teknisk bistand, herunder obligatorisk overvågning, kommunikation og evaluering, som kræves i henhold til forordning (EF) nr. 614/2007 efter dens udløb, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem de foranstaltninger, der blev vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 614/2007 og Life-programmet.
3. De nødvendige beløb inden for finansieringsrammen til overvågnings-, kommunikations- og revisionsforanstaltninger i perioden efter den 31. december 2020 anses kun som bekræftet, hvis de er i overensstemmelse med den finansielle ramme, der gælder fra den 1. januar 2021.
4. Som angivet i artikel 21 i forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012 anvendes formålsbestemte indtægter, der stammer fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb i henhold til forordning (EF) nr. 614/2007, til at finansiere Life-programmet.
Artikel 33
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1293/2013/EU RENDELETE
(2013. december 11.)
a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikája és kapcsolódó jogszabályai számottevően javították a környezet állapotát. Ugyanakkor továbbra is jelentős környezeti és éghajlati kihívások tapasztalhatók, amelyek figyelmen kívül hagyása súlyos következményekkel fog járni az Unió számára.
(2)
E környezeti és éghajlati kihívások kezelését nagyságrendjükből és összetett jellegükből adódóan elsősorban a főbb uniós finanszírozási programokból kell finanszírozni. A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című 2011. június 29-i közleményében - elismerve az éghajlatváltozás jelentette kihívást - kijelentette, hogy az uniós költségvetés éghajlatváltozással kapcsolatos kérdésekre fordított arányát legalább 20 %-ra szándékozik növelni, a különböző szakpolitikai területekről érkező hozzájárulásokkal. E rendeletnek hozzá kell járulnia e cél eléréséhez.
(3)
Az említett uniós finanszírozási programok nem minden konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai szükséglet tekintetében kínálnak megoldást. A környezetvédelem és éghajlat-politika terén egyedi megközelítésekre van szükség, amelyek kezelni tudják a célkitűzések tagállami gyakorlatokba való beépítésének eltérő szintjeit, a jogszabályok egyenetlen és nem megfelelő tagállami végrehajtását, valamint a szakpolitikai célok és az azokkal kapcsolatos információk terjesztésének és a szakpolitikai célok népszerűsítésének elégtelen mértékét. Helyénvaló figyelemmel kísérni a 614/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott programot, és elfogadni egy új rendeletet. Ez a rendelet ezért a környezetvédelmi és éghajlat-politikára irányuló célzott finanszírozási programot (a továbbiakban: a LIFE program) hoz létre. Az uniós finanszírozás jelentős hatásának biztosítása érdekében szoros szinergiákat kell teremteni a LIFE program és az egyéb uniós finanszírozási programok között, illetve ki kell alakítani ezek egymást kiegészítő jellegét.
(4)
A környezeti javak egyenlőtlenül oszlanak el az Unió területén, az általuk nyújtott előnyök ugyanakkor az Unió egészére kihatnak, és azok az Unió egészén érződnek. Az e javak megőrzésére irányuló uniós kötelezettségre tekintettel elengedhetetlen a szolidaritás és a felelősségmegosztás elvének következetes alkalmazása, ami megköveteli, hogy egyes uniós környezeti és éghajlati problémák regionális vagy helyi szinten jobban kezelhetők legyenek. A LIFE programok 1992 óta központi szerepet játszik az uniós környezeti és éghajlati közjavak megőrzéséért vállalt nagyobb szolidaritásban és felelősségmegosztásban, és továbbra is ilyen szerepet kell játszania.
(5)
Sajátosságaiból és méretéből adódóan a LIFE program nem képes valamennyi környezeti és éghajlati problémát megoldani. Ehelyett azt a célt kell kitűznie, hogy a környezet- és éghajlatvédelmi célok elérésére szolgáló megoldások és bevált gyakorlatok biztosításával és terjesztésével, valamint az innovatív környezetvédelmi és éghajlat-változási technológiák előmozdításával felgyorsítsa a szakpolitika kidolgozásának és végrehajtásának változásait. E törekvés részeként a LIFE programnak támogatnia kell a európai parlamenti és tanácsi határozat (5) által létrehozott, „Jólét bolygónk felélése nélkül” elnevezésű, 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési program, (a továbbiakban: a hetedik környezetvédelmi cselekvési program) végrehajtását.
(6)
Ez a rendelet folyó árakon 3 456,655 millió EUR pénzügyi keretösszeget határoz meg a LIFE program teljes időtartamára, amely a 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletben (6) említett kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összegének 0,318 %-a, és amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás (7) 17. pontja szerinti elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára az éves költségvetési eljárás során.
(7)
Az Európai Tanács luxembourgi (1997. december) és szaloniki (2003. június) üléseinek következtetéseivel összhangban a tagjelölt országok, a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok és az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok jogosultak az uniós programokban való részvételre az ezekkel az országokkal kötött vonatkozó kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokban meghatározott feltételeknek megfelelően.
(8)
A 2001/822/EK tanácsi határozat (8) (tengerentúli társulási határozat) értelmében a tengerentúli országokban és területeken élő természetes személyek és adott esetben a tengerentúli országok és területek illetékes köz- és/vagy magánjogi szervezetei és intézményei a szóban forgó program szabályainak és célkitűzéseinek megfelelően, valamint az azon tagállam esetében alkalmazandó megállapodások szerint, amely tagállamhoz a tengerentúli ország vagy terület tartozik, részt vehetnek az uniós programokban.
(9)
Ahhoz, hogy az Unión belüli környezetvédelmi és éghajlat-politikai célú beruházások eredményesek lehessenek, az Unió határain túl is szükség van intézkedésekre. Ezek a beruházások nem minden esetben finanszírozhatók az Unió külső fellépésekre szolgáló pénzügyi eszközeiből. Kivételes esetben és az e rendeletben meghatározott feltételek teljesítése esetén engedélyezni kell a LIFE programban nem közvetlenül részt vevő országokon belüli fellépést és az ezekben az országokban letelepedett jogi személyeknek a LIFE programból finanszírozott tevékenységekben való részvételét.
(10)
E rendeletnek továbbá biztosítania kell az érintett nemzetközi szervezetekkel való együttműködés és a részükre nyújtott támogatás keretét azon környezetvédelmi és éghajlat-politikai szükségletekre való reagálás - például bizonyos tanulmányok elkészítése - érdekében, amelyek nem tartoznak a külső fellépésekre szolgáló pénzügyi eszközök hatálya alá.
(11)
A környezet- és éghajlatvédelmi követelményeket be kell illeszteni az Unió szakpolitikáiba és tevékenységeibe. A LIFE programnak ezért ki kell egészítenie a többi uniós támogatási programot, beleértve az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (9), az Európai Szociális Alapot (10), a Kohéziós Alapot (11), az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapot (12), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot (13), az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot és a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot (14) (Horizont 2020).
A Bizottságnak és a tagállamoknak minden szinten gondoskodniuk kell e programok egymást kiegészítő jellegéről. Uniós szinten ez a kiegészítő jelleg a LIFE program és a megosztott irányítású uniós finanszírozási programok közötti, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) (a továbbiakban: a közös rendelkezéseket megállapító rendelet) által létrehozott közös stratégiai kereten belül megvalósított strukturált együttműködéssel érhető el, különösen az integrált projekteket kiegészítő tevékenységek finanszírozásának előmozdítása vagy a LIFE program keretében kidolgozott megoldások, módszerek és megközelítések alkalmazása érdekében. A LIFE programnak ösztönöznie kell a Horizont 2020 program környezeti és éghajlati vonatkozású kutatási és innovációs eredményeinek felhasználását. Ezzel összefüggésben - a szinergiák biztosítása érdekében - társfinanszírozási lehetőségeket kell kínálnia az egyértelmű környezeti vagy éghajlati előnyöket biztosító projektek számára. A kettős finanszírozás elkerülése érdekében koordinációra van szükség. A Bizottságnak lépéseket kell tennie az átfedések és annak megelőzése érdekében, hogy a projekt kedvezményezettjeire a különböző pénzügyi eszközökön alapuló jelentéstételi kötelezettségek következtében további adminisztratív terhek háruljanak. A LIFE program keretében végrehajtott integrált projektek érthetősége és gyakorlati megvalósíthatósága biztosításának érdekében a projekt korai szakaszában meg kell határozni a lehetséges együttműködési módokat. Az integrált projektek előnyeinek az operatív és a vidékfejlesztési programok kialakítása során történő figyelembevétele érdekében a tagállamoknak hivatkozniuk kell az ilyen lehetőségekre a partnerségi megállapodásaikban.
(12)
A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása és visszafordítása, valamint az erőforrás-hatékonyság javítása a környezeti és egészségügyi problémák kezelésével együtt továbbra is kulcsfontosságú kihívás az Unió számára. Ezek a kihívások fokozott uniós erőfeszítéseket tesznek szükségessé olyan megoldások és bevált gyakorlatok kidolgozása céljából, amelyek hozzájárulhatnak a Bizottság 2010. március 3-i„Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében (Európa 2020 stratégia) szereplő célok eléréséhez. Ezenfelül a környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához nélkülözhetetlen a - különösen a tudatosságnövelés és az érdekeltek bevonása révén megvalósuló - jobb irányítás. A Környezetvédelem alprogramnak ezért három kiemelt cselekvési területet kell tartalmaznia: Környezet és erőforrás-hatékonyság, Természet és biológiai sokféleség, valamint Környezetvédelmi irányítás és tájékoztatás. Lehetővé kell tenni, hogy a LIFE programból finanszírozott projektek e három közül egynél több kiemelt terület konkrét célkitűzéseinek az eléréséhez járuljanak hozzá, és egynél több tagállam részvételét tegyék lehetővé.
(13)
A Bizottság 2011. szeptember 20-i„Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című közleménye javaslatot tett azokra a főbb állomásokra és cselekvésekre, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az Unió az erőforrás-hatékony és fenntartható növekedés útjára álljon. Ennélfogva a Környezet és erőforrás-hatékonyság kiemelt területnek az új megoldások és a bevált gyakorlatok kidolgozásának és megosztásának megkönnyítésével támogatnia kell az uniós környezetpolitika köz- és magánszféra általi eredményes végrehajtását, különösen az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervében szereplő környezeti ágazatokban. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak biztosítania kell a következetességet és el kell kerülnie a Horizont 2020 programmal való átfedéseket.
(14)
A Bizottság 2011. május 3-i„Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című közleménye (A biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia) meghatározta a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására és visszafordítására irányuló célokat. Ezek többek között a 92/43/EGK tanácsi irányelv (16) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) teljes körű végrehajtása, valamint az ökoszisztémák és szolgáltatásaik fenntartása és helyreállítása. A LIFE programnak elő kell segítenie e célok megvalósítását. Mindezek alapján a Természet és biológiai sokféleség kiemelt területnek előtérbe kell helyeznie a 92/43/EGK tanácsi irányelv értelmében létrehozott Natura 2000 hálózat működtetését és kezelését, különösen az említett irányelv 8. cikke alapján elkészített, priorizált intézkedési tervekkel összefüggésben, a biológiai sokféleséghez, illetve a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvhez kapcsolódó bevált gyakorlatok kidolgozását és terjesztését, valamint a 2020-ig teljesítendő uniós stratégiában meghatározott, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kihívások szélesebb körét.
(15)
A LIFE programnak a Natura 2000 hálózat éves finanszírozási szükségleteihez való hozzájárulását a biológiai sokféleséghez fűződően más uniós forrásokból biztosított kiadások összefüggésében kell figyelembe venni. Különös figyelmet kell szentelni a Natura 2000 hálózat számára koordinált finanszírozási mechanizmust jelentő, a LIFE program keretében végrehajtott, integrált projekteknek, mivel potenciálisan növelhetik a pénzeszközök hatását, valamint fokozhatják az egyéb uniós források felhasználására vonatkozó képességet a természetre és biológiai sokféleségre fordított kiadások tekintetében.
(16)
Az erdők rendkívül fontos szerepet játszanak a környezet és az éghajlat tekintetében, például a biológiai sokféleség, a víz, a talaj, az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás szempontjából. Az erdők és a talaj a légköri szén-dioxid (CO2) megkötésével hozzájárulnak az éghajlat szabályozásához, és hatalmas mennyiségű szén-dioxidot tárolnak. E szerep optimalizálásához helytálló és összeegyeztethető adatok, illetve információkra van szükség. E rendeletnek ezért egyúttal az erdőkkel és a talajjal kapcsolatos, környezet- és éghajlatvédelmi cselekvések közötti szinergiák támogatási keretéül kell szolgálnia, beleértve az ilyen cselekvések monitoringját is. Fokozott szinergiákra van szükség továbbá a vízhiány és az aszályok tekintetében, valamint az árvízkockázat kezelése területén.
(17)
A LIFE program forrásainak optimálisabb felhasználása érdekében elő kell mozdítani a Környezetvédelem alprogram szerinti, különösen a biológiai sokféleség védelmére irányuló cselekvések, valamint az Éghajlat-politika alprogram szerinti, az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedések közötti szinergiák kialakítását.
(18)
A Bizottság 2011. december 15-i„Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című közleménye (2050-ig szóló ütemterv) elismerte, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés szempontjából továbbra is kulcsfontosságú lenne az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló új megközelítések vizsgálata. Ezenfelül biztosítani kell az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást mint átfogó uniós prioritást is. Továbbá az építő jellegű eredmények eléréséhez és az érdekeltek bevonásához elengedhetetlen az irányítás előmozdítása és az tudatosságnövelés. Az Éghajlat-politika alprogramnak ezért a következő három kiemelt területhez hozzájáruló erőfeszítéseket kell támogatnia: Az éghajlatváltozás mérséklése, Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz, valamint az Éghajlat-politikai irányítás és tájékoztatás. Lehetővé kell tenni, hogy a LIFE programból finanszírozott projektek e három közül egynél több kiemelt terület konkrét célkitűzéseinek az eléréséhez járuljanak hozzá, és hogy egynél több tagállam részvételét tegyék lehetővé.
(19)
Az Éghajlatváltozás mérséklése elnevezésű kiemelt terület támogatja az éghajlati vonatkozású uniós politikák és jogszabályok kidolgozását és végrehajtását, különösen az üvegházhatású gázok kibocsátásának monitoringja és az arra vonatkozó jelentéstétel, a földhasználathoz, a földhasználat megváltoztatásához és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó politikák, a természetes szén-dioxid-megkötők megőrzése, a kibocsátáskereskedelmi rendszer, az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó tagállami erőfeszítések, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, a megújuló energiák, az energiahatékonyság, a közlekedés és az üzemanyagok, az ózonréteg védelme és a fluortartalmú gázok tekintetében. A szén-dioxid-leválasztáshoz és -tároláshoz kapcsolódó infrastruktúra kialakítása kívül esik a LIFE program hatályán, és ezért nem támogatható.
(20)
Európában és világszerte is már most láthatók az éghajlatváltozás első következményei, úgymint az áradásokat és aszályokat okozó szélsőséges időjárási helyzetek, illetve az emelkedő hőmérséklet és tengerszint. Az Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz kiemelt területnek célzott alkalmazkodási intézkedések és stratégiák révén elő kell segítenie a lakosság, a gazdasági ágazatok és a régiók ilyen hatásokhoz való alkalmazkodását, hogy ezáltal javítsa az Unió ellenálló képességét. Az e területen tett cselekvéseknek az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (18) létrehozott polgári védelmi pénzügyi eszköz keretében támogatható cselekvésekhez képest kiegészítő jellegűeknek kell lenniük. Az nagyméretű infrastruktúra kialakítása kívül esik a LIFE program hatályán, és ezért nem támogatható.
(21)
A környezet- és éghajlatvédelmi politika és jogszabályok teljes körű végrehajtása elválaszthatatlanul összefügg a jobb irányítás megvalósításával, az érdekeltek fokozott bevonásával és az információk terjesztésével. Ezért az Irányítás és a Tájékoztatás kiemelt területeknek mindkét alprogramon belül támogatniuk kell az együttműködési platformok kialakítását és a jobb megfelelést és végrehajtást célzó bevált gyakorlatok megosztását - ideértve a bírák és az ügyészek számára kialakított képzési programokat is -, valamint elő kell segítenie a környezet- és éghajlatvédelmet érintő uniós szakpolitikai döntéshozatali erőfeszítések lakossági és érdekelti támogatását. Az említett kiemelt területeknek különösen támogatniuk kell az uniós jogszabályok végrehajtása keretében a tudásalap és a bevált gyakorlatok terjesztése, a tudatosságnövelés, valamint a környezeti ügyekben a nyilvánosság bevonása, az információhoz való hozzáférés és az igazságszolgáltatáshoz való jog terén való előrelépést.
(22)
E rendelet keretében a támogatást a 966/2012/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) összhangban kell biztosítani. A LIFE program keretében finanszírozott projekteknek az uniós források legmegfelelőbb felhasználása és az uniós hozzáadott érték biztosítása érdekében támogathatósági és odaítélési kritériumoknak kell megfelelniük. Amikor a Bizottság az uniós hozzáadott értéket vizsgálja, a kiemelt területeknek kijáró különös figyelmet kell szentelnie a projektek ismétlésre és átadásra való alkalmasságának, azok fenntarthatóságának, valamint a kiemelt területeken belüli általános és egyedi célkitűzések eléréséhez történő hozzájárulásnak, illetve a projekt témáin belül megvalósított tematikus prioritásoknak. Ösztönözni kell azokat a projekteket, amelyek hatásai több ágazatra kiterjednek. A Bizottságnak továbbá ösztönöznie kell a zöld közbeszerzés alkalmazását, különösen a projekttámogatások végrehajtása során.
(23)
A belső piacon működő valamennyi vállalkozás számára egyenlő versenyfeltételek megőrzése érdekében, valamint az indokolatlan versenytorzulásokat elkerülendő a LIFE program keretében nyújtott finanszírozásnak adott esetben piaci hiányosságok kezelését kell céloznia. Mindemellett azokban az esetekben, amikor a finanszírozás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, azt a piac torzulásait, például a magánfinanszírozás kiszorítását, a kevéssé hatékony piaci struktúrák létrehozását vagy a gazdaságtalan vállalatok fenntartását megelőzendő az állami támogatási szabályokkal összhangban kell kialakítani, és csak akkor lehet érvénybe léptetni, ha azt a Bizottság az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdése szerint jóváhagyta, kivéve, ha megfelel a 994/98/EK tanácsi rendelet (20) értelmében elfogadott rendeletnek.
(24)
A környezetvédelmi és éghajlat-politika végrehajtásának javítása, illetve a környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzések más szakpolitikákba történő integrálásának előmozdítása érdekében a LIFE programnak olyan projekteket kell támogatnia, amelyek hozzájárulnak a környezet- és éghajlat-változási jogszabályok és politika végrehajtására irányuló integrált megközelítéshez. Az ilyen projekteknek konkrét eszközökként kell szolgálniuk a környezetvédelmi és éghajlat-változási célkitűzéseknek az Európa 2020 stratégiával összhangban az egyéb uniós politikákba és az teljes uniós kiadásba történő jobb integrálására. E projekteknek példákat kell szolgáltatniuk a környezetvédelmi és éghajlat-politika hatékony és jól koordinált tagállami és regionális végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatokra. A Környezetvédelem alprogram esetében ezen integrált projekteknek elsődlegesen a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia végrehajtására kell összpontosítaniuk, különös tekintettel a 92/43/EGK tanácsi irányelvvel létrehozott Natura 2000 hálózat eredményes kezelésére és megerősítésére, az említett irányelv 8. cikke alapján elkészített, priorizált intézkedési tervek, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21), valamint a hulladékokról és a levegőről szóló jogszabályok végrehajtása révén.
(25)
Az integrált projekteknek, noha az azonosított témakörökre összpontosítanak, egyben olyan többcélú végrehajtási mechanizmusoknak kell lenniük (azaz egyszerre törekedniük kell a környezeti előnyökre és a kapacitásépítésre), amelyek lehetővé teszik ezáltal eredmények elérését más szakpolitikai területeken, különösen a tengeri környezet területén a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) célkitűzéseivel összhangban. Az integrált projektek a környezetvédelem más területein is megvalósíthatók. Az Éghajlat-politika alprogram esetében e projektek tárgyát elsősorban az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó stratégiák és cselekvési tervek kell, hogy képezzék.
(26)
Az integrált projekteknek csak egy sor konkrét tevékenységet és intézkedést kell támogatniuk, míg az ezeket kiegészítő egyéb tevékenységeket más uniós támogatási programokból, valamint nemzeti, regionális és magánszférabeli forrásokból kell finanszírozni. A LIFE program keretében nyújtott finanszírozással - stratégiailag a környezet- és éghajlatvédelemre összpontosítva - ki kell aknázni a különböző uniós finanszírozási források közötti szinergiákat, és biztosítani kell azok következetességét, egyúttal biztosítva az eljárások egyszerűsítését is.
(27)
Az integrált projektek - lévén, hogy a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos uniós jogszabályok és politikák integrált megközelítések révén való végrehajtására összpontosítanak - Unió-szerte megvalósuló, és az e rendeletben megcélzott valamennyi ágazat érdekében tett cselekvést követelnek. Ehhez szükség van egy földrajzi egyensúlyt elősegítő elosztási elem bevezetésére a kiválasztási eljárásban, valamint arra, hogy a tagállamok törekedjenek - szükség esetén a LIFE egyik technikai segítségnyújtási projektjének támogatásával -, a LIFE programozási időszak során legalább egy integrált projekt előkészítésére és benyújtására.
(28)
Az integrált projektekkel kapcsolatos megközelítés újszerűsége miatt az érdekelteket szükség esetén technikai segítségnyújtással kell támogatni. Kétlépcsős pályázati eljárásnak kell megkönnyítenie a pályázati szakaszt. Első lépésben fel kell tüntetni egy pénzügyi tervben, hogy mely egyéb uniós, nemzeti és magánforrásokat fognak bevonni és milyen mértékben. Csak a második lépésben kell szándéknyilatkozatot kérni legalább egy egyéb finanszírozási forrásról annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljön a további finanszírozási forrás bevonásának kritériuma. Az egyéb uniós források bevonásának mértékét figyelembe kell venni az odaítélési szakaszban.
(29)
Az integrált projektek sikerének záloga a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint a LIFE programban előirányzott célkitűzésekkel foglalkozó nem állami szereplők közötti szoros együttműködés. Ezért érvényesíteni kell a projektek kidolgozásával, végrehajtásával, értékelésével és monitoringjával kapcsolatos határozatok átláthatóságának és nyilvánosságának elvét.
(30)
A Környezetvédelem alprogram keretében kivitelezett, az integrált projekteken kívüli projektekre szánt forrásokat - a szolidaritás és felelősségmegosztás elvével összhangban - az első többéves munkaprogram során valamennyi tagállam között arányosan kell elosztani, az indikatív nemzeti forráselosztás i összegek alapján.
(31)
A tagállamoknak a LIFE programban való részvételre való képessége fokozásának érdekében bármely, az e rendeletben meghatározott vonatkozó kritériumokat teljesítő tagállam számára kapacitásépítést célzó projektekre fordítható garantált finanszírozást kell hozzáférhetővé tenni. Az ilyen finanszírozáshoz való hozzájutást olyan közösen elfogadott kapacitásépítési terv alapján kell lehetővé tenni, amely felvázolja a szükséges fellépéseket és finanszírozást.
(32)
A LIFE program projektértékelési és odaítélési folyamatát a minőség mindenre kiterjedő kritériumának kell vezérelnie. A földrajzi egyensúly biztosítása céljából bevezetett elosztási elemek tájékoztató jellegűek, és nem jelenthetnek biztos forrásokat vagy előirányzatokat az egyes tagállamok számára.
(33)
Az Unió részese az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) által kidolgozott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménynek (Aarhusi Egyezmény). Ennélfogva támogatni kell az általános uniós érdeket szolgáló célt képviselő nem kormányzati szervezetek és nem profitorientált szervezetek hálózatainak munkáját, mivel azok a politikaformálás folyamata során az uniós polgárok aggodalmait és nézeteit érvényesítve eredményesen járulnak hozzá az Aarhusi Egyezmény céljaihoz, valamint az egyezmény végrehajtásához, és a környezeti és éghajlati vonatkozású problémákkal és a szakpolitikai válaszlépésekkel kapcsolatos tudatosság növeléséhez. Helyénvaló, hogy a LIFE program az általános uniós érdeket szolgáló célt képviselő - különösen a környezetvédelmi vagy az éghajlat-politika terén tevékenykedő - nem kormányzati szervezetek, illetve nem profitorientált szervezetek hálózatainak széles körét támogatja működési támogatások átlátható versenyeztetés keretében történő odaítélésével, és ezáltal segíti e szervezeteket abban, hogy hatékonyan hozzájáruljanak az uniós politikához, valamint előmozdítja és fokozza az uniós környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzések végrehajtását és érvényesítését, továbbá megteremti és megerősíti azon képességüket, hogy hatékonyabb partnerekké váljanak.
(34)
A környezetvédelmi és éghajlat-politika kidolgozása és végrehajtása terén betöltött kezdeményező szerepe megvalósítása érdekében a Bizottságnak forrásokat kell igényelnie a LIFE programból az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika és a kapcsolódó jogszabályok kezdeményezésének, végrehajtásának és általános érvényesítésének támogatásához, ideértve szolgáltatások és áruk vásárlását. Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekre elkülönített pénzügyi forrásoknak fedezniük kell az uniós politikai prioritásokkal, valamint az Unió valamennyi jelentősebb környezet- és éghajlatvédelmi jogszabályának végrehajtásával és átültetésével kapcsolatos szervezeti kommunikáció költségeit is.
(35)
A hitelek, a tőke és a kockázati tőke iránti piaci kereslet és kínálat között mutatkozó jelenlegi eltérés a pénzügyi válság miatt várhatóan tartósan fennmarad, ezért lehetővé kell tenni a környezet- vagy éghajlatvédelmi tárgyú jövedelemtermelő projektek pénzügyi eszközökkel történő támogatását. A LIFE program által támogatott pénzügyi eszközöket az egyedi piaci szükségletek költséghatékony kezelésére a program célkitűzéseivel összhangban kell használni, és azok nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást. A pénzügyi eszközöknek összevonhatóknak kell lenniük az uniós költségvetésből nyújtott támogatásokkal, többek között az e rendelet hatálya alá tartozókkal is.
(36)
A korábbi LIFE programokkal kapcsolatban szerzett tapasztalatok rávilágítottak arra, hogy az erőfeszítéseket konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai prioritásokra és cselekvési területekre kell összpontosítani. E tematikus prioritások listája nem lehet kimerítő, hogy a pályázók más területekre vonatkozóan is nyújthassanak be pályázatokat, valamint új ötleteket vethessenek fel válaszul az új kihívásokra. A többéves munkaprogramokat ugyanakkor a LIFE program céljainak és célkitűzéseinek elérése érdekében rugalmasan kell kialakítani, miközben biztosítani kell a tematikus prioritásokat végrehajtó projektek témáinak állandó jellegét, mivel az szükséges a lehetséges pályázók számára a pályázatuk tervezéséhez, elkészítéséhez és benyújtásához. Az első többéves munkaprogramnak négy, az ezt követő második munkaprogramnak három évre kell szólnia. Mindkét munkaprogramnak tartalmaznia kell a tematikus prioritásokat végrehajtó projektek témáinak nem kimerítő felsorolását.
(37)
A korábbi LIFE programok során szerzett tapasztalatok rávilágítottak a nemzeti LIFE kapcsolattartók fontosságára különösen a pályázók és a kedvezményezettek számára nyújtott segítség szempontjából, amely révén hozzájárultak a program sikeres kivitelezéséhez. Ezért továbbra is működtetni, és ahol lehet, erősíteni kell a nemzeti és regionális LIFE kapcsolattartók rendszerét, különösen az alacsony projektaránnyal rendelkező tagállamokban, valamint meg kell szilárdítani a Bizottság és a nemzeti LIFE kapcsolattartók, illetve a nemzeti és a regionális LIFE kapcsolattartók közötti együttműködést. A korábbi LIFE programok során szerzett tapasztalatok arra is rávilágítottak, hogy fontos biztosítani a projekteredmények hatékony terjesztését és a hálózatépítési tevékenységeket - különösen szemináriumok, workshopok és egyéb tapasztalat-, tudás- és beváltgyakorlat-cserére irányuló tevékenységek szervezése révén - a LIFE program tőkeáttételi hatásának és uniós hozzáadott értékének növelése érdekében. A Bizottságnak ezért folytatni kell és tovább kell erősítenie a terjesztéssel kapcsolatos célzott tevékenységeit - többek között azokat, amelyek kifejezetten az integrált projektekre összpontosítanak -, különösen az alacsony projektaránnyal rendelkező tagállamokban és egyes ágazatokban, valamint hogy megkönnyítse a LIFE kedvezményezettjei és az azok körén kívüli személyek közötti együttműködést és tapasztalatcserét. A Bizottságnak ezen kívül megfelelő médiafelületek és technológiák felhasználásával továbbra is rendszeresen közzé kell tennie a LIFE programon keresztül finanszírozott projekteknek a célkitűzések és az elért eredmények rövid ismertetését és az elkülönített források összefoglalását is tartalmazó listáját.
(38)
A LIFE program egyszerűsítése és a pályázókra és a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében gyakrabban kell alkalmazni az átalánydíjakat és -összegeket, a hozzáadottérték-adó (héa) és az állandó alkalmazottak költségei támogathatóságának veszélyeztetése nélkül, a 966/2012/EU, Euratom rendeletben meghatározott feltételek szerint. A jelenlegi gyakorlat szerint a (koordináló kedvezményezettként és/vagy társult kedvezményezettként eljáró) közjogi szervezetek projekthez való hozzájárulása összegének legalább 2 %-kal meg kell haladnia a nemzeti közigazgatási szervek személyzeti bérköltségeinek a projekt terhére elszámolt összegét. Uniós források nem használhatóak nemzeti költségvetések támogatására, például héa-költségek fedezésére. A héa-költségekre fordított uniós pénzösszegekről azonban csak korlátozott információ áll rendelkezésre. A Bizottságnak ezért a LIFE program félidős és utólagos értékelésében áttekintést kell nyújtania a tagállamonkénti héa-visszatérítésekről, amelyeket a LIFE program kedvezményezettjei a záró kifizetési szakaszban igényeltek.
(39)
A legmagasabb társfinanszírozási arányt olyan mértékben kell megállapítani, amely a LIFE program keretében nyújtott támogatás hatékony szintjének fenntartásához szükséges.
(40)
A LIFE programot és az alprogramjait a megfelelő teljesítménymutatók alapján rendszeresen monitorozni és értékelni kell a folyamatos kiigazítás érdekében - ez a tematikus prioritások szükség szerinti felülvizsgálatát is magában foglalja. A programok és projektek értékelésére szolgáló teljesítménymutatók további meghatározásakor a Bizottságnak a teljesítménymutatókon, valamint a várható eredményeken és hatásokon alapuló, a minőségre irányuló monitoringra kell fektetnie a hangsúlyt. A Bizottságnak továbbá - különösen a Természet és biológiai sokféleség elnevezésű kiemelt területen belül - a projektek hosszú távú sikerének monitoringjára szolgáló módszert kell javasolnia. A két alprogram által az éghajlat-politika és a biológiai sokféleség szempontjából biztosított előnyöket alátámasztó adatok, illetve a kiadások szintjére vonatkozó információk biztosítása érdekében a LIFE program monitoringja során figyelemmel kell kísérni „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” szerinti, éghajlat-politikához kapcsolódó, illetve biológiai sokféleséghez kapcsolódó kiadásokat. E nyomon követést egyszerű módszertant követve kell elvégezni, a kiadásokat a következő három kategória valamelyikébe besorolva: kizárólag az éghajlathoz/biológiai sokféleséghez kapcsolódó kiadások (100 %-os elszámolás), jelentősen az éghajlathoz/biológiai sokféleséghez kapcsolódó kiadások (40 %-os elszámolás) és nem az éghajlathoz/biológiai sokféleséghez kapcsolódó kiadások (0 %-os elszámolás). Ez a módszertan adott esetben nem zárja ki pontosabb módszertanok alkalmazását.
(41)
Tekintettel a Bizottságnak a LIFE program és LIFE projektek irányításával kapcsolatos, nagy múltra visszatekintő tapasztalataira, valamint a LIFE kedvezményezettjeinek a monitoringot végző külső csoportokkal kapcsolatban szerzett kedvező tapasztalatára, a LIFE program irányítását továbbra is a Bizottságnak kell végeznie. A LIFE program és a projektek irányítási struktúráját érintő bármely változtatást megelőzően költség-haszon elemzést kell végezni, és a változtatás során különös figyelmet kell fordítani a megfelelő és átfogó szakértelem biztosítására, különösen a Természet és biológiai sokféleség elnevezésű kiemelt területen belül.
(42)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogosulatlanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben bírságok alkalmazását.
(43)
Az uniós források felhasználásának legmegfelelőbb értékelése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a Környezetvédelem alprogram tematikus prioritásai és az éghajlat-politikai alprogram kiemelt területei terén alkalmazandó teljesítménymutatókra, valamint a III. mellékletben előírt tematikus prioritások módosítására, illetve a költségvetésnek a természet és a biológiai sokféleség megőrzését támogató projektekre irányuló támogatásokra elkülönített arányának növelésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(44)
A többéves munkaprogramok elfogadására vonatkozó, e rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (23) megfelelően gyakorolja.
(45)
Ha a környezetvédelemre és éghajlat-politikára irányuló LIFE programmal foglalkozó bizottság nem nyilvánít véleményt egy végrehajtási jogi aktus tervezetével kapcsolatban, a Bizottság - összhangban a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével - nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét. Csak igazolt esetben lehet ehhez az eljáráshoz folyamodni, többek között, ha fel kell mérni a forrásoknak az integrált projektek közötti arányos elosztását, különösen azt a legnagyobb összeget, amelyben valamely integrált projekt részesülhet.
(46)
A 614/2007/EK rendelet és a LIFE program értelmében elfogadott intézkedések közötti hatékony átmenet biztosítása érdekében az említett rendelet érvényességi idején túl is folytatni kell az annak keretében finanszírozott tevékenységek monitoringját, ellenőrzését és minőségértékelését.
(47)
A LIFE program hozzáadott értéke különleges megközelítéséből és szemléletéből fakad, amelynek köszönhetően a LIFE program szerinti fellépések különösen a környezeti és éghajlati szükségletekhez igazodnak. A LIFE program a források és a szakértelem nagyobb mértékű összevonása miatt hozzájárulhat a környezetvédelmi politikák hatékonyabb végrehajtásához az önállóan eljáró tagállamokhoz képest. Emellett a bevált gyakorlatok és a tudás kidolgozását és cseréjét magában foglaló platformként javítja, előmozdítja és felgyorsítja a vívmányok végrehajtását, kapacitást épít, segítséget nyújt a magánszektornak, különösen a kkv-knak a kisléptékű technológiák és megoldások vizsgálatához, valamint lehetővé teszi a tagállamok és az érdekeltek számára, hogy tanuljanak egymástól. A LIFE program továbbá szinergiákat teremt az uniós és a nemzeti források között, miközben további magánszférabeli forrásokat vonz, ezáltal növeli az uniós fellépés koherenciáját, valamint elősegíti a vívmányok homogénebb végrehajtását.
(48)
Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika és a kapcsolódó jogszabályok végrehajtásának és fejlesztésének elősegítését, a környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzések más szakpolitikákba történő integrálását is beleértve, valamint a jobb irányítás előmozdítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a léptékük és hatásuk miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(49)
A 614/2007/EK rendeletet tehát hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
A környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE)
1. cikk
Létrehozás
Létrejön a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra szóló környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (a LIFE program).
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)
„kísérleti projekt”: korábban vagy máshol még nem alkalmazott vagy vizsgált technikát vagy módszert alkalmazó projekt, amely a jelenlegi bevált gyakorlatokkal összehasonlítva környezeti és éghajlati előnyökkel járhat, és amely a továbbiakban hasonló helyzetekben szélesebb körben alkalmazható;
b)
„demonstrációs projekt”: a projekt konkrét, például földrajzi, ökológiai vagy társadalmi-gazdasági összefüggéseiben új vagy ismeretlen cselekvéseket, módszertanokat vagy megközelítéseket a gyakorlatban létrehozó, vizsgáló, értékelő és terjesztő projekt, és amely hasonló körülmények között máshol is alkalmazható;
c)
„bevált gyakorlati projekt”: olyan projekt, amely a projekt sajátos körülményeit figyelembe véve megfelelő, költséghatékony és korszerű technikákat, módszereket és megközelítéseket alkalmaz;
d)
„integrált projekt”: az egyes uniós környezet- és éghajlatvédelmi jogszabályok által előírt, más uniós jogi aktusok alapján kidolgozott, vagy tagállami hatóságok által kidolgozott környezet- és éghajlatvédelmi terveket vagy stratégiákat nagy területen, különösen regionális, több régiót érintő, nemzeti vagy transznacionális szinten végrehajtó projekt elsősorban a természetvédelem (ideértve többek között a Natura 2000 hálózat kezelését), a víz, a hulladék, a levegő, valamint az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás témakörében, amely mindeközben biztosítja az érdekeltek bevonását és előmozdítja legalább egy másik megfelelő uniós, nemzeti vagy magánforrás bevonását és az azzal történő összehangolást;
e)
„technikai segítségnyújtási projekt”: olyan projekt, amely projekttámogatások révén pénzügyi támogatást nyújt a pályázóknak az integrált projektek előkészítésében való segítség céljából, valamint különösen annak biztosítása céljából, hogy e projektek - összehangolva a 8. cikk (3) bekezdésében említett alapokkal - megfeleljenek a LIFE program ütemezési, technikai és pénzügyi követelményeinek;
f)
„kapacitásépítést célzó projekt” olyan projekt, amely projekttámogatások révén pénzügyi támogatást nyújt a tagállami kapacitásépítéshez szükséges tevékenységekhez, többek között a nemzeti vagy regionális LIFE kapcsolattartók kiépítéséhez, a tagállamok LIFE programban történő hatékonyabb részvétele céljából;
g)
„előkészítő projekt”: olyan projekt, amelyet a Bizottság a tagállamokkal együttműködve elsősorban az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika és a kapcsolódó jogszabályok kidolgozásával és végrehajtásával kapcsolatos egyedi szükségleteket támogató projektként határoz meg;
h)
„tájékoztató, tudatosságnövelő és terjesztési projektek”: a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program alprogramjainak terén történő tájékoztatás, információterjesztés és tudatosságnövelés támogatására irányuló projektek.
3. cikk
Általános célkitűzések és teljesítménymutatók
(1) A LIFE program általános célkitűzései különösen a következők:
a)
az erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdaságra való átállás, a környezet minősége védelmének és javításának, valamint a biológiai sokféleség csökkenése megállításának és visszafordításának elősegítése, ideértve a Natura 2000 hálózat támogatását és az ökoszisztémák leromlásával szembeni intézkedéseket is;
b)
az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika és a kapcsolódó jogszabályok kidolgozásának, végrehajtásának és érvényesítésének javítása, valamint a környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzések más uniós szakpolitikákba, illetve a köz- és a magánszféra gyakorlatába történő integrálásának és általános érvényesítésének előmozdítása és ösztönzése, többek között a köz- és a magánszféra kapacitásának növelésével;
c)
jobb környezetvédelmi és éghajlat-politikai irányítás támogatása valamennyi szinten, ideértve a civil társadalom, a nem kormányzati szervezetek és a helyi szereplők fokozott bevonását is;
d)
a 7. környezetvédelmi cselekvési program végrehajtásának támogatása.
A fenti célkitűzések teljesítése érdekében a LIFE program hozzájárul a fenntartható fejlődéshez, valamint az Európa 2020 stratégia, illetve a vonatkozó uniós környezet- és éghajlatvédelmi stratégiák és tervek célkitűzéseinek és célértékeinek eléréséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzéseket a következő alprogramok keretében valósítják meg:
a)
a Környezetvédelem alprogram;
b)
az Éghajlat-politika alprogram.
(3) A LIFE program teljesítményét különösen az alábbi mutatókhoz viszonyítva értékelik:
a)
az (1) bekezdés a) pontjában említett általános célkitűzés tekintetében a programnak tulajdonítható környezeti és éghajlati javulás. A biológiai sokféleség csökkenésének megállítására és visszafordítására vonatkozó célkitűzés esetén a programnak tulajdonítható környezeti javulás mércéje a Natura 2000 hálózat területének helyreállított vagy megfelelő kezelésbe vont hányada, a helyreállított ökoszisztémák területe és típusa; valamint azon élőhelyek és fajok száma és típusa, amelyek természetvédelmi helyzete javul;
b)
az (1) bekezdés b) pontjában említett, kidolgozással és végrehajtással kapcsolatos általános célkitűzések tekintetében az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika és a kapcsolódó jogszabályok szerinti tervek, programok vagy stratégiák végrehajtására szolgáló, kidolgozott vagy megvalósított fellépések száma, valamint az ismétlésre vagy átadásra alkalmas fellépések száma;
c)
az (1) bekezdés b) pontjában említett, integrálással és általános érvényesítéssel kapcsolatos általános célkitűzések tekintetében az uniós finanszírozási programokkal szinergiákat megvalósító vagy azokban általánosan érvényesített, illetve a köz- és magánszféra gyakorlatába integrált fellépések száma;
d)
az (1) bekezdés c) pontjában említett általános célkitűzés tekintetében a jobb irányítást, a környezeti és éghajlati szempontokkal kapcsolatos információk terjesztését, illetve az azokkal kapcsolatos tudatosságot biztosító fellépések száma.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a teljesítménymutatók pontosabb meghatározására vonatkozóan, e mutatóknak a Környezetvédelem alprogramot illetően a 9. cikkben és a III. mellékletben, az Éghajlat-politika alprogramot illetően pedig a 13. cikkben említett kiemelt területekre és tematikus prioritásokra történő alkalmazása érdekében.
4. cikk
Költségvetés
(1) A LIFE program 2014 és 2020 között történő végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg folyó árakon 3 456 655 000 EUR, amely a 1311/2013/EU rendeletben említett kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összegének 0,318 %-a.
Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács a többéves pénzügyi keret erejéig engedélyezi.
(2) Az alprogramok szerinti költségvetési bontás a következő:
a)
Az (1) bekezdésben szereplő átfogó pénzügyi keretösszegből 2 592 491 250 EUR-t a Környezetvédelem alprogramra fordítanak;
b)
az (1) bekezdésben szereplő átfogó pénzügyi keretösszegből 864 163 750 EUR-t az Éghajlat-politika alprogramra fordítanak.
5. cikk
Harmadik ország részvétele a LIFE programban
A LIFE programban az alábbi országok is részt vehetnek:
a)
az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országai, amelyek az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás szerződő felei;
b)
az Unió tagjelölt országai, a potenciális tagjelöltjei és a csatlakozó országai;
c)
az európai szomszédságpolitika által érintett országok;
d)
a 933/1999/EK tanácsi rendelettel (24) összhangban az Európai Környezetvédelmi Ügynökség tagjává vált országok.
Ez a részvétel az említett harmadik országok uniós programokban való részvételének általános elveit megállapító kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokban meghatározott feltételek szerint történik.
6. cikk
Tevékenységek az Unión kívül, illetve a tengerentúli országokban és területeken
(1) Az 5. cikk sérelme nélkül a LIFE programból Unión kívüli és a 2001/822/EK határozat (tengerentúli társulási határozat) szerinti tengerentúli országokban és területeken (TOT) végzett tevékenységek is finanszírozhatók, feltéve, hogy ezek szükségesek az uniós környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzések eléréséhez és a tagállamok olyan területén megvalósított fellépések eredményességének biztosításához, amelyre a Szerződéseket alkalmazni kell.
(2) A 18. cikkben említett projektekben részt vehet az Unión kívül letelepedett jogi személy, amennyiben a projektet koordináló kedvezményezett székhelye az Unióban található, és az Unión kívül végzett tevékenység megfelel az e cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek.
7. cikk
Nemzetközi együttműködés
A LIFE program végrehajtása során lehetőség van az érintett nemzetközi szervezetekkel, valamint azok intézményeivel és szerveivel folytatott együttműködésre, amennyiben ez a 3. cikkben meghatározott általános célkitűzések eléréséhez szükséges.
8. cikk
Kiegészítő jelleg
(1) A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy a LIFE program által biztosított támogatás összhangban van az Unió politikáival és prioritásaival, és kiegészíti az egyéb uniós pénzügyi eszközöket, miközben biztosítja az egyszerűsítést célzó intézkedések végrehajtását is.
(2) A LIFE program keretében finanszírozott tevékenységek megfelelnek az uniós és a tagállami jogszabályoknak, köztük az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályoknak. Különösen a LIFE program keretében nyújtott és az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülő támogatásokat a tagállam bejelenti a Bizottságnak, és azok csak akkor léptethetők hatályba, ha azokat a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint jóváhagyta, kivéve, ha megfelelnek a 994/98/EK tanácsi rendelet 2. cikke (1) bekezdésének és 8. cikkének értelmében elfogadott rendeletnek.
(3) A saját felelősségi körüknek megfelelően a Bizottság és a tagállamok biztosítják az összhangot a LIFE program és az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap között, különösen az integrált projektekkel összefüggő szinergiák kialakítása, valamint a LIFE program keretében kidolgozott megoldások, módszerek és megközelítések alkalmazásának támogatása érdekében. Az ilyen összhang a közös rendelkezésekről szóló rendelet által létrehozott kereten belül, illetve e rendeletnek megfelelően a Közös Stratégiai Keret, valamint a partnerségi megállapodásokban meghatározott mechanizmusok révén valósul meg.
(4) A Bizottság továbbá gondoskodik a következetességről és a szinergiákról, valamint elkerüli a LIFE program és az egyéb uniós politikák és pénzügyi eszközök, különösen a Horizont 2020 program, valamint az Unió külső fellépésekre szolgáló pénzügyi eszközei közötti átfedést.
II. CÍM
AZ ALPROGRAMOK
1. FEJEZET
A Környezetvédelem alprogram
9. cikk
A Környezetvédelem alprogram kiemelt területei
(1) A Környezetvédelem alprogram három kiemelt területet tartalmaz:
a)
Környezet és erőforrás-hatékonyság;
b)
Természet és biológiai sokféleség;
c)
Környezetvédelmi irányítás és tájékoztatás.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiemelt területek a III. mellékletben előírt tematikus prioritásokat ölelik fel.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy szükség esetén a 29. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a III. mellékletben előírt tematikus prioritások kiegészítésére, törlésére vagy módosítására vonatkozóan, az alábbi kritériumok alapján:
a)
a 7. környezetvédelmi cselekvési programban előírt prioritások;
b)
a 10., 11. és 12. cikkben említett, az egyes kiemelt területek számára előírt konkrét célkitűzések;
c)
a 24. cikkben említett többéves munkaprogram végrehajtása során szerzett tapasztalat;
d)
az integrált projektek végrehajtása során szerzett tapasztalat;
e)
a 2013. december 23-i után elfogadott új uniós környezetvédelmi jogszabályokból származó prioritások; vagy
f)
a már létező uniós környezetvédelmi jogszabályok és politika végrehajtása során szerzett tapasztalat.
A Bizottság legkésőbb a LIFE program 27. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett félidős értékeléséig megvizsgálja és szükség esetén átdolgozza a III. mellékletben előírt tematikus prioritásokat.
(3) A Környezetvédelem alprogram keretében nyújtott projekttámogatásra előirányzott költségvetési források legalább 55 %-át a természet és biológiai sokféleség megőrzését támogató projektekre kell fordítani.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében említett százalékarány legfeljebb 10 %-kal történő emelésére vonatkozóan, amennyiben két egymást követő évben a Természet és biológiai sokféleség kiemelt területbe tartozó és a minimális minőségi elvárásoknak megfelelő pályázatokon keresztül kérelmezett források teljes összege több mint 20 %-kal meghaladja az e két évet megelőző két évre kiszámított összeget.
10. cikk
A Környezet és erőforrás-hatékonyság kiemelt területhez kapcsolódó konkrét célkitűzések
A Környezetvédelem alprogramnak a Környezet és erőforrás-hatékonyság kiemelt területhez tartozó konkrét célkitűzései különösen a következők:
a)
a környezeti kihívásokra irányuló, ismétlésre, átadásra vagy más területeken történő általános érvényesítésre alkalmas szakpolitikai vagy irányítási megközelítések, bevált gyakorlatok és megoldások kidolgozása, vizsgálata és demonstrációja, ideértve az innovatív technológiák kidolgozását és demonstrációját is, a környezet és az egészség közötti kapcsolatra is figyelemmel és támogatva az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos politikákat és jogszabályokat, az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervét is beleértve;
b)
az uniós - elsősorban a vízzel, a hulladékokkal és a levegővel kapcsolatos - környezetvédelmi politika és jogszabályok szerinti tervek és programok végrehajtására szolgáló integrált megközelítések alkalmazásának, kidolgozásának, vizsgálatának és demonstrációjának támogatása;
c)
az uniós környezetvédelmi politika és jogszabályok kidolgozásához, végrehajtásához, felméréséhez, monitoringjához és értékeléséhez, valamint az Unión belül és kívül a környezetet érintő tényezők, terhelések és válaszlépések vizsgálatához és monitoringjához szükséges tudásalap javítása.
11. cikk
A Természet és biológiai sokféleség kiemelt területhez kapcsolódó konkrét célkitűzések
A Környezetvédelem alprogramnak a Természet és biológiai sokféleség kiemelt területhez tartozó konkrét célkitűzései különösen a következők:
a)
a természettel és a biológiai sokféleség kérdésével kapcsolatos uniós szakpolitika és jogszabályok kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése, többek között a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia, valamint a 2009/147/EK és a 92/43/EGK irányelv vonatkozásában, különösen koncepciók, bevált gyakorlatok és megoldások alkalmazása, kidolgozása, vizsgálata és demonstrációja révén;
b)
a 92/43/EGK irányelv 3. cikke alapján létrehozott Natura 2000 hálózat továbbfejlesztésének, működtetésének és kezelésének, különösen az említett irányelv 8. cikke alapján elkészített, priorizált intézkedési tervekhez szükséges integrált megközelítések alkalmazásának, kidolgozásának, vizsgálatának és demonstrációjának a támogatása;
c)
a természettel és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós szakpolitika és jogszabályok kidolgozásához, végrehajtásához, felméréséhez, monitoringjához és értékeléséhez, valamint az Unión belül és kívül a természetet és a biológiai sokféleséget érintő tényezők, terhelések és válaszlépések felméréséhez és monitoringjához szükséges tudásalap javítása.
12. cikk
A Környezetvédelmi irányítás és tájékoztatás kiemelt területhez kapcsolódó konkrét célkitűzések
A Környezetvédelem alprogramnak a Környezetvédelmi irányítás és tájékoztatás kiemelt területhez kapcsolódó konkrét célkitűzései különösen a következők:
a)
a környezeti ügyekkel kapcsolatos tudatosságnövelés előmozdítása, ideértve az uniós környezetvédelmi döntéshozatalhoz nyújtott lakossági és érdekelti támogatás elnyerését, valamint a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos tudás és a fenntartható fogyasztás új mintáinak ösztönzése;
b)
a környezeti ügyekkel kapcsolatos kommunikáció, irányítás és információterjesztés támogatása, valamint a sikeres környezetvédelmi megoldásokkal és gyakorlatokkal kapcsolatos tudás megosztásának megkönnyítése, többek között érdekelti együttműködési platformok létrehozása és képzés révén;
c)
az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való hatékonyabb megfelelés és azok hatékonyabb végrehajtásának előmozdítása, illetve az ehhez való hozzájárulás, különösen bevált gyakorlatok és szakpolitikai megközelítések kidolgozásának és terjesztésének ösztönzésével;
d)
a jobb környezetvédelmi irányítás előmozdítása, az érdekelteknek - beleértve a nem kormányzati szervezeteket is - a szakpolitika végrehajtásával kapcsolatos konzultációkba való szélesebb körű bevonása által.
2. FEJEZET
Az Éghajlat-politika alprogram
13. cikk
Az Éghajlat-politika alprogram kiemelt területei
Az éghajlat-politikai alprogram három kiemelt területet tartalmaz:
a)
Az éghajlatváltozás mérséklése;
b)
Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz;
c)
Éghajlat-politikai irányítás és tájékoztatás.
14. cikk
Az éghajlatváltozás mérséklése kiemelt területhez kapcsolódó konkrét célkitűzések
Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez való hozzájárulás érdekében Az éghajlatváltozás mérséklése kiemelt terület konkrét célkitűzései különösen a következők:
a)
az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos uniós szakpolitika és jogszabályok végrehajtásának és fejlesztésének elősegítése, ideértve a más szakpolitikai területeken történő általános érvényesítést is, különösen az éghajlatváltozás mérséklését célzó szakpolitikai vagy irányítási megközelítések, bevált gyakorlatok és megoldások kidolgozása, vizsgálata és demonstrációja révén;
b)
a hatékony éghajlatváltozás-mérséklési cselekvések és intézkedések kidolgozásához, felméréséhez, monitoringjához, értékeléséhez és végrehajtásához szükséges tudásalap javítása, valamint az e tudás gyakorlati alkalmazására való képesség megerősítése;
c)
többek között az éghajlatváltozás mérséklését célzó stratégiákra és cselekvési tervekre irányuló integrált megközelítések kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése helyi, regionális vagy nemzeti szinten;
d)
hozzájárulás az éghajlatváltozás mérséklését célzó, ismétlésre, átadásra vagy más területeken történő általános érvényesítésre alkalmas innovatív technológiák, rendszerek, módszerek és eszközök kifejlesztéséhez és demonstrációjához.
15. cikk
Az Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz kiemelt területhez kapcsolódó konkrét célkitűzések
Az éghajlatváltozással szembeni fokozott ellenálló képességet célzó erőfeszítések támogatásához való hozzájárulás érdekében az Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz kiemelt terület konkrét célkitűzései különösen a következők:
a)
az alkalmazkodással kapcsolatos uniós szakpolitika kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése, ideértve a más szakpolitikai területeken történő általános érvényesítést is, különösen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó szakpolitikai vagy irányítási megközelítések, bevált gyakorlatok és megoldások kidolgozása, vizsgálata és demonstrációja révén, ideértve adott esetben az ökoszisztéma-alapú megközelítéseket is;
b)
a hatékony éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodási cselekvések és intézkedések kidolgozásához, felméréséhez, monitoringjához, értékeléséhez és végrehajtásához szükséges tudásalap javítása, adott esetben az ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazó alkalmazkodási cselekvések és intézkedések előtérbe helyezésével, valamint az e tudás gyakorlati alkalmazására való képesség megerősítése;
c)
többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó stratégiákra és cselekvési tervekre irányuló integrált megközelítések kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése helyi, regionális vagy nemzeti szinten, adott esetben az ökoszisztéma-alapú megközelítések előtérbe helyezésével;
d)
hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó, ismétlésre, átadásra vagy más területeken történő általános érvényesítésre alkalmas innovatív technológiák, rendszerek, módszerek és eszközök kifejlesztéséhez és demonstrációjához.
16. cikk
Az Éghajlat-politikai irányítás és tájékoztatás kiemelt területhez kapcsolódó konkrét célkitűzések
Az Éghajlat-politikai irányítás és tájékoztatás kiemelt területhez kapcsolódó konkrét célkitűzések különösen a következők:
a)
az éghajlati kérdésekkel kapcsolatos tudatosságnövelés előmozdítása, ideértve az uniós éghajlat-politikai döntéshozatalhoz nyújtott lakossági és érdekelti támogatás elnyerését, valamint a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos tudás ösztönzése;
b)
az éghajlati kérdésekkel kapcsolatos kommunikáció, irányítás és információterjesztés támogatása, valamint a sikeres éghajlat-politikai megoldásokkal és gyakorlatokkal kapcsolatos tudás megosztásának megkönnyítése, többek között érdekelti együttműködési platformok létrehozása és képzés révén;
c)
az uniós éghajlatvédelmi jogszabályoknak való hatékonyabb megfelelés és azok hatékonyabb végrehajtásának előmozdítása, illetve az ehhez való hozzájárulás, különösen bevált gyakorlatok és szakpolitikai megközelítések kidolgozásának és terjesztésének ösztönzésével;
d)
a jobb éghajlat-politikai irányítás előmozdítása, az érdekelteknek - beleértve a nem kormányzati szervezeteket is - a szakpolitika végrehajtásával kapcsolatos konzultációkba való szélesebb körű bevonása által.
III. CÍM
KÖZÖS VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK
1. FEJEZET
Finanszírozás
17. cikk
Finanszírozási típusok
(1) Az európai uniós finanszírozás jogi formái az alábbiak lehetnek:
a)
támogatások;
b)
közbeszerzési szerződések;
c)
pénzügyi eszközökhöz nyújtott hozzájárulás a 966/2012/EU, Euratom rendeletben, különösen annak 139. és 140. cikk szerinti, a pénzügyi eszközökre vonatkozó rendelkezésekkel és egyes uniós jogszabályokban előírt működési követelményekkel összhangban;
d)
a 3. cikkben említett általános célkitűzések megvalósításához szükséges bármely egyéb fellépés.
(2) A Bizottság ezt a rendeletet a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban hajtja végre.
(3) Az e rendelet értelmében nyújtott és az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülő finanszírozást a vonatkozó uniós állami támogatási szabályokkal összhangban hajtják végre.
(4) A LIFE program rendelkezésére álló költségvetési források legalább 81 %-át projekttámogatások vagy adott esetben az (1) bekezdés c) pontjában említett pénzügyi eszközök révén finanszírozott projektek számára kell elkülöníteni.
A Bizottság ezeket a pénzügyi eszközöket beillesztheti a 24. cikkben említett többéves munkaprogramba, amely a 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett előzetes értékelés hatálya alá esik.
(5) A (4) bekezdésnek megfelelően projekttámogatásokra elkülönített költségvetési források legfeljebb 30 %-a fordítható integrált projektekre. Ezt a maximális százalékos arányt a LIFE program 27. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett félidős értékelése keretében újra kell értékelni, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell hozzá csatolni.
18. cikk
Projektek
A projekttámogatásokból az alábbi projektek finanszírozhatók:
a)
kísérleti projektek;
b)
demonstrációs projektek;
c)
bevált gyakorlati projektek;
d)
integrált projektek;
e)
technikai segítségnyújtási projektek;
f)
kapacitásépítést célzó projektek
g)
előkészítő projektek;
h)
tájékoztató, tudatosságnövelő és terjesztési projektek;
i)
a 3. cikkben említett általános célkitűzések megvalósításához szükséges bármely egyéb projekt.
19. cikk
A támogathatósági és odaítélési kritériumok, valamint a projektek kiválasztása
(1) A 18. cikkben említett projekteknek meg kell felelniük a 2. cikkben lefektetett fogalommeghatározásokon alapuló támogathatósági kritériumoknak, valamint az alábbi odaítélési kritériumoknak:
a)
az Unió érdekét szolgálják a LIFE program 3. cikkében meghatározott általános célkitűzései egyikének, valamint a 9. cikkben felsorolt kiemelt területek konkrét célkitűzései, a III. mellékletben előírt tematikus prioritások vagy a 13. cikkben felsorolt kiemelt területek konkrét célkitűzései eléréséhez történő jelentős hozzájárulás által;
b)
biztosítják a költséghatékony megközelítést, valamint technikai és pénzügyi szempontból koherensek; továbbá
c)
javasolt végrehajtásuk megbízható.
(2) A finanszírozás projektek számára történő odaítélésének feltételéül kell szabni, hogy a projektek a 966/2012/EU, Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban megfeleljenek a minimális minőségi elvárásoknak.
(3) A LIFE program által valamely kiemelt területen belül finanszírozott projektek nem veszélyeztethetik egy másik kiemelt terület környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzéseit, valamint adott esetben támogatják a különböző célkitűzések közötti szinergiákat, és ösztönzik a zöld közbeszerzés alkalmazását.
(4) A Bizottság oly módon gondoskodik az integrált projektek földrajzi egyensúlyáról, hogy valamennyi tagállam számára indikatív módon allokál legalább három integrált projektet, biztosítva legalább egy integrált projektet a Környezetvédelem alprogramra, egyet pedig az Éghajlat-politika alprogramra az 1. cikkben említett LIFE programozási időszakban;
Az integrált projekteket a 2. cikk d) pontjában említett minden egyes terület vonatkozásában a 24. cikk (2) bekezdésének d) pontjával összhangban meghatározott célkitűzések végrehajtása érdekében kell elosztani.
A 2. cikk d) pontjában említett uniós, nemzeti vagy magánforrások bevonására irányuló rendelkezésnek való megfelelés értékelése érdekében az integrált projektekre vonatkozó pályázatokhoz a következőket kell csatolni:
a)
a pályázati ciklus első szakaszában pénzügyi tervet; és
b)
a pályázati ciklus második szakaszában legalább egy szándéknyilatkozatot, amelyben fel kell tüntetni, milyen mértékben fognak egyéb uniós, nemzeti vagy magán finanszírozási forrásokat bevonni, és meg kell nevezni az ilyen finanszírozási forrásokat.
(5) A Bizottság az első többéves munkaprogram ideje alatt oly módon gondoskodik a Környezetvédelem alprogram keretében benyújtott, az integrált projekteken kívüli projektek földrajzi egyensúlyáról, hogy az I. mellékletben lefektetett kritériumoknak megfelelő, indikatív nemzeti forráselosztási összegek alapján valamennyi tagállam között arányosan osztja el a forrásokat. Amennyiben az indikatív nemzeti forráselosztás nem alkalmazandó, a projekteket kizárólag minőségi alapon kell kiválasztani.
(6) Ha a valamely tagállam által benyújtott, integrált projekteken kívüli projekt társfinanszírozásához szükséges összeg a Bizottság által a kiválasztási eljárás végén összeállított listán kevesebb, mint az adott tagállam részére meghatározott indikatív forrás, a Bizottság - feltéve, hogy az (1) és (2) bekezdésben maghatározott feltételek teljesülnek - köteles az adott nemzeti forrás egyenlegét felhasználni a - tengerentúli országok és területek kivételével - más tagállamok által benyújtott azon projektek társfinanszírozására, amelyek a legnagyobb mértékben járulnak hozzá a 3. cikkben meghatározott általános célkitűzések megvalósításához.
Amikor a Bizottság bemutatja a társfinanszírozásra javasolt projektek listáját, jelentést nyújt be a LIFE környezetvédelmi és éghajlat-politikai programért felelős bizottságnak arról, hogyan vette figyelembe a (4) és az (5) bekezdéssel összhangban megállapított forráselosztási kritériumokat.
(7) A Bizottság különös tekintettel van a transznacionális projektekre, amennyiben a környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzések biztosításához transznacionális együttműködés szükséges, és ezért törekszik annak biztosítására, hogy a projektekre elkülönített költségvetési források legalább 15 %-át transznacionális projektekre fordítsák. A Bizottság még azokban az esetekben is megfontolja a transznacionális projektek számára a források odaítélését, amikor az e transznacionális projektben részt vevő egy vagy több tagállam számára az indikatív nemzeti források egyenlegét már túllépték.
(8) Az első többéves munkaprogram során a tagállamok egyetlen kapacitásépítést célzó projekt finanszírozására jogosultak legfeljebb 1 000 000 EUR értékben, amennyiben a projekt megfelel az alábbi kritériumok valamelyikének:
a)
a tagállam számára megállapított indikatív nemzeti források átlagos felhasználási szintje a 2010-es, 2011-es és 2012-es évben a 614/2007/EK rendelet 6. cikkében megállapítottaknak megfelelően 70 % alatt marad;
b)
a tagállam egy főre eső GDP-je 2012-ben az uniós átlag 90 %-a alatt maradt; vagy
c)
a tagállam 2013. január 1. után csatlakozott az Unióhoz.
A második többéves munkaprogram során a tagállamok egyetlen kapacitásépítést célzó projekt finanszírozására jogosultak legfeljebb 750 000 euró értékben, amennyiben a projekt megfelel az alábbi kritériumoknak:
a)
a tagállam számára kiosztott, az (5) bekezdésében említett indikatív nemzeti források átlagos felhasználási szintje a 2014-es, 2015-ös és 2016-os évben 70 % alatt marad; és
b)
a 2014-es, 2015-ös és 2016-os évben a tagállam indikatív nemzeti forrásainak általános felhasználási szintje a 2010-es, 2011-es és 2012-es év általános felhasználási szintjéhez képest növekedett.
Ahhoz, hogy egy tagállam jogosult legyen a kapacitásépítést célzó projektek számára nyújtott finanszírozásra, kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a LIFE programra fordított erőforrásokat (többek között az alkalmazottak létszámát) a vonatkozó többéves munkaprogram teljes ideje alatt a 2012-es évben fennálló szinthez képest nem csökkenti. Ezt a kötelezettségvállalást a (9) bekezdésben említett kapacitásépítési tervben rögzíteni kell.
Az első és második albekezdésben szereplő, valamint a LIFE program teljes ideje alatt alkalmazandó támogathatósági rendelkezésektől eltérve, valamely tagállam nem jogosult kapacitásépítést célzó projektek finanszírozására, ha az egy főre eső GDP-je 2012-ben meghaladta az uniós átlag 105 %-át. A kapacitásépítést célzó projektek finanszírozását tagállamonként és többéves munkaprogramonként egy projektre kell korlátozni.
(9) A Bizottság gyorsított odaítélési eljárást határoz meg valamennyi kapacitásépítést célzó projekt tekintetében. Az ilyen kapacitásépítést célzó projektekre a pályázatokat 2013. december 23-tól kezdve lehet benyújtani. A pályázatoknak a tagállam és a Bizottság által közösen megállapított kapacitásépítési terven kell alapulnia, amely felvázolja a LIFE program által finanszírozandó fellépéseket annak érdekében, hogy megerősödjön a tagállam képessége a Környezetvédelem alprogramhoz és az Éghajlat-politika alprogramhoz tartozó projektek finanszírozására irányuló sikeres pályázatok benyújtására. Az ilyen fellépések egyebek mellett a következőket tartalmazhatják:
a)
új munkaerő felvétele, valamint képzések a nemzeti vagy regionális LIFE kapcsolattartók számára;
b)
a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése, valamint a LIFE program keretében végrehajtott projektek eredményei terjesztésének és alkalmazásának előmozdítása;
c)
az „oktatók oktatására” irányuló megközelítések;
d)
csere- és kiküldetési programok a tagállamok hatóságai között, és különösen az „élenjárók” tapasztalatátadására vonatkozó tevékenységek.
A kapacitásépítési tervhez tartozó fellépések közé tartozhat bizonyos szakértők felvétele ad hoc szakmai és folyamatbeli képességekben mutatkozó hiányok kezelése céljából, de nem tartozhat ide olyan szakértők felvétele, akiknek elsődleges feladata az éves pályázati felhívásokra benyújtandó pályázatok megszövegezése.
A kapacitásépítési tervnek tartalmaznia kell az ilyen fellépések becsült költségét is.
20. cikk
A projektekre vonatkozó társfinanszírozási arányok és a projektköltségek elszámolhatósága
(1) A 18. cikkben említett projektek számára nyújtható társfinanszírozás az alábbi lehet:
a)
az első többéves munkaprogram ideje alatt a c) pontban meghatározottakon kívül a Környezetvédelem és az Éghajlat-politika alprogramból finanszírozott valamennyi projekt esetében az elszámolható költségek legfeljebb 60 %-a;
b)
a második többéves munkaprogram ideje alatt a c) pontban meghatározottakon kívül a Környezetvédelem és az Éghajlat-politika alprogramból finanszírozott valamennyi projekt esetében az elszámolható költségek 55 %-a;
c)
a LIFE program teljes ideje alatt:
i.
a 18. cikk d), e) és g) pontjában említett projektek esetében az elszámolható költségek 60 %-a;
ii.
a iii. pont rendelkezéseit fenntartva a Természet és biológiai sokféleség kiemelt terület keretében a Környezetvédelem alprogramból finanszírozott projektek esetében az elszámolható költségek legfeljebb 60 %-a;
iii.
a Természet és biológiai sokféleség kiemelt terület keretében a Környezetvédelem alprogramból finanszírozott, a 92/43/EGK irányelv végrehajtásában kiemelt jelentőségű élőhelyekkel vagy fajokkal kapcsolatos, illetve a 2009/147/EK irányelv 16. cikke értelmében létrehozott, a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság által elsődlegesen támogatandó madárfajokkal kapcsolatos projektek esetében az elszámolható költségek legfeljebb 75 %-a, amennyiben ez a természetvédelmi célkitűzés elérése érdekében szükséges;
iv.
a 18. cikk f) pontjában említett projektek esetében az elszámolható költségek legfeljebb 100 %-a.
(2) A költségek elszámolhatóságának feltételeit a 966/2012/EU, Euratom rendelet 126. cikke tartalmazza. E költségek közé tartoznak a héa és a személyzeti költségek is.
A Bizottság a LIFE program félidős és utólagos értékelésében áttekintést nyújt a tagállamonkénti héa-visszatérítésekről, amelyeket a LIFE program kedvezményezettjei a záró kifizetési szakaszban igényeltek.
(3) A 18. cikkben említett projektek uniós finanszírozása szempontjából a földvásárláshoz kapcsolódó költségek elszámolhatók, amennyiben:
a)
a vásárlás hozzájárul a 92/43/EGK irányelv 3. cikkében meghatározott Natura 2000 hálózat integritásának fejlesztéséhez, megőrzéséhez és helyreállításához, többek között az összeköttetések javításával folyosók, lépegető kövek vagy a zöld infrastruktúra más elemeinek a létrehozásán keresztül;
b)
a földvásárlás a tervezett természetvédelmi cél elérésének egyetlen vagy legköltséghatékonyabb eszköze;
c)
a megvásárolt föld hosszú távon a 11., 14. vagy 15. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban lévő használatra van fenntartva; továbbá
d)
az érintett tagállamok az ilyen földterületek hosszú távon természetvédelmi célokra történő fenntartását tulajdonátruházás révén vagy más módon biztosítják.
21. cikk
Működési támogatások
(1) A működési támogatások olyan általános uniós érdekű célt képviselő, nem profitorientált szervezetek bizonyos működési és igazgatási költségeihez járulnak hozzá, amelyek elsősorban a környezetvédelmi vagy az éghajlat-politika terén tevékenykednek és részt vesznek az uniós szakpolitika és jogszabályok kidolgozásában, végrehajtásában és érvényesítésében.
(2) Az (1) bekezdésben említett működési támogatások esetében az elszámolható költségek legfeljebb 70 %-áig nyújtható uniós társfinanszírozás.
22. cikk
Egyéb tevékenységtípusok
A 3. cikkben előírt általános célkitűzések elérése céljából a LIFE programból finanszírozhatók a Bizottság által az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika és a kapcsolódó jogszabályok kezdeményezésének, végrehajtásának és általános érvényesítésének támogatása érdekében végrehajtott tevékenységek. Ezek a tevékenységek a következők lehetnek:
a)
tájékoztatás és kommunikáció, a tudatosságnövelő kampányokat is beleértve. Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekre elkülönített pénzügyi források fedezik az uniós politikai prioritásokkal, valamint az Unió valamennyi jelentősebb környezet- és éghajlatvédelmi jogszabálya végrehajtásának és átültetésének aktuális állásával kapcsolatos szervezeti kommunikáció költségeit is;
b)
tanulmányok, felmérések, modellek és forgatókönyvek készítése;
c)
a projektek, politikák, programok és jogszabályok előkészítése, végrehajtása, monitoringja, ellenőrzése és értékelése;
d)
workshopok, konferenciák és találkozók;
e)
hálózatépítés és beváltgyakorlat-platformok;
f)
a 3. cikkben említett általános célkitűzések megvalósításához szükséges bármely egyéb tevékenység.
23. cikk
Kedvezményezettek
A LIFE program keretében állami és magánszervezetek támogathatók.
A LIFE program láthatóságának biztosítása érdekében a kedvezményezetteknek reklámozniuk kell a LIFE programot és a projektjeik eredményeit, mindig megemlítve a kapott uniós támogatást. A LIFE programnak a II. mellékletben látható logóját minden kommunikációs tevékenység során használni kell és fel kell tüntetni a nyilvánosság számára jól látható, stratégiai helyeken kihelyezett hirdetőtáblákon. A LIFE program keretében kapott tartós javakon is meg kell jeleníteni a LIFE program logóját, kivéve a Bizottság által meghatározott esetekben.
2. FEJEZET
Végrehajtási intézkedések
24. cikk
Többéves munkaprogramok
(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén a LIFE programra vonatkozóan többéves munkaprogramokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében előírt vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
Az első többéves munkaprogram időtartama négy év, a második többéves munkaprogram időtartama pedig három év.
(2) A többéves munkaprogramok a 3. cikkben meghatározott általános célkitűzésekkel összhangban meghatározzák a következőket:
a)
az egyes alprogramokon belül a források különböző kiemelt területek és támogatási formák közötti elosztása, a 9. cikk (3) bekezdésével, valamint a 17. cikk (3) és (5) bekezdésével összhangban. A kiemelt területek között vagy azokon belül további előzetes forráselosztásra nem kerül sor, kivéve a technikai segítségnyújtási projektek, valamint a kapacitásépítést célzó projektek tekintetében;
b)
a többéves munkaprogram által érintett időszakban finanszírozandó projektekre vonatkozó, a III. mellékletben előírt tematikus prioritásokat végrehajtó projekttémák;
c)
a többéves munkaprogram által érintett időszakban az egyes kiemelt területekre és projekttípusokra vonatkozó minőségi és mennyiségi eredmények, mutatók és célértékek a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelő teljesítménymutatókkal és az egyes kiemelt területek számára a 10., 11., 12., 14., 15. és 16. cikkben előírt konkrét célkitűzésekkel összhangban;
d)
a projektkiválasztási eljárások technikai módszertana és a támogatásokra vonatkozó kiválasztási és odaítélési feltételek az e rendelet 2. és 19. cikkével, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban;
e)
a többéves munkaprogram által érintett időszakban kihirdetendő pályázati felhívások indikatív ütemterve.
(3) A többéves munkaprogram keretében a Bizottság éves pályázati felhívásokat tesz közzé a 9. cikk (1) bekezdésében és a 13. cikkben felsorolt kiemelt területekre vonatkozóan. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a pályázati felhívások keretében fel nem használt pénzösszegeket a 18. cikkben említett különböző projekttípusok között újraosszák.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktus révén legkésőbb a LIFE program félidős értékeléséig felülvizsgálja a többéves munkaprogramot. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 29. cikk (2) bekezdésében előírt vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
25. cikk
Végrehajtási módszerek
A Bizottság az e rendelet 3. cikkében előírt általános célkitűzések megvalósításához szükséges tevékenységeket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikkében meghatározott költségvetési végrehajtási módszereknek megfelelően hajtja végre, különösen a Bizottság általi közvetett vagy közvetlen, centralizált alapon történő igazgatással vagy a nemzetközi szervezetekkel történő közös igazgatással.
26. cikk
Igazgatási és technikai segítségnyújtás
A LIFE program pénzügyi keretösszege kiterjedhet a LIFE program irányításához és a 3. cikkben előírt általános célkitűzések megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítési, monitoring-, ellenőrzési, auditálási, kommunikációs és értékelési tevékenységekkel kapcsolatos költségekre is.
A Bizottság rendszeres jelleggel és a nemzeti LIFE kapcsolattartókkal együttműködésben szemináriumokat és workshopokat szervez, közzéteszi a LIFE program által finanszírozott projektek listáját, vagy az egyes projektekkel kapcsolatos tapasztalat, tudás és bevált gyakorlatok cseréjét és a projekteredmények Unió-szerte történő megismétlését és átadását megkönnyítő egyéb tevékenységeket folytat. A Bizottság ennek érdekében olyan tevékenységeket végez, amelyek célja a projekteredmények terjesztése a LIFE kedvezményezettjei között és az azok körén kívüli személyek között, adott esetben külön figyelmet fordítva a LIFE keretében nyújtott pénzeszközöket alacsony mértékben igénybe vevő tagállamokra, és megkönnyíti a már lezárt vagy még folyamatban lévő projektek és ugyanazon terület új projektkedvezményezettjei, pályázói vagy érdekeltjei közötti kommunikációt és együttműködést.
A Bizottság továbbá legalább kétévente speciális szemináriumokat és workshopokat, illetve adott esetben egyéb típusú tevékenységeket szervez egyrészt az integrált projektek megtervezésével, előkészítésével és végrehajtásával, másrészt a technikai segítségnyújtási projekteken keresztül nyújtott segítség hatékonyságával kapcsolatos tapasztalat, tudás és bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése érdekében. E tevékenységekbe be kell vonni az egyéb uniós forrásokat kezelő nemzeti vagy regionális hatóságokat, valamint az egyéb érdekelteket.
27. cikk
Monitoring és értékelés
(1) A Bizottság rendszeresen elvégzi a LIFE program (és alprogramjai) végrehajtásának monitoringját és jelentést tesz arról, többek között az éghajlathoz és a biológiai sokféleséghez kapcsolódó kiadások összegéről is. Továbbá értékeli, hogy milyen szinergiák állnak fenn a LIFE program és más kiegészítő uniós programok, illetve különösen a LIFE alprogramok között. A Bizottság az I. mellékletben előírt kritériumokkal összhangban kiszámítja a második többéves munkaprogram időtartamára az indikatív nemzeti forrásokat, kizárólag a tagállamok teljesítményének összehasonlító értékelése céljából.
(2) A Bizottság benyújtja az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére a következő jelentéseket:
a)
legkésőbb 2017. június 30-ig a LIFE programról (és alprogramjairól) készült külső és független félidős értékelésről szóló jelentést, beleértve a végrehajtás minőségi és mennyiségi szempontjait, az éghajlathoz és a biológiai sokféleséghez kapcsolódó kiadások összegét, a célkitűzések közötti szinergiák megvalósításának mértékét, valamint a LIFE program más vonatkozó uniós programokhoz viszonyított kiegészítő jellegét, valamennyi intézkedés célkitűzéseinek megvalósulását (lehetőség szerint az eredményekre és hatásokra kiterjedően), a források felhasználásának hatékonyságát és a program uniós hozzáadott értékét, az intézkedések megújítására, módosítására vagy felfüggesztésére vonatkozó határozat meghozatala céljából. Az említett félidős értékelésről szóló jelentésnek ezenkívül tartalmaznia kell egy mennyiségi és minőségi elemzést arról, hogy a LIFE program hogyan járult hozzá a 92/43/EGK irányelvben és a 2009/147/EK irányelvben felsorolt élőhelyek és fajok természetvédelmi helyzetéhez. Az értékelésben továbbá megvizsgálják az egyszerűsítés lehetőségét, annak belső és külső koherenciáját, a célkitűzések továbbra is fennálló relevanciáját, valamint a LIFE programhoz tartozó intézkedések hozzájárulását az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez és célértékeihez, valamint a fenntartható fejlődéshez. Az értékelés figyelembe veszi továbbá a LIFE +hosszú távú hatásairól készült értékelések eredményét. A félidős értékelésről szóló jelentéshez csatolni kell a Bizottság észrevételeit többek között arra vonatkozóan, hogy a LIFE program végrehajtása során milyen módon fogják figyelembe venni a félidős értékelés megállapításait, valamint különösen arra vonatkozóan, hogy milyen mértékben kell módosítani a III. mellékletben előírt tematikus prioritásokat.
A félidős értékelésről szóló jelentés az integrált projektek iránti igény, illetve azok tervezésének és végrehajtásának mértékére és minőségére vonatkozó alapos értékelést tartalmaz, vagy azt kell csatolni hozzá. Kiemelt figyelmet kell fordítani az integrált projekteknek a más uniós források bevonásával kapcsolatban elért vagy várt sikerére, különös figyelemmel az uniós finanszírozási eszközökkel való fokozott koherencia előnyeire, az érdekeltek részvételének mértékére, valamint arra, hogy a korábbi LIFE+ keretében végrehajtott projektek milyen mértékben tartoztak vagy várhatóan milyen mértékben tartoznak majd az integrált projektek körébe.
b)
legkésőbb 2023. december 31-ig a LIFE program (és alprogramjai) végrehajtásáról és azok eredményeiről szóló, külső és független utólagos értékelő jelentést, beleértve az éghajlathoz és a biológiai sokféleséghez kapcsolódó kiadások összegét, hogy a LIFE program egésze, illetve az egyes alprogramok milyen mértékben valósították meg a kitűzött célokat, hogy milyen mértékben valósultak meg szinergiák a különböző célkitűzések között, és hogy a LIFE program mennyiben járul hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek és célértékeinek eléréséhez. Az utólagos értékelési jelentés azt is megvizsgálja, hogy milyen mértékben valósult meg a környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzéseknek az egyéb uniós politikákba történő integrálása, valamint - a lehetőségek szerinti mértékben - megvizsgálja a LIFE program révén elért gazdasági előnyöket, valamint a részt vevő közösségekre gyakorolt hatásokat és a számukra biztosított hozzáadott értéket is.
(3) A Bizottság az e cikk alapján elvégzett értékelések eredményeit nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.
28. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz, amelyek csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek ellen megelőző intézkedéseknek, hatékony ellenőrzéseknek, valamint szabálytalanságok észlelése esetén a jogosulatlanul kifizetett összegek visszaszerzésének, továbbá adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankcióknak az alkalmazásával biztosítják, hogy az e rendelet alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtása során az Európai Unió pénzügyi érdekei védelemben részesülnek.
(2) A Bizottság vagy képviselői és az Európai Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzés révén ellenőrizzék a LIFE program keretében uniós forrásokból részesülő kedvezményezetteket, vállalkozókat és alvállalkozókat.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben (25) meghatározott eljárásokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet az ilyen finanszírozás által közvetlenül vagy közvetve érintett gazdasági szereplőknél annak megállapítása céljából, hogy az uniós finanszírozással kapcsolatos támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely hatással van az Unió pénzügyi érdekeire.
Az első és második albekezdés sérelme nélkül a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodások, valamint az e rendelet végrehajtásából eredő támogatási megállapodások, támogatási határozatok és szerződések kifejezetten feljogosítják a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot ilyen auditok, helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésére.
(3) Az uniós források kedvezményezettjei egy adott projekttel kapcsolatos utolsó kifizetés időpontját követő öt éven keresztül a Bizottság számára hozzáférhetővé kell, hogy tegyék az adott projekttel kapcsolatos kiadásokat igazoló dokumentumokat.
IV. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
29. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2) A Bizottság a 3. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2013. december 23-tól kezdődő hatállyal.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) és (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 3. cikk (3) bekezdése, valamint a 9. cikk (2) és (4) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanács a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.
30. cikk
A bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot munkájában a LIFE környezetvédelmi és éghajlat-politikai programért felelős bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.
31. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 614/2007/EK rendelet 2014. január 1-jén hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.
32. cikk
Átmeneti intézkedések
(1) A 31. cikk (1) bekezdése ellenére a 614/2007/EK rendelet értelmében 2014. január 1. előtt megkezdett intézkedésekre azok befejezéséig az említett rendelet irányadó, és azoknak az abban meghatározott technikai rendelkezéseknek kell megfelelniük. A 614/2007/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság helyébe 2013. december 23-tól az e rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság lép.
(2) A LIFE program pénzügyi keretösszege felhasználható a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó olyan költségekre is - a 614/2007/EK rendelet által előírt és az érvényességének megszűnése után is kötelező monitoringot, tájékoztatást és értékelést is beleértve - amelyek a 614/2007/EK rendelet és a LIFE program keretében elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.
(3) Azt az összeget, amely a pénzügyi kereten belül a 2020. december 31-ét követő időszakban szükséges a monitoring-, kommunikációs és ellenőrző intézkedésekhez, akkor kell igazoltnak tekinteni, ha az a 2021. január 1-jétől alkalmazandó új pénzügyi kerettel összeegyeztethető.
(4) A 614/2007/EK rendelet értelmében jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizetéséből származó, célhoz kötött bevételeknek megfelelő előirányzatokat a 966/2012/EU, Euratom rendelet 21. cikkével összhangban a LIFE program finanszírozására kell felhasználni.
33. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. december 11-én.