KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 830/2014
af 30. juli 2014
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1890/2005, Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 2/2012 og Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 205/2013 for så vidt angår varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål og for så vidt angår anmodninger om fornyede undersøgelser (ny eksportør) samt om mulighed for godtgørelse af eller fritagelse for told i visse tilfælde
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, stk. 4, artikel 11, stk. 3, 5 og 6, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 1890/2005 (2) (»den oprindelige forordning«) indførte Rådet en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (stainless steel fasteners - herefter »SSF«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), Indonesien, Taiwan, Thailand og Vietnam.
(2)
Efter en udløbsundersøgelse (»udløbsundersøgelsen«) på grundlag af artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«), som var begrænset til de foranstaltninger, der var indført på importen fra Kina og Taiwan, blev de oprindelige foranstaltninger, som varierede fra 11,4 % til 27,4 % for Kina og fra 8,8 % til 23,6 % for Taiwan, forlænget ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 2/2012 (3) (»forordningen om udløbsundersøgelsen«).
(3)
Efter en omgåelsesundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 13, stk. 3, (»omgåelsesundersøgelsen«) blev den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder« fra Kina ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 205/2013 (4) udvidet til at omfatte importen af SSF afsendt fra Filippinerne, uanset om varen er angivet med oprindelse i Filippinerne eller ej.
2. Indledning af en interimsundersøgelse
(4)
En eksporterende producent fra Taiwan, Sheh Kai Precision Co., Ltd (»ansøgeren«), indgav en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Ansøgeren anmodede om en udelukkelse af visse typer skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, nemlig bimetalliske skruer, bolte, møtrikker og lignende varer (bi-metal fasteners - herefter »BMF«), fra varedækningen for de gældende foranstaltninger, da de angiveligt skulle have andre fysiske, kemiske og tekniske egenskaber.
(5)
Efter at have fastslået, at der forelå tilstrækkelig dokumentation til at indlede en delvis interimsundersøgelse, og efter høring af det rådgivende udvalg offentliggjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) den 6. juni 2013 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (5) om indledningen af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan (6).
(6)
Denne undersøgelse er begrænset til en undersøgelse af varedækningen for at afgøre, om visse varetyper af rustfrist stål, navnlig BMF, er omfattet af varedækningen for de oprindelige foranstaltninger, som blev forlænget og udvidet.
3. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kendte EU-producenter og deres sammenslutninger, importører og brugere, repræsentanterne for eksportlandene og alle kendte producenter i Kina og Taiwan, blev underrettet af Kommissionen om indledningen af den fornyede undersøgelse.
(8)
Kommissionen anmodede om oplysninger fra alle ovennævnte parter og de andre parter, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen gav også de interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.
(9)
Tretten eksporterende producenter fra Taiwan, en kinesisk eksporterende producent, en EU-producent, syv importører og en bruger indsendte spørgeskemabesvarelser.
(10)
Desuden bekræftede den sammenslutning, der repræsenterer EU-producenterne - som var klagere i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen - at ingen af disse virksomheder i EU producerer BMF, og den kunne derfor ikke udtale sig om egenskaberne ved BMF.
(11)
Ingen af de andre seks europæiske producentsammenslutninger, der var kendt fra den oprindelige undersøgelse, indsendte oplysninger.
(12)
Der blev ikke anmodet om høringer i forbindelse med denne undersøgelse.
4. Kontrolbesøg
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
EU-producent
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Tyskland
EU-importør
-
Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Det Forenede Kongerige
Eksporterende producenter i Taiwan
-
Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Taiwan
-
Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Taiwan
-
Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Taiwan.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN UNDERSØGTE VARE
(14)
Den pågældende vare er, som defineret i artikel 1, stk. 1, i udløbsforordningen, visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, med oprindelse i Kina og Taiwan.
(15)
I anmodningen om en fornyet undersøgelse anmodede ansøgeren om udelukkelsen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål fra de gældende antidumpingforanstaltninger. Den vare, der skal udelukkes, blev i anmodningen om den fornyede undersøgelse defineret af ansøgeren som »selvskærende og selvborende bimetalliske skruer med et skaft og et hoved af rustfrit stål og en spids af kulstofstål, som gør, at skruen kan bore sit eget styrehul og skære sit eget gevind i hårdt stålmetal, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7318 14 10«.
(16)
En af de samarbejdsvillige importører påstod, at Kommissionen ikke burde havde skelnet mellem BMF og SSF, men mellem selvborende og selvskærende skruer, bolte, møtrikker og lignende varer med henblik på at udelukke selvborende skruer, bolte, møtrikker og lignende varer fra varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger, uanset om der er tale om BMF eller SSF.
(17)
Målet med denne fornyede undersøgelse er, som det fremgår af den anmodning, som ansøgeren indsendte, og især af første afsnit i punkt 4 i indledningsmeddelelsen, at undersøge, om netop bimetalliske selvskærende og selvborende skruer bør udelukkes fra varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger. Påstanden måtte således afvises.
(18)
Samtidig tog Kommissionen højde for forskellene mellem selvborende og selvskærende skruer. Dette afspejles i ændringen af ansøgerens definition, som er citeret i betragtning 15, jf. betragtning 19.
(19)
I denne undersøgelse forstås ved »BMF«: selvborende bimetalliske skruer med et skaft og hoved af rustfrit stål og en spids og de første gevindriller af kulstofstål, som er svejset sammen, og gør, at skruen kan bore sit eget styrehul og skære sit eget gevind i hårdt stålmetal; og bimetalliske selvskærende skruer med et skaft og hoved af rustfrit stål og de første gevindriller af kulstofstål, som er svejset sammen, og gør, at skruen kan skære sit eget gevind i hårdt stålmetal; begge varetyper tariferes i øjeblikket under KN-kode 7318 14 10.
(20)
BMF er et forholdsvis nyt produkt på markedet, som blev udviklet for i en skrue at kombinere de vigtigste egenskaber ved skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af kulstof og af rustfrit stål, nemlig kulstofstålets hårdhed og korrosionsbestandigheden ved rustfrit stål. BMF fremstilles ved at svejse en del af kulstofstål sammen med en del af rustfrit stål, hvorved man opnår en selvborende og/eller selvskærende skrue, som har en spids og et gevind (for selvskærende skruer kun gevind, da de ikke har en spids) af kulstofstål, mens skaftet med yderligere gevind og hovedet består af rustfrit stål.
(21)
BMF kan trænge igennem metalplader på en tykkelse af helt op til 25 mm uden forboring, hvorimod normale SSF kun kan trænge gennem metalplader af en tykkelse på højst 3 mm. Samtidig bevarer BMF deres korrosionsbestandighed og er således egnet til udendørsanvendelse, såsom vinduer og tage, og har en høj kemisk resistens og kan anvendes i kemisk aggressive miljøer, f.eks. svømmehaller og visse fabrikker.
C. UNDERSØGELSENS RESULTATER
Metode
(22)
I den oprindelige undersøgelse og udløbsundersøgelsen blev der ikke skelnet mellem SSF og BMF. Der blev med andre ord kun indhentet oplysninger om forskellige typer af rustfrit stål, der anvendes som råvare til skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, men ikke om skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, der indeholder både rustfrit stål og kulstofstål.
(23)
Efter den endelige fremlæggelse i udløbsundersøgelsen påstod en interesseret part, at bimetalliske skruer, bolte, møtrikker og lignende varer ikke burde indgå i varedækningen på grund af væsentlige forskelle i forhold til skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med hensyn til enhedssalgspriser, produktionsomkostninger, grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber (råvarerne) og anvendelser (7). Som forklaret i betragtning 21 i forordningen om udløbsundersøgelsen kan varedækningen imidlertid ikke ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
(24)
For at undersøge, om BMF er omfattet af de oprindelige foranstaltninger, blev det undersøgt, om BMF og SSF havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. I denne forbindelse undersøgte man også den indbyrdes udskiftelighed og konkurrencen mellem de to typer skruer, bolte, møtrikker og lignende varer.
Grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber
Fysiske egenskaber
(25)
Den største fysiske forskel mellem BMF og SSF er, at BMF består af to forskellige typer stål, der er svejset sammen, mens de almindelige SSF udelukkende er skåret og formet af tråd af rustfrit stål. Hvad angår BMF, består tre til fire af gevindrillerne og borespidsen af kulstofstål, mens hovedet og skaftet består af rustfrit stål.
(26)
Hvis der ikke anvendes en særlig coating, er der tydelig forskel mellem de to dele af hhv. rustfrit stål og kulstofstål i en BMF. Det skal bemærkes, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer i de fleste tilfælde gennemgår en coatingproces, der yderligere styrker deres korrosionsbestandighed, og der kan således ikke altid skelnes mellem SSF og BMF med det blotte øje.
(27)
Ikke desto mindre har BMF magnetiske egenskaber i den del, der består af kulstofstål, hvilket er en vigtig egenskab til at adskille dem fra SSF.
Tekniske egenskaber
(28)
BMF kan bore og skære i hårde og tykke metalplader på grund af komponenten af kulstofstål. SSF har ikke denne egenskab på grund af egenskaberne ved rustfrit stål.
Kemiske egenskaber
(29)
Den kemiske sammensætning af BMF adskiller sig på grund af indholdet af kulstofstål fra SSF, som udelukkende består af rustfrit stål.
Konklusion
(30)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at selv om BMF fysisk ligner SSF (når disse er coated), har de andre grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber end SSF.
Endelige anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed
(31)
Kommissionen vurderede, om de identificerede forskelle i fysiske, kemiske og tekniske egenskaber gav sig udslag i forskellige anvendelsesformål og markedsopfattelser af BMF og SSF.
(32)
Det blev fastslået, at BMF hovedsagelig anvendes til udendørs metaltag, metalbeklædning, vinduesbeklædning og indendørs fastgørelser i kemisk aggressive miljøer såsom svømmehaller og visse fabrikker. I alle disse anvendelser fastgøres metalplader af forskellig tykkelse normalt til hinanden eller fastgøres til andre materialer såsom isoleringslag af forskellig sammensætning. Til disse anvendelsesformål er det ud fra kundens perspektiv vigtigt at bruge korrosionsbestandige skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, og i visse tilfælde/lande er det endda et lovkrav.
(33)
BMF er specifikt udviklet til at opfylde kriterierne for sådanne anvendelsesformål, da de kan bore gennem alle typer overflader, herunder tykke metalplader (ligesom skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af kulstofstål) og er samtidig korrosionsbestandige (ligesom skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål).
(34)
Den eneste samarbejdsvillige EU-producent påstod, at man kan opnå det samme resultat, det vil sige fastgørelse af forskellige overflader til hinanden, med både BMF og SSF. Virksomheden påstod, at den eneste forskel er den måde, som skruen skrues ind på, altså med eller uden forboring. Forboring betyder, at der som første trin bores et hul med forskellige bor afhængigt af materialet. Herefter skrues skruen ind som et separat trin. Forboring er nødvendigt, når der anvendes SSF i forbindelse med metalplader. Virksomheden mener derfor, at valget mellem SSF og BMF udelukkende er en økonomisk beslutning mellem at acceptere højere arbejdskraftomkostninger eller højere materialeudgifter.
(35)
Undersøgelsen viste dog, at forboring i praksis ikke blot er tids- og arbejdskraftkrævende, men ved visse anvendelsesformål (særlig vinduesbeklædning) endda ikke kan lade sig gøre. Dette skyldes, at denne metode forudsætter, at tre eller flere forskellige overflader skal forbores, hver med en forskellig type bor, og derefter samles perfekt, før en SSF-skrue kan skrues ind. I begge tilfælde anvendes der således skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rent kulstofstål som alternativ til BMF i stedet for de typer, der består af rent rustfrit stål. Skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, der udelukkende består af kulstofstål, opfylder ikke kravene til korrosionsbestandighed.
(36)
Denne løsning opfylder ikke kravene til korrosionsbestandighed. Når forboringen er overstået, vil den anvendte SSF, når der anvendes tykke metalplader, ikke selv kunne forme et indvendigt gevind, hvorfor trækstyrken vil være lavere end med BMF (eller skruer af kulstofstål).
(37)
På grundlag af ovenstående afvises påstanden i betragtning 34.
(38)
Det konkluderes, at de identificerede forskelle i fysiske, tekniske og kemiske egenskaber har en indvirkning på den endelige anvendelse af BMF. I modsætning til SSF opfylder BMF forholdsvis specifikke funktioner, og brugen heraf er begrænset til veldefinerede markedssegmenter såsom udendørs metalkonstruktioner, vinduesbeklædning og visse indendørs fastgørelser i kemisk aggressive miljøer.
Forskelle i produktionsproces, omkostninger og priser
(39)
Undersøgelsen viste, at produktionsprocessen for BMF adskiller sig væsentligt fra processen for SSF, da den omfatter en række supplerende trin samt andre maskiner og knowhow. Især kan svejsning og induktionsopvarmning betragtes som omkostningskrævende, unikke og teknologisk følsomme produktionstrin, som kun er relevante for BMF.
(40)
Det blev også bekræftet, at disse forskelle i produktionsprocessen medfører væsentligt højere produktionsomkostninger og priser for BMF. Forskellen mellem produktionsomkostningerne til ens typer af BMF og SSF kan variere med mellem 40 % og 150 % afhængigt af produktionsmetoden og skruens, boltens eller møtrikkens type/længde, mens prisforskellen kan være på over 400 %.
(41)
Den væsentlige forskel i priser (og omkostninger) mellem BMF og SSF betyder, at BMF ikke anvendes i tilfælde, hvor SSF kan anvendes med det samme resultat, navnlig til fastgørelse af andre overflader end tykke metalplader. Dette understøtter konklusionen i betragtning 38 om, at forbrugerne er opmærksomme på forskellene mellem disse to typer skruer, bolte, møtrikker og lignende varer og opfatter dem som forskellige varer.
D. KONKLUSION VEDRØRENDE VAREDÆKNINGEN
(42)
Ovenstående konklusioner viser, at BMF har andre fysiske, kemiske og tekniske egenskaber end SSF, og at disse forskelle er relevante for den endelige anvendelse og markedsopfattelsen af BMF.
(43)
Den indbyrdes udskiftelighed mellem BMF og SSF er forholdsvis begrænset, da SSF i de fleste tilfælde ikke kan anvendes med samme resultat som BMF. Brugere, der ikke kan få BMF, anvender hellere skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af kulstofstål. Desuden står den væsentlige prisforskel mellem SSF og BMF i vejen for den indbyrdes udskiftelighed.
(44)
I betragtning af de nævnte forskelle konkluderes det, at BMF ikke hører under varedækningen i den oprindelige undersøgelse, og at de foranstaltninger, der indførtes ved den oprindelige undersøgelse, ikke burde have fundet anvendelse på importen af BMF. Anvendelsesområdet for foranstaltningerne bør derfor præciseres med tilbagevirkende kraft ved ændring af forordning (EF) nr. 1890/2005, gennemførelsesforordning (EU) nr. 2/2012 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 205/2013.
E. FORNYEDE UNDERSØGELSER (NY EKSPORTØR)
(45)
I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, bør der i forordningen om udløbsundersøgelsen indføres bestemmelser om fornyede undersøgelser (ny eksportør).
F. TILBAGEVIRKENDE KRAFT
(46)
Da den her omhandlede fornyede undersøgelse var begrænset til en præcisering af varedækningen, og da BMF ikke skulle have været omfattet af de oprindelige foranstaltninger, anses det for passende, for at forhindre enhver heraf følgende skade for importører af varen, at konklusionen anvendes med tilbagevirkende kraft fra den dato, hvor den oprindelige forordning trådte i kraft, herunder på import, som var omfattet af midlertidig told mellem den 22. maj 2005 og den 19. november 2005.
(47)
I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter udtrykkeligt opfordret til at fremsætte bemærkninger til konklusionernes mulige virkning med tilbagevirkende kraft. To importører gav udtryk for deres støtte til en anvendelse med tilbagevirkende kraft, og ingen af de interesserede parter var imod en anvendelse af undersøgelsesresultaterne med tilbagevirkende kraft.
(48)
Der bør således indrømmes godtgørelse eller fritagelse for den midlertidige told, som er blevet endeligt opkrævet, og den endelige antidumpingtold, der er betalt på importen af BMF til Unionen i medfør af forordning (EF) nr. 1890/2005 samt den endelige antidumpingtold, der er betalt på importen af BMF til Unionen i medfør af gennemførelsesforordning (EU) nr. 2/2012 som udvidet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 205/2013 til at omfatte importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål afsendt fra Filippinerne, uanset om varen er angivet med oprindelse i Filippinerne eller ej. Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser.
(49)
Denne undersøgelse berører ikke den dato, hvor forordning (EU) nr. 2/2012 udløber, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(50)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1.
G. FREMLÆGGELSE AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE
(51)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1890/2005 affattes således:
»1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, for øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indonesien, Taiwan, Thailand og Vietnam.
Bimetalliske skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, defineret som: selvborende bimetalliske skruer med et skaft og hoved af rustfrit stål og en spids og de første gevindriller af kulstofstål, som er svejset sammen, og gør, at skruen kan bore sit eget styrehul og skære sit eget gevind i hårdt stålmetal; og bimetalliske selvskærende skruer med et skaft og hoved af rustfrit stål og de første gevindriller af kulstofstål, som er svejset sammen, og gør, at skruen kan skære sit eget gevind i hårdt stålmetal; som begge i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7318 14 10, er ikke omfattet af den endelige antidumpingtold.«
Artikel 2
I gennemførelsesforordning (EU) nr. 2/2012 foretages følgende ændringer i artikel 1:
a)
Stk. 1, affattes således:
»1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7318 12 10 og ex 7318 14 10 (Taric-kode fra dagen efter offentliggørelsen af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 830/2014 (8): 7318141051, 7318141059, 7318141081 and 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan.
Bimetalliske skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, defineret som: selvborende bimetalliske skruer med et skaft og hoved af rustfrit stål og en spids og de første gevindriller af kulstofstål, som er svejset sammen, og gør, at skruen kan bore sit eget styrehul og skære sit eget gevind i hårdt stålmetal; og bimetalliske selvskærende skruer med et skaft og hoved af rustfrit stål og de første gevindriller af kulstofstål, som er svejset sammen, og gør, at skruen kan skære sit eget gevind i hårdt stålmetal; som begge i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7318 14 10, er ikke omfattet af den endelige antidumpingtold.
(8) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 830/2014 af 30. juli 2014 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1890/2005, Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 2/2012 og Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 205/2013 for så vidt angår varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål og for så vidt angår anmodninger om fornyede undersøgelser (ny eksportør) samt om mulighed for godtgørelse af eller fritagelse for told i visse tilfælde (EUT L 226 af 31.7.2014, s. 16).«" 						
b)
Følgende tilføjes som stk. 4:
»4. Hvis en eksporterende producent i Taiwan over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at:
a)
denne ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. juli 2003 til 30. juni 2004)
b)
denne ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Taiwan, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger samt
c)
vedkommende faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter undersøgelsesperioden eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen
ændres bilaget ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven og dermed er underlagt den vejede gennemsnitlige told på 15,8 %.«
Artikel 3
Artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 205/2013 affattes således:
»1. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder« i Kina, som blev indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 2/2012, ændret ved artikel 2 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 830/2014 (9), på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvides hermed til at omfatte importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål afsendt fra Filippinerne, uanset om varen er angivet med oprindelse i Filippinerne eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 og ex 7318 15 70 (Taric-kode 7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 og 7318157081), bortset fra varer, der er fremstillet af nedennævnte virksomheder:
Virksomhed
Taric-tillægskode
Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filippinerne
B355
Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filippinerne
B356
Artikel 4
For varer, der ikke er omfattet af artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1890/2005 og artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 2/2012, som udvidet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 205/2013 og ændret ved nærværende forordning, indrømmes der godtgørelse af eller fritagelse for den endelige antidumpingtold, der er betalt eller bogført efter artikel 1, stk. 1, og artikel 2 i forordning (EF) nr. 1890/2005 og artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 2/2012, som udvidet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 205/2013, før den blev ændret ved nærværende forordning.
Anmodninger om godtgørelse og fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser. I tilfælde, hvor fristerne i artikel 236, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (10) er udløbet før eller udløber på datoen for offentliggørelsen af nærværende forordning, eller hvor de udløber inden for seks måneder efter denne dato, forlænges fristerne hermed til seks måneder efter datoen for ikrafttrædelsen af nærværende forordning.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 20. november 2005.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2014.
A BIZOTTSÁG 830/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. július 30.)
a kötőelemek és részeikre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkör és az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről, valamint a lehetséges visszatérítési kötelezettség nyújtásáról vagy a bizonyos esetekben a vám elengedéséről szóló 1890/2005/EK tanácsi rendelet, 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet és 205/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Az 1890/2005/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára (a továbbiakban: kötőelemek és részeik).
(2)
Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően, amelyek a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó behozatalát illetően bevezetett intézkedésekre korlátozódtak, a Kínai Népköztársaság esetében 11,4 %-tól 27,4 %-ig, Tajvan esetében pedig 8,8 %-tól 23,6 %-ig terjedő eredeti intézkedéseket a 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet) meghosszabbította.
(3)
Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdésén alapuló kijátszást vizsgáló eljárás eredményeként (a továbbiakban: kijátszást vizsgáló eljárás) a Tanács 2013/205/EU végrehajtási rendelete (4) értelmében a Kínai Népköztársaságból származó minden más vállalatra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztették a Fülöp-szigeteken feladott kötőelemek és részeik behozatalára függetlenül attól, hogy azokat a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be.
2. Időközi felülvizsgálat megindítása
(4)
Egy tajvani exportáló gyártó, a Sheh Kai Precision Co., Ltd, (a továbbiakban: kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban egy részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet is benyújtott. A kérelmező bizonyos típusú kötőelemek, azaz a bimetál kötőelemek kivételét kérelmezte a jelenlegi intézkedések hatálya alól az állítólagosan eltérő fizikai, kémiai és technikai jellemzői miatt.
(5)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 2013. június 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: értesítés felülvizsgálat megindításáról) bejelentette a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindítását (6).
(6)
A jelenlegi felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódik annak tisztázása érdekében, hogy a rozsdamentes acélcsavarok egyes termékfajtái, különösen a bimetál kötőelem, az eredeti intézkedések hatálya alá tartoznak-e, ahogy azt meghosszabbították és kiegészítették.
3. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság tájékoztatta a felülvizsgálat kezdeményezéséről az ismert uniós gyártókat és egyesületeiket, az importőröket és felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, valamint az összes ismert kínai és tajvani gyártót.
(8)
A Bizottság tájékoztatást kért minden fent említett féltől és az értesítésben megadott határidőn belül jelentkező többi féltől. A Bizottság ezen kívül lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek arra, hogy írásban észrevételeket tegyenek, illetve meghallgatást kérjenek.
(9)
Tizenhárom tajvani exportáló gyártó, egy kínai exportáló gyártó, egy uniós gyártó, hét importőr és egy felhasználó küldte vissza a kérdőívet.
(10)
Ezenkívül az uniós gyártókat képviselő egyesület - az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat panaszosai - megerősítette, hogy az uniós vállalatok egyike sem gyárt bimetál kötőelemet és ezáltal nincs véleményük a bimetál kötőelem jellemzőiről.
(11)
Az eredeti vizsgálatból ismert további hat európai gyártó egyesülete se nyújtott be információt.
(12)
A vizsgálat alatt nem rendeltek el meghallgatásokat.
4. Ellenőrző látogatások
(13)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártó:
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Németország
Uniós importőr:
-
Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Egyesült Királyság
Tajvani exportáló gyártók:
-
Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan
-
Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan
-
Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Tajvan
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK
(14)
Az érintett termék, a hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet 1. cikke (1) bekezdésében meghatározottak alapján, a jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik.
(15)
A felülvizsgálati kérelemében a kérelmező a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik kivételét kérte a jelenleg alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatálya alól. A felülvizsgálati kérelemben szereplő, kivenni kívánt terméket a kérelmező a következőképp határozta meg: „jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá besorolt, olyan bimetál önfúró és önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye pedig szénacélból készült, és ez utóbbi lehetővé teszi, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben”.
(16)
Az együttműködő importőrök egyike azt állította, hogy a Bizottságnak nem a bimetál kötőelem, illetve a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik között kellett volna különbséget tenni, hanem az önfúró és önmetsző kötőelemek között azzal a céllal, hogy az önmetsző kötőelemeket kivegyék a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörből, tekintet nélkül arra, hogy bimetál kötőelem vagy kötőelemek és részeik.
(17)
A felülvizsgálat célja, amint azt a kérelmező jelezte a beadott kérelemben, és mint ahogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés (1) bekezdésének 4. pontja által kifejezetten megemlített, hogy a bimetál önfúró és önmetsző csavarokat kivegyék-e a jelenleg dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörből. Az állítást ezért elutasították.
(18)
Ugyanakkor a Bizottság figyelembe vette az önfúró és önmetsző kötőelemek közti különbségeket. Ezek szerepelnek a kérelmező által nyújtott meghatározás módosításában és a (15) preambulumbekezdésben említettek közt, amint azt a (19) preambulumbekezdés is tükrözi.
(19)
A felülvizsgálat érdekében a bimetál kötőelem meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; mindkét termék jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozik.
(20)
A bimetál kötőelemek meglehetősen új termékek a piacon, melyeket abból a célból fejlesztettek ki, hogy egy kötőelemben egyesítsék a szén- és a rozsdamentes acél legfőbb tulajdonságait, vagyis a szénacél keménységét és a rozsdamentes acél korrózióval szembeni ellenállását. A bimetál kötőelemeket egy szénacél rész rozsdamentes acél részhez történő hegesztésével hozzák létre, és ennek következményeként egy önfúró és/vagy önmetsző kötőelemet kapunk, melynek hegye és fő menetei (önmetsző kötőelemek esetében csak a fő menetek, mivel nincs hegye) szénacélból készült, míg a szár a további menetekkel és a fej rozsdamentes acélból áll.
(21)
Az effajta bimetál kötőelemek képesek áthatolni még a 25 mm-nél is vastagabb fémlemezeken anélkül, hogy előfúrni kellene, míg a rendes kötőelemek és részeik legfeljebb csak 3 mm vastagságú fémlemezeken képesek áthatolni. Ugyanakkor a bimetál kötőelemek megtartják a korrózióval szembeni ellenállásukat és ezért alkalmasak a kültéri használatra, úgy mint ablakok és tetők, valamint vegyileg agresszív közegekben, mint például az uszodák és bizonyos gyárak esetében.
C. A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI
Módszertan
(22)
Mind az eredeti vizsgálat, mind pedig a hatályvesztési felülvizsgálat alatt a bimetál kötőelem nem volt megkülönböztetve a kötőelemek és részeiktől. Másként fogalmazva, csak a kötőelemekhez alapanyagként felhasznált különböző típusú rozsdamentes acélról gyűjtöttek információt és nem pedig olyan kötőelemekről, melyek rozsdamentes és szénacélt is tartalmaztak nyersanyagként.
(23)
A hatályvesztési felülvizsgálatban szereplő végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél úgy vélte, hogy nem szabad kiterjeszteni a termékkört a bimetál kötőelemekre a rozsdamentes acélból készült kötőelemekkel való jelentős különbségei miatt, melyek az értékesítési árak, előállítási költség, (alapanyagának) alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alkalmazásaikban nyilvánul meg (7). A hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet (21) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint azonban a termékkör nem módosítható hatályvesztési felülvizsgálat keretében.
(24)
Annak felmérése érdekében, hogy a bimetál kötőelem az eredeti intézkedések hatálya alatt van-e, megvizsgálták, hogy a bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik ugyanolyan alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonsággal, valamint ugyanolyan végfelhasználással rendelkeznek-e. Ebben a tekintetben szintén megvizsgálták a két kötőelemtípus felcserélhetőségét és azoknak versenyben állását.
Alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzők
Fizikai jellemzők
(25)
A bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik közti legfőbb különbség azt, hogy a bimetál kötőelem két különböző fajta összehegesztett acélból készül, míg a standard kötőelemeket és részeiket egy darab rozsdamentes acélhuzalból vágják és alakítják ki. A bimetál kötőelem esetében a három-négy fő menet és a fúróhegy szénacélból áll, míg a feje és szára rozsdamentes acélból készül.
(26)
Hacsak nem alkalmaznak speciális festékanyagot, a bimetál kötőelem rozsdamentes acél és szénacél részét vizuálisan is meg lehet különböztetni. Meg kell jegyezni, hogy a legtöbb esetben a kötőelemek festési folyamaton mennek keresztül ezáltal tovább fokozva a korrózióval szembeni ellenállásukat, és éppen ezért a kötőelemek és részeiket és a bimetál kötőelemet nem biztos, hogy szabad szemmel meg lehet különböztetni.
(27)
A bimetál kötőelem mindazonáltal mágneses tulajdonsággal rendelkezik a szénacél részében, ami fontos tulajdonsága a kötőelemek és részeiktől való megkülönböztetésben.
Műszaki jellemzők
(28)
A bimetál kötőelem képes a szénacél összetevőjének köszönhetően kemény és vastag fémlemezekbe fúrni és metszeni. A kötőelemek és részeiknek nincs meg ez a képességük a rozsdamentes acél tulajdonságai miatt.
Kémiai jellemzők
(29)
A szénacél tartalma miatt a bimetál kötőelem kémiai összetevői különböznek a kötőelemek és részeiétől, mivel az utóbbiak kizárólag rozsdamentes acélból állnak.
Következtetés
(30)
A fentiek alapján megállapítható, hogy annak ellenére, hogy a bimetál kötőelem fizikailag hasonlít a kötőelemek és részeikhez (mikor le van festve), alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői mégis különbözik a kötőelem és részeikétől.
Rendeltetés és helyettesíthetőség
(31)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a fizikai, kémiai és műszaki jellemzők terén felismert különbségek a bimetál kötőelem és kötőelemek és részeik különböző végfelhasználásához és piaci megítéléséhez vezetnek-e.
(32)
Megállapították, hogy a bimetál kötőelemet elsősorban kültéri fém tetőfedés, fémburkolat, ablak burkolat alkalmazásakor, illetve vegyileg agresszív közegekben fellelhető beltéri rögzítések - úgy mint az uszodák és bizonyos gyárak - esetében használják. Általában a szóban forgó alkalmazások különböző vastagságú fémlemezeket igényelnek, melyeket egybe- vagy más anyagokhoz, mint például különböző összetételű szigetelő rétegekhez, kell rögzíteni. A szóban forgó alkalmazásokkor a korrózióálló kötőelemek használata nagyon fontos az ügyfelek szempontjából, ráadásul néhány esetben vagy országban jogi követelmény is.
(33)
A bimetál kötőelemet úgy alakították ki, hogy megfeleljen az effajta alkalmazásoknak azáltal, hogy képes keresztülfúrni minden fajta felületen, beleértve a vastag fémlemezeket (mint a szénacél kötőelemek) és ugyanakkor korrózióálló is (mint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek).
(34)
Az egyetlen együttműködő uniós gyártó azt állította, hogy különböző felületek egymáshoz rögzítését bimetál kötőelemmel és kötőelemek és részeikkel is el lehet érni. A vállalat szerint az egyedüli különbség a csavar behelyezésének a módja, azaz hogy ez előfúrással vagy anélkül valósul-e meg. Az előfúrás azt jelenti, hogy kezdő lépésként a lyukakat az anyagtól függően különböző fúrókkal előre kifúrják. A csavarokat külön lépésként helyezik be. Az előfúrás szükséges, amikor kötőelemek és részeiket használunk fémlemezeken. Ezen oknál fogva a vállalat úgy véli, hogy a bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik használata közti választás csupán a magasabb munkaerő- vagy magasabb anyagköltség közti gazdasági döntés.
(35)
A vizsgálat azonban feltárta, hogy a gyakorlatban az előfúrás módszere nem csak idő és munkaigényes, hanem bizonyos eljárások során (különösen az ablak burkolatokban) még csak nem is kivitelezhető. Ennek az az oka, hogy ez a módszer három vagy még több különböző felület előfúrását igényelné, mindegyik esetben különböző típusú fúróval, majd ezután tökéletesen egymásra kellene helyezni őket, hogy a kötőelemek és részeiket be tudják helyezni. Következésképpen ilyen esetekben a bimetál kötőelem alternatívájaként tiszta szénacél kötőelemeket használnak, nem pedig tiszta kötőelemeket és részeiket. A tiszta szénacél kötőelemes megoldás nem tesz eleget a korrózióval szembeni ellenállás követelményének.
(36)
Emellett, amikor vastagabb fémfelületek esetében végeznek előfúrást, a behelyezett kötőelemek és részeik nem lesznek képesek kialakítani a saját belső meneteiket és következésképp a húzóerő kisebb lesz mint a bimetál kötőelem (vagy szénacél kötőelemek) esetében.
(37)
A fentiek alapján a (34) preambulumbekezdésben szereplő állítást el kell utasítani.
(38)
Megállapítást nyert, hogy a fizikai, kémiai és műszaki jellemzők terén felismert különbségek hatást gyakorolnak a bimetál kötőelem végfelhasználására. A kötőelemek és részeikkel ellentétben a bimetál kötőelem meghatározott funkciót tölt be és használata egy jól meghatározott piaci szegmensre korlátozódik, mint amilyen a kültéri fémszerkezetek, ablak burkolat és vegyileg agresszív közegekben fellelhető bizonyos beltéri rögzítések piaca.
A termelési folyamatban, költségekben és árakban való különbségek.
(39)
A vizsgálat feltárta, hogy a bimetál kötőelem termelési folyamata lényegesen különbözik a kötőelemek és részeiétől, azáltal hogy számos további gyártási lépést, egyéb gépet és know-how-t iktat be. Különösen a hegesztés és az indukciós fűtés tekinthető költségesnek, egyedinek és technológiailag érzékeny gyártási lépésnek, melyek csak a bimetál kötőelem számára fontosak.
(40)
Megerősítést nyert az is, hogy a szóban forgó termelési folyamatbeli különbségek a bimetál kötőelem lényegesen magasabb gyártási költségét és árát eredményezik. A hasonló típusú bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik gyártási költségei közti különbségek a gyártási eljárás és a kötőelem típusától, illetve hosszától függően 40 % és 150 % között változhatnak, míg az árbeli különbségek a 400 %-ot is meghaladhatják.
(41)
A bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik közti jelentős árbeli (és költségbeli) különbségek azt eredményezik, hogy a bimetál kötőelemet nem alkalmazzák olyan esetekben, amikor a kötőelemek és részeiket ugyanolyan eredménnyel lehet használni, azaz a vastag fémtől eltérő kötőelem-felületeken. Ez alátámasztja a (38) preambulumbekezdés következtetését miszerint a fogyasztók teljes mértékben tisztában vannak a két kötőelem közti különbségekkel és különböző termékként tekintenek rájuk.
D. A TERMÉKKÖRRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK
(42)
A fenti megállapítások alátámasztják, hogy a bimetál kötőelem a kötőelemek és részeikhez viszonyítva eltérő fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, valamint hogy ezek a különbségek fontosak a bimetál kötőelem végfelhasználásában és a piaci megítélésében.
(43)
Meglehetősen korlátozott a bimetál kötőelem felcserélhetősége a kötőelemek és részeikkel, mivel a legtöbb esetben a kötőelemek és részeikkel nem ugyanazt az eredményt lehet elérni mint a bimetál kötőelemmel. A bimetál kötőelem hiányában a felhasználók inkább a szénacél kötőelemeket részesítenék előnyben. Mindemellett a kötőelemek és részeik bimetál kötőelemmel való felcserélhetőségét gátolja a két termék közti lényeges árkülönbség.
(44)
A fent említett különbségeknek megfelelően az a következtetés vonható le, hogy a bimetál kötőelem nem tartozik az eredeti vizsgálat hatálya alá és hogy az eredeti vizsgálat keretében bevezetett intézkedéseket nem kellett volna alkalmazni a bimetál kötőelem behozatalára. Következésképp az 1890/2005/EK rendelet, a 2/2012/EU és 205/2013/EU végrehajtási rendelet módosításaival az intézkedések hatályát visszamenőlegesen tisztázni kell.
E. AZ ÚJ EXPORTŐRRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT
(45)
Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján rendelkezni kell a hatályvesztési felülvizsgálatban az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről.
F. VISSZAMENŐLEGES ALKALMAZÁS
(46)
Mivel e felülvizsgálat a termékkör tisztázására korlátozódott és mivel nem tervezték, hogy a bimetál kötőelemet az eredeti intézkedések hatálya alá vonják, a terméket importálók bármilyen sérelmének elkerülése érdekében helyénvalónak tűnik, hogy a megállapításokat visszamenőlegesen az eredeti rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazzák, beleértve azt a behozatalt, amelyre a 2005. május 22-e és 2005. november 19-e közötti ideiglenes vám vonatkozik.
(47)
A felülvizsgálatról szóló értesítésben a feleket kifejezetten felkérték arra, hogy ismertessék véleményüket a következtetések esetleges visszamenőleges hatásáról. Két importőr támogatását fejezte ki, valamint egyik érdekelt fél sem ellenezte a felülvizsgálat eredményeinek visszamenőleges hatályú alkalmazását.
(48)
Következésképpen az 1890/2005/EK rendelet alapján a bimetál kötőelem Unióba történő behozatalára kivetett, véglegesen beszedett ideiglenes vámokat és befizetett végleges dömpingellenes vámokat, valamint a 205/2013/EU végrehajtási rendelet által a rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott importszállítmányaira - függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem - kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet alapján a bimetál kötőelem Unióba történő behozatalára kivetett és befizetett végleges dömpingellenes vámokat, vissza kell fizetni vagy el kell engedni. A visszafizetést vagy elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni.
(49)
Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor a 2/2012/EU rendelet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályát veszti.
(50)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével.
G. KÖZZÉTÉTEL
(51)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A feleknek rendelkezésére állt egy időszak, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. Nem érkezett azonban beadvány vagy észrevétel.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1890/2005/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„1. Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a jelenleg a 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
A bimetál kötőelemek meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; nem kell végleges dömpingellenes vámot kivetni egyik jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó termékre sem.”
2. cikk
A 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„1. Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a jelenleg 7318 12 10 és ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára (a 830/2014/EU (8) e végrehajtási rendelet bizottsági végrehajtási rendelet kihirdetését követő naptól érvényben levő TARIC kódok: 7318141051, 7318141059, 7318141081 és 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
A bimetál kötőelemek meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; nem kell végleges dömpingellenes vámot kivetni egyik jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó termékre sem.
(8) A Bizottság2014. július 30-i 830/2014/EU végrehajtási rendelete a kötőelemek és részeikre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkör és az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről, valamint a lehetséges visszatérítési kötelezettség nyújtásáról vagy a bizonyos esetekben a vám elengedéséről szóló 1890/2005/EK tanácsi rendelet, 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet és 205/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 226., 2014.7.31., 16 o.).”" 						
b)
a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„4. Ha bármilyen új exportáló gyártó Tajvanban elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy
a)
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2003. július 1-jétől2004. június 30-ig);
b)
nem áll kapcsolatban azon tajvani exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell; valamint
c)
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak a vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba,
módosítható a melléklet az új exportáló gyártónak a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe történő felvételével, amely vállalatra így a 15,8 %-os súlyozott átlagos vámot kell alkalmazni.”
3. cikk
A 205/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„1. A Bizottság 830/2014/EU (9) végrehajtási rendeletének 1. cikkével módosított 2/2012/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése által a kínai vállalatok tekintetében „minden más vállalatra” alkalmazandó, a Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám ezennel kiterjesztésre kerül a jelenleg az ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 és ex 7318 15 70 KN-kódok (7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 és 7318157081 TARIC kódok) alá tartozó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott importszállítmányaira, függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:
Vállalat
TARIC-kiegészítő kód
Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Fülöp-szigetek
B355
Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Fülöp-szigetek
B356
4. cikk
Az e rendelettel módosított 1890/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének és a 205/2013/EU végrehajtási rendelettel kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó termékek esetében, az 1890/2005/EK végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és 2. cikke alapján, valamint a 205/2013/EU végrehajtási rendelettel kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint az e rendelet általi módosítás előtt megfizetett vagy elkönyvelt végleges dömpingellenes vámokat vissza kell fizetni vagy el kell engedni.
A visszafizetést és az elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni. Azokban az esetekben, amelyekben a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (10) 236. cikke (2) bekezdésében megállapított határidők e rendelet kihirdetése előtt vagy annak a napján lejárnak, illetve amennyiben e napot követő hat hónapon belül járnak le - azokat meg kell hosszabbítani oly módon, hogy azok e rendelet hatálybalépése után hat hónappal járjanak le.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet visszamenőleges hatállyal 2005. november 20-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 30-án.