KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 845/2012
af 18. september 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 21. december 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("det pågældende land" eller "Kina").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 7. november 2011 af Eurofer ("klageren"), der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 70 %, af den samlede produktion i Unionen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den nævnte vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i Canada og Den Sydafrikanske Republik ("Sydafrika"), da det i indledningsmeddelelsen blev påtænkt at anvende disse lande som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen at fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. oktober 2010 til 30. september 2011.
(5)
Hvad angår EU-producenterne, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af seks virksomheder, om hvem Kommissionen vidste, at de producerede samme vare, som blev udvalgt ud fra deres salgs- og produktionsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for 46 % af EU-produktionen og 38 % af EU-salget. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve. En af EU-producenterne meddelte, at virksomheden ikke ønskede at indgå i stikprøven og blev derfor erstattet i stikprøven af den næststørste producent.
(6)
I alt 26 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter udtog Kommissionen indledningsvis en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen. En af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde ikke fremlagt nøjagtige eksportdata og blev derfor udelukket fra stikprøven. To andre eksporterende producenter, der derefter blev udtaget til stikprøven, ophørte med at samarbejde. Kommissionen besluttede sig endelig for at begrænse stikprøven til de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til at udgøre en del af stikprøven og havde de største eksportmængder til Unionen. Deres eksportmængder tegnede sig for mere end 30 % af den samlede eksport fra alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina.
(7)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt, til de kinesiske myndigheder og til alle andre kinesiske eksporterende producenter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Tre kinesiske eksporterende producenter, hvoraf én indgik i stikprøven, anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. En af disse eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, trak efterfølgende sin anmodning tilbage. Den anden eksporterende producent i stikprøven anmodede udelukkende om individuel behandling.
(8)
Fire ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig.
(9)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to eksporterende producenter i Kina, som indgik i stikprøven, 14 andre eksporterende producenter i Kina, der anmodede om spørgeskemaer, fire producenter i Canada, tre producenter i Sydafrika, fem producenter i Republikken Korea ("Sydkorea"), fem producenter i Den Føderative Republik Brasilien ("Brasilien") - disse lande var kandidater til at blive valgt som referencelande - de seks EU-producenter i stikprøven, de fire samarbejdsvillige EU-importører og til de kendte brugere.
(10)
Der blev modtaget besvarelser fra ni eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, en producent i Canada og en producent i et andet muligt referenceland, nemlig Sydkorea. Desuden besvarede de seks EU-producenter i stikprøven, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører og ti brugere spørgeskemaet.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
ArcelorMittal Belgium, Belgien og den forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxembourg
-
ArcelorMittal Poland, Polen
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland
-
voestalpine Stahl GmbH og voestalpine Stahl Service Center GmbH, Østrig
-
Tata Steel Maubeuge SA (der tidligere var kendt som Myriad SA), Frankrig
-
Tata Steel UK Ltd, Det Forenede Kongerige
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
c)
EU-importører
-
ThyssenKrupp Mannex, Tyskland
d)
Brugere i EU
-
Steelpartners NV (som er en del af Joris IDE group), Belgien.
3. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, og undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 ("den pågældende vare").
(14)
Stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, anvendes primært i byggesektoren, også til videre forarbejdning af forskellige produkter, der anvendes i byggeriet (sandwichpaneler, tagbeklædning, vægbeklædning mv.). Andre anvendelsesområder omfatter husholdningsapparater (hvidevarer og brunvarer) eller udstyr til byggesektoren (døre, radiatorer, belysning osv.).
2. Samme vare
(15)
Undersøgelsen viste, at stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, som importeres til Unionen fra Kina, samt stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der fremstilles og sælges i referencelandet Canada, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(16)
En række interesserede parter påstod, at varerne fra Kina ikke kunne sammenlignes med de varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen, fordi førstnævnte sælges på et anderledes marked og i et andet prissegment og til andre anvendelsesformål som f.eks. udendørs byggeri, hvorimod den overvejende del af EU-erhvervsgrenens varer er varer af høj kvalitet, der udelukkende anvendes i nichen for husholdningsapparater.
(17)
Undersøgelsen viste, at selv om EU-producenterne ganske rigtigt solgte en del af deres produktion til markedssegmenter som husholdningsapparater, blev de samme varer også solgt til industrien for byggematerialer, som angiveligt er det vigtigste markedssegment for den kinesiske eksport. Desuden blev det konstateret, at prisniveauet for disse sektorer i vidt omfang var sammenligneligt for samme varetype, der solgtes til forskellige brugere.
(18)
Det skal bemærkes, at da den pågældende vare i vidt omfang er standardiseret, har den i vidt omfang de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den samme vare uanset de endelige anvendelsesformål. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3. Anmodninger om udelukkelse af varer
(19)
Der blev modtaget adskillige anmodninger om udelukkelse af visse varetyper fra brugere, kinesiske eksportører og EU-producenter. De varetyper, der iflg. anmodningerne skulle udelukkes, var f.eks. stål belagt med krom eller tin, stålplader malet med uorganisk zinksilikatmaling eller med andre materialer end organiske materialer.
(20)
Der er dog endnu ikke truffet konklusioner herom, da nogle af disse anmodninger ikke er tilstrækkeligt dokumenterede til at træffe en velbegrundet afgørelse. Det blev derfor besluttet at foretage en yderligere undersøgelse af disse påstande.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina beregnes i overensstemmelse med stk. 1-6 i nævnte artikel for producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, som er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(22)
Tre eksporterende producenter fra Kina anmodede, jf. betragtning 8, om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular; en af de eksporterende producenter trak efterfølgende sin anmodning tilbage.
(23)
Hvad angår de resterende to samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, blev det som følge af en dom afsagt af Domstolen den 2. februar 2012 (3) besluttet at undersøge anmodningerne fra både den eksporterende producent, der indgik i stikprøven (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder), og den eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven (Union Steel China og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed). Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(24)
Det blev konkluderet, at ingen af de to samarbejdsvillige grupper af eksporterende producenter i Kina opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, idet omkostningerne til det vigtigste råmateriale, varmvalsede coils af stål, er væsentligt fordrejede som følge af statslig indgriben på stålmarkedet i Kina og ikke afspejler markedsværdierne, som foreskrevet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), første led.
(25)
Den kinesiske stats indgriben i stålsektoren er dokumenteret ved, at hovedparten af de største stålproducenter i Kina er statsejede, og den installerede kapacitet og produktion påvirkes af forskellige femårsindustriplaner, navnlig den nuværende 12. femårsplan (2011-2015) for jern- og stålsektoren.
(26)
Staten udøver desuden væsentlig kontrol over råvaremarkedet. Koks (som sammen med jernmalm er de vigtigste råvarer til produktion af stål) er underlagt mængderestriktioner for eksport og en eksportafgift på 40 %. Det kan således konkluderes, at det kinesiske stålmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(27)
Denne fordrejning afspejles i den pris, som de undersøgte virksomheder skulle betale for varmvalsede coils af stål i UP. Det konstateredes, at disse priser var betydeligt lavere end de internationale priser. Det kan derfor konkluderes, at produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, har fordel af unormale priser på varmvalsede coils af stål som følge af statslig indgriben, hvilket fordrejer priserne på stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Kina. Denne fordrejning udgør en væsentlig omkostningsfordel for de kinesiske eksporterende producenter, da omkostningerne til den vigtigste råvare, varmvalsede coils af stål, udgør ca. 80 % af produktionsomkostningerne. Det konkluderes derfor, at kriterium 1 ikke er opfyldt.
(28)
Udover den generelle situation, som er beskrevet ovenfor, opfyldte en eksporterende producent heller ikke kriterium 2 som følge af væsentlige mangler i regnskaberne hos tre af producentens forretningsmæssigt forbundne virksomheder i samme gruppe.
(29)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(30)
Der blev modtaget skriftlige bemærkninger fra klageren, en kinesisk eksporterende producent og de kinesiske myndigheder. Klageren var enig i resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Den kinesiske eksporterende producent satte hovedsagelig spørgsmålstegn ved, om de priser, som de undersøgte virksomheder skulle betale for varmvalsede coils af stål, var væsentligt lavere end de internationale priser, men fremlagde ingen oplysninger til støtte for påstanden. Oplysninger fra Eurostat, som bekræftes af andre tilgængelige statistikker (4), viser imidlertid klart, at disse priser var betydeligt lavere end internationale priser, når man sammenligner med priser i Europa, Nordamerika, Sydamerika og Japan, og påstanden afvises derfor.
(31)
De kinesiske myndigheder påstod, at tilstedeværelsen af en eventuel fordrejning i hele sektoren af prisen for råvaren, varmvalsede coils af stål, ikke automatisk udelukkede overholdelse af kriterium 1, som foreskriver en afgørelse på virksomhedsniveau. Som det fremgår af betragtning 27, afspejles fordrejningen i prisen på den vigtigste råvare i den pris, som de undersøgte virksomheder betaler. For det første blev denne kendsgerning ikke anfægtet af parterne, og for det andet blev undersøgelsen i forbindelse med markedsøkonomisk behandling foretaget på virksomhedsniveau, og konklusionerne er ikke begrænset til generelle horisontale anliggender. Påstanden blev derfor afvist.
(32)
De kinesiske myndigheder påstod derudover, at femårsplanerne er ikke bindende retningslinjer uden retskraft i Kina. Uanset disse planers egentlige retlige status, kan det, jf. betragtning 25, ikke benægtes, at de kinesiske myndigheders indgriben gennem disse planer har en væsentlig indvirkning på den installerede stålkapacitet og stålproduktion. Påstanden blev derfor afvist.
(33)
Det blev også påstået, at Kommissionens behandling af anmodningerne om markedsøkonomisk behandling ikke var i overensstemmelse med domstolens dom af 2. februar 2012 (5) ("Brosmann-dommen") og af 19. juli 2012 (6) ("Zhejiang Xinan Chemical-dommen"). Hvad angår denne påstand, skal det bemærkes, at proceduren blev gennemført i overensstemmelse med Brosmann-dommen, således som de kinesiske myndigheder også selv anerkendte det i deres bemærkninger. Zhejiang-dommen behandlede desuden statens indgriben i virksomhedernes beslutninger. Den vigtigste begrundelse for ikke at indrømme markedsøkonomisk behandling i denne sag var dog, at prisen for den vigtigste råvare ikke afspejler markedsværdierne. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
(34)
Det blev desuden påstået, at da den sideløbende antisubsidieundersøgelse vedrørende den pågældende vare også behandlede spørgsmålet om fordrejninger af råvarer, bør Kommissionen tage hensyn til oplysninger indhentet om dette spørgsmål i nævnte sideløbende undersøgelse. Det skal i forbindelse med denne påstand bemærkes, at det i den nuværende antidumpingprocedure i forbindelse med undersøgelsen angående markedsøkonomisk behandling blev undersøgt, om omkostningerne til den vigtigste råvare afspejler markedsværdierne. Konklusionen om, at produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Kina har fordel af unormal prisfastsætning på varmvalsede coils af stål, jf. betragtning 27, er derfor ganske begrundet i den henseende og foregriber på ingen måde de eventuelle konklusioner i antisubsidieundersøgelsen eller omvendt. De konklusioner, der måtte træffes i antisubsidieundersøgelserne, har ingen sammenhæng med undersøgelsen forud for markedsøkonomisk behandling. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
(35)
De kinesiske myndigheder påstod endvidere, at Kommissionen ikke fremlagde konklusionerne om markedsøkonomisk behandling for dem. Dette er dog ikke korrekt, da Kommissionens tjenestegrene ved en verbalnote den 12. juli 2012 forelagde dokumentet med fremlæggelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling for den kinesiske mission.
(36)
Endelig blev det også påstået, at Kommissionen anvender data fra producenten i referencelandet, som ikke er blevet verificeret, med henblik på at indføre en midlertidig told. Dette er dog ikke korrekt, idet Kommissionen anvendte data, som den analyserede og fandt pålidelige, hvilket klart fremgår af betragtning 48. Kommissionen måtte anmode producenten i referencelandet Canada om samarbejde, idet producenten i referencelandet Korea ophørte med at samarbejde lige inden det planlagte og aftalte kontrolbesøg, jf. betragtning 45. Kontrolbesøget hos producenten vil derfor finde sted efter den midlertidige fase af undersøgelsen. Det blev også påstået, at producenten i referencelandet Korea ophørte med at samarbejde på grund af beslutningen om markedsøkonomisk behandling. Dette er dog ikke tilfældet, da virksomheden ophørte med at samarbejde den 3. juli og konklusionerne om markedsøkonomisk behandling først blev offentliggjort den 12. juli 2012.
(37)
Ingen af de fremsatte påstande kunne ændre konklusionerne i forbindelse med beslutningen om markedsøkonomisk behandling.
(38)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de to grupper samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
2. Individuel behandling
(39)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(40)
Den eksporterende producent, som indgik i stikprøven og anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. Den anden eksporterende producent, som indgik i stikprøven, anmodede kun om individuel behandling. På grundlag af de tilgængelige oplysninger blev det foreløbigt fastslået, at disse to eksporterende producenter i Kina opfyldte alle kriterierne for individuel behandling.
3. Individuel undersøgelse
(41)
Seks samarbejdsvillige eksporterende producenter indgav anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvoraf kun én anmodede om markedsøkonomisk behandling. Det blev foreløbig besluttet at gennemføre en individuel undersøgelse for den eksporterende producent, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, nemlig Union Steel China, da det ikke var urimelig byrdefuldt, idet denne eksporterende producent allerede var blevet undersøgt i forbindelse med dennes anmodning om markedsøkonomisk behandling.
(42)
Denne eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling og også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. Efter gennemgangen af denne anmodning blev det foreløbig besluttet at indrømme Union Steel China individuel behandling, da virksomheden opfyldte kriterierne for individuel behandling.
4. Normal værdi
4.1. Valg af referenceland
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(44)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende enten Canada eller Sydafrika som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(45)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende andre lande som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Canada og Sydafrika og desuden i Brasilien og Sydkorea. Kun to producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, én i Canada og én i Sydkorea, besvarede spørgeskemaet. Begge lande var tilsyneladende åbne markeder uden importtold og med betydelig import fra adskillige tredjelande. Der var desuden mindst fire andre hjemlige producenter af den pågældende vare i Sydkorea, hvilket giver et godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet. På et sent tidspunkt i undersøgelsen, nemlig den 3. juli 2012 og lige inden Kommissionens kontrolbesøg, ophørte den sydkoreanske producent uden yderligere forklaring med at samarbejde.
(46)
På denne baggrund blev Canada valgt som referenceland. Der er mindst fire andre hjemlige producenter af den pågældende vare i Canada, hvilket giver et godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet. Undersøgelsen påviste ingen grund til at konkludere, at Canada ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi.
(47)
En række interesserede parter påstod, at omkostningsstrukturen hos en canadisk producent ikke kan sammenlignes med omkostningsstrukturen hos en eksporterende producent i Kina. Der blev dog ikke konstateret væsentlige forskellige i omkostningsstrukturen, hvorfor påstanden blev afvist.
(48)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige canadiske producents besvarelse blev analyseret og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(49)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Canada er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(50)
Da den virksomhed, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, og den virksomhed, hvis anmodning om en individuel undersøgelse blev godtaget, ikke kunne godtgøre, at de opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og da den anden virksomhed, som blev udtaget til at indgå i stikprøven, ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysningerne fra producenten i referencelandet.
(51)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Canada var repræsentativt. Det blev konkluderet, at den samarbejdsvillige canadiske producents salg af samme vare blev solgt i repræsentative mængder på det canadiske hjemmemarked i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og af den eksporterende producent, hvis anmodning om en individuel undersøgelse blev godtaget.
(52)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den canadiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(53)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(54)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(55)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den canadiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de varetyper, der er fortjenstgivende.
4.3. Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(56)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.4. Sammenligning
(57)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres med efterprøvede oplysninger.
5. Dumpingmargener
(58)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(59)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for de eksporterende producenter i stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. På det grundlag blev den midlertidige dumpingmargen for de eksporterende producenter uden for stikprøven, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 61,1 %.
(60)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige eller ukendte eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til Unionen, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats tilsvarende statistikker.
(61)
Da samarbejdsgraden i Kina var på ca. 70 %, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af den højeste dumpingmargen, der var fastlagt for de eksporterende producenters repræsentative varetyper. På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 77,9 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufoldet.
(62)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd., Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd. og Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
54,6 %
Union Steel China og Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
59,2 %
Vejet gennemsnit for stikprøven
61,1 %
Landsdækkende dumpingmargen
77,9 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(63)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(64)
I undersøgelsesperioden blev der fremstillet stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, af 22 producenter i Unionen. På det grundlag, som er omtalt i foregående betragtning, blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 3 645 298 ton i UP. De EU-producenter, der tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter "EU-erhvervsgrenen".
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(65)
I forbindelse med undersøgelsen blev det konkluderet, at en væsentlig del af produktionen hos EU-producenterne i stikprøven var beregnet til bunden anvendelse, dvs. ofte ganske enkelt overført (uden faktura) og/eller leveret til overførselspriser inden for samme virksomhed eller gruppe af virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled.
(66)
For at afgøre, om EU-erhvervsgrenen led skade, og fastlægge forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation, blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EU-erhvervsgrenens produktion af samme vare.
(67)
For at få et så fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, og det blev fastslået, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller det frie marked.
(68)
For følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen fandtes det, at en anvendelig analyse og evaluering måtte koncentreres om situationen på det frie marked: salgsmængder og -priser på EU-markedet, markedsandel, vækst, eksportmængde og -priser, og derfor blev skadesindikatorerne korrigeret for EU-erhvervsgrenens kendte bundne anvendelse og salg, og den bundne anvendelse og salget blev analyseret separat.
(69)
For så vidt angår andre økonomiske indikatorer fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at disse kun med rimelighed kunne undersøges med henvisning til den samlede aktivitet. Produktionen (til såvel det bundne som det frie marked), kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, investeringerne, lagrene, beskæftigelsen, produktiviteten, lønningerne samt evnen til at tilvejebringe kapital afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked.
3. EU-forbruget
(70)
EU-erhvervsgrenen sælger samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og sælger/overfører den til forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled, f.eks. stålservicecentre.
(71)
Ved beregningen af det åbenbare EU-forbrug af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, tilføjede Kommissionen den samlede mængde af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der blev importeret til Unionen i henhold til Eurostats statistikker, og salgsmængden og den bundne anvendelse af samme vare i Unionen produceret af EU-erhvervsgrenen, jf. oplysningerne i klagen, som blev verificeret under kontrolbesøg hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(72)
Hvad angår Eurostats importtal, skal det bemærkes, at beskrivelsen af de relevante KN-koder (se betragtning 13) ikke er begrænset til beskrivelsen af den undersøgte vare, og Eurostats importtal under disse koder kan således omfatte andre varer. Da der imidlertid ikke foreligger oplysninger om, hvorvidt disse mængder var påvirket af anden import, eller beviser for, at disse mængder var af væsentlig størrelse, blev det midlertidigt besluttet at anvende samtlige data vedrørende importen under de relevante KN-koder, som anført i Eurostats statistikker.
(73)
På dette grundlag udviklede det samlede EU-forbrug sig således:
2008
2009
2010
UP
Forbrug (tons)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indeks (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Det samlede forbrug på EU-markedet svandt med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 24 %, som svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise i især byggeindustrien. Herefter begyndte forbruget igen at stige med i alt 20 % fra 2009 til UP, men det lå stadig under det oprindelige niveau fra 2008.
4. Import fra det pågældende land og markedsandel
(75)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode:
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (ton)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008 = 100)
100
32
98
149
Markedsandel
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
42
114
163
Kilde: Eurostat
(76)
Uanset udviklingen i forbruget, steg importmængden fra Kina også markant, dvs. med 49 % i den betragtede periode. Som følge af de negative virkninger af den økonomiske krise faldt mængden af import fra Kina også markant i 2009. Importen fra Kina begyndte at stige med så markant hastighed, at stigningen var 2009 til UP var så imponerende som 367 %.
(77)
Ligeledes steg den kinesiske imports markedsandel med 63 % i løbet af den betragtede periode. Selv om den faldt med over halvdelen fra 2008 til 2009, viste den en imponerende stigende tendens fra 2009 til UP og steg med 290 %.
4.1. Importpriser og prisunderbud
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
875
728
768
801
Indeks (2008 = 100)
100
83
88
91
Kilde: Eurostat
(78)
Den gennemsnitlige importpris fra Kina faldt med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 faldt den markant med 17 %, hvorefter den steg med fem procentpoint mellem 2009 og 2010 og med yderligere tre procentpoint i UP.
(79)
Prisen for import fra Kina lå konstant under EU-erhvervsgrenens salgspriser i hele den betragtede periode. I 2009 i krisens værste tid kunne selv et prisunderbud på 17 %, jf. tabellen ovenfor, ikke hjælpe den kinesiske import til at bevare markedsandelen i en situation med et pludseligt fald i forbruget og en væsentlig nedgang i markedet, men vedvarende underbud i de efterfølgende år forklarer den markante imponerende stigning i markedsandelen for importen fra Kina mellem 2009 og UP.
(80)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger efter importen.
(81)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste vejede gennemsnitlige underbudsmargener for de kinesiske eksporterende producenter på op til 25,9 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Indledende bemærkninger
(82)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(83)
Der blev, jf. betragtning 5, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(84)
De data, der blev indsendt af og kontrolleret hos de seks EU-producenter i stikprøven, blev anvendt til at opstille mikroøkonomiske indikatorer, som f.eks. enhedspris, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lagerbeholdninger.
(85)
Oplysningerne fra klageren vedrørende samtlige producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen blev krydstjekket med andre tilgængelige kilder og de efterprøvede data fra EU-producenterne i stikprøven og anvendt til at opstille makroøkonomiske indikatorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse og produktivitet.
5.2. Oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som helhed
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(86)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (ton)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indeks (2008 = 100)
100
77
88
86
Produktionskapacitet (ton)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indeks (2008 = 100)
100
102
96
96
Kapacitetsudnyttelse
75 %
56 %
68 %
67 %
Indeks (2008 = 100)
100
75
91
90
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(87)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt med 14 % i den betragtede periode. I tråd med et fald i efterspørgslen faldt produktionen markant i 2009, hvorefter den delvist genrejste sig i 2010, inden den faldt en anelse igen i UP til trods for en stigning i forbruget.
(88)
Produktionskapaciteten faldt med 4 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen fulgte produktionens tendens og faldt med 10 % i den betragtede periode.
5.2.2. Salgsmængde, markedsandel og vækst
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indeks (2008 = 100)
100
81
90
87
Markedsandel (ton)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
106
104
96
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(89)
I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder markant med 19 %. I 2010 steg salgsmængden med ni procentpoint, men faldt derefter med tre procentpoint i UP.
(90)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 4 % i den betragtede periode. Efter en stigning i markedsandelen i 2009 faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i 2010 og UP med det resultat, at den var 6 % mindre i UP end i 2009; dette skete på baggrund af en stigning på over 20 % i forbruget i samme periode. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at udnytte det stigende forbrug til at øge salgsmængden og genvinde en del af de markedsandele, den tidligere havde tabt.
(91)
Mens EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 13 %, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 2,3 procentpoint fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP.
5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
2008
2009
2010
UP
Beskæftigelse (i FTÆ)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indeks (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
621
545
648
672
Indeks (2008 = 100)
100
88
104
108
Kilde: Klagen, spørgeskemabesvarelser og Eurofer
(92)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen fulgte en gradvis faldende tendens. Det samlede antal medarbejdere målt i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) i erhvervsgrenen faldt derfor med 20 % i den betragtede periode og nåede sit laveste i UP. Produktiviteten steg dog med 8 % i den betragtede periode, hvilket viser, at erhvervsgrenen også søgte at rationalisere produktionsomkostningerne.
5.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
5.3.1. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
(93)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 3 % i den betragtede periode. I tråd med et stigende forbrug og stigende salgsmængder steg priserne i perioden fra 2009 til UP med 23 %, men nåede dog ikke niveauet fra 2008.
(94)
Samtidig steg de gennemsnitlige omkostninger til produktion og salg af samme vare med 6 % i den betragtede periode som følge af stigende enhedsproduktionsomkostninger, idet SA&G-omkostningerne pr. enhed faldt med 34 %.
(95)
Efter et fald i enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på 21 % i 2009 og deraf følgende tab begyndte enhedsprisen at stige igen. I 2010 og UP oplevede EU-erhvervsgrenen igen en stigning i omkostningerne og kunne kun i begrænset omfang øge priserne for at dække dem, kun akkurat nok til at holde rentabiliteten på samme niveau for 2010 og UP. Dette resulterede dog i et yderligere tab af markedsandele, idet de kinesiske importpriser konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser.
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
1 023
805
911
994
Indeks (2008 = 100)
100
79
89
97
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
925
884
893
978
Indeks (2008 = 100)
100
95
97
106
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
5.3.2. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved salg i EU til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætning i forbindelse med salget)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Likviditet (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008 = 100)
100
64
46
62
Investeringer (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008 = 100)
100
8
22
27
Investeringsafkast
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(96)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I 2009, hvor der var økonomisk krise, faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet dramatisk og resulterede i et tab på 13,9 %. Fra 2010 begyndte rentabiliteten igen at stige, men de stigende produktionsomkostninger forhindrede EU-producenterne i at opnå det niveau, der blev betragtet som sundt og bæredygtigt for erhvervsgrenen (6,7 % - jf. betragtning 156). Rentabiliteten faldt i hele den betragtede periode med 61 %.
(97)
Tendensen for likviditeten fulgte i vidt omfang den negative tendens i rentabiliteten. Tendensen nåede sit laveste niveau i 2010. Investeringsafkastet faldt ligeledes med 56 % fra 13,8 % i 2008 til 6 % i UP.
(98)
Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling. EU-erhvervsgrenen formåede at foretage omfattende investeringer i begyndelsen af den betragtede periode, men derefter faldt investeringerne markant i 2009 og faldt i alt med 73 % i den betragtede periode.
(99)
EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater blev som omtalt ovenfor forringet, men det fremgik ikke, at dens evne til at rejse kapital blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode.
5.3.3. Lagerbeholdninger
2008
2009
2010
UP
Slutlagre (ton)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008 = 100)
100
83
107
112
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(100)
For de seks EU-producenter i stikprøven udgjorde lagerbeholdningerne ca. 8 % af produktionsmængden i UP. Slutlagrene steg med 12 % i den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at lagerbeholdningerne ikke er en afgørende indikator for erhvervsgrenen, idet produktionen hovedsagelig finder sted efter ordre, og den største stigning i lagerbeholdningerne fandt sted fra 2009 til UP og faldt sammen med stigningen i dumpingimport fra Kina.
5.3.4. Arbejdskraftomkostninger
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. medarbejder (i EUR, EU-producenter i stikprøven)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven steg med kun 2 % i den betragtede periode, hvilket er lavere end inflationen. Undersøgelsen viste, at producenterne i stikprøven foretog omfattende besparelser navnlig i de generelle og administrative omkostninger og fokuserede på effektiviteten.
5.3.5. Bunden anvendelse og bundet salg
(102)
Der er, jf. betragtning 65, et omfattende marked for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen, som består af EU-erhvervsgrenens anvendelse af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i efterfølgende produktionsled. Med henblik på at analysere dette marked blev der taget højde for mængden af bunden anvendelse og salg til forretningsmæssigt forbundne parter (det bundne salg) fra EU-producenterne i stikprøven og de øvrige EU-producenter.
(103)
Det blev konstateret, at den bundne anvendelse og det bundne salg var beregnet til yderligere forarbejdning hos virksomhederne selv eller deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder inden for de grupper af EU-producenter i stikprøven, der hovedsagelig beskæftiger sig med byggematerialer, altså slutbrugere af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale.
(104)
Ud fra ovenstående blev det slået fast, at EU-producenternes bundne anvendelse og bundne salg udgjorde 27 % af den samlede produktionsmængde i UP. I den betragtede periode faldt den bundne anvendelse og de tilknyttede salgsmængder til forretningsmæssigt forbundne parter med 19 %, og markedsandelen faldt med 11 %.
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (ton)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indeks (2008 = 100)
100
76
81
81
Markedsandel
22 %
22 %
20 %
19 %
Indeks (2008 = 100)
100
100
94
89
Kilde: Klagen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(105)
Værdien af den bundne anvendelse og det bundne salg blev analyseret på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet under kontrolbesøgene. Undersøgelsen viste, at der ikke var nogen væsentlig forskel mellem den bundne anvendelse og det bundne salg, når man ser på varens endelige anvendelsesformål. Der blev angivet bunden anvendelse i virksomheder, hvor produktionen i de efterfølgende led fandt sted i samme juridiske enhed, hvorimod det bundne salg foregik med faktura til andre juridiske enheder. Prisfastsættelsen for både bunden anvendelse og bundet salg til forretningsmæssigt forbundne parter var meget ens, dvs., at der blev opkrævet en rimelig pris ("kostpris plus avance-metoden" eller "cost plus") ved salg til både forretningsmæssigt forbundne virksomheder og interne produktionsenheder i efterfølgende led hos virksomhederne i stikprøven.
(106)
Den gennemsnitlige værdi pr. ton steg således med 1 % i den betragtede periode og var 2 % lavere end salgsprisen ved salg fra EU-producenterne i stikprøven til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP.
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (EUR/ton)
967
787
910
975
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
101
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(107)
I betragtning af, at hovedparten af det bundne salg og den bundne anvendelse var beregnet på produktion af byggematerialer i efterfølgende led hos EU-producenterne, var dette salg og denne anvendelse også indirekte udsat for konkurrence fra andre markedsaktører, herunder dumpingimporten fra Kina. Den interne efterspørgsel efter produktion i efterfølgende led afhænger tilsyneladende af muligheden for at sælge disse produkter på det frie marked, som ikke er påvirket af dumpingimport. Det kan således konkluderes, at de faldende mængder og markedsandele i den betragtede periode skyldtes konkurrencen fra den kinesiske dumpingimport.
5.3.6. Virkninger af tidligere dumping eller subsidiering
(108)
Da der er tale om den første antidumpingprocedure vedrørende den pågældende vare, foreligger der ingen oplysninger med henblik på at evaluere de mulige virkninger af tidligere dumping eller subsidiering.
6. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(109)
De fastslåede margener, jf. ovenfor i afsnittet om dumping, ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
7. Konklusion om skade
(110)
Undersøgelsen viste, at samtlige skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode.
(111)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og i markant omfang i en situation med faldende forbrug. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 13 %, og markedsandelen faldt fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP. Selv om forbruget igen steg med 20 % fra 2009 til UP efter det år, hvor den økonomiske krise påvirkede efterspørgslen, var EU-erhvervsgrenens markedsandel faldende. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde de tabte markedsandele i lyset af den markante stigning i dumpingimporten fra Kina til EU-markedet. Lavprisdumpingimporten steg i den betragtede periode og underbød konstant EU-erhvervsgrenens priser.
(112)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage investeringer også blev undermineret.
(113)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(114)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg markant, dvs. med ca. 49 %, og markedsandelen for denne import steg også med 63 % fra 8,3 % i 2008 til 13,6 % i UP. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med 13 %, og markedsandelen for dette salg faldt med 4 % fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP.
(116)
Mens importen fra Kina også blev påvirket af den økonomiske krise og faldt med 68 % fra 2008 til 2009, steg den dog igen fra 2009 til UP i et meget hurtigt tempo med over 367 % ved udgangen af UP, selv om EU-forbruget kun steg med 20 % i denne periode. Ved at sætte enhedsprisen ned med 9 % i forhold til 2008 og ved at underbyde EU-erhvervsgrenen med 25,9 % i UP steg markedsandelen for den kinesiske import fra 2008 til UP med 63 % og nåede op på 13,6 %.
(117)
Samtidig faldt EU-producenternes salgsmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i alt med 13 % fra 2008 til UP. På det tidspunkt, hvor der var genrejsning på markedet fra 2009 til UP, var EU-erhvervsgrenen kun i stand til at øge sine salgsmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med 8 %, men tabte samtidig markedsandele med 9 % og havde derfor kun i begrænset omfang fordel af det øgede forbrug. Det var nemlig den kinesiske import, der havde størst fordel af det stigende forbrug og lagde stor afstand til de øvrige markedsaktører.
(118)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt med 9 % i den betragtede periode. Selv om priserne var stigende efter det markante fald i 2009, lå de dog konstant under EU-erhvervsgrenens priser fra 2009 til UP. Enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med kun 3 % og udviste en vis modstandskraft over for pristrykket fra den kinesiske import. Disse priser blev tydeligvis båret oppe på bekostning af mindre salgsmængder og faldende rentabilitet på dette salg, idet det faldt med 61 % fra 6,7 % i 2008 til 2,6 % i UP, idet produktionsomkostningerne var stigende.
(119)
Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at stigningen i dumpingimport fra Kina til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, havde en afgørende indvirkning på den væsentlige skade, som blev forvoldt EU-erhvervsgrenen, hvilket har afholdt EU-erhvervsgrenen fra fuldt ud at få fordel af stigningen i EU-forbruget.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
Land
2008
2009
2010
UP
Sydkorea
Mængde (ton)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008 = 100)
100
99
76
104
Markedsandel (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
131
88
114
Gnms. pris
901
727
846
903
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
100
Indien
Mængde (ton)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008 = 100)
100
93
97
88
Markedsandel (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
123
112
97
Gnms. pris
932
667
773
824
Indeks (2008 = 100)
100
72
83
88
Andre lande
Mængde (ton)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008 = 100)
100
64
50
67
Markedsandel (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
58
74
Gnms. pris
951
809
924
955
Indeks (2008 = 100)
100
85
97
100
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (ton)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008 = 100)
100
84
71
86
Markedsandel (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
110
82
94
Gnms. pris
929
735
842
898
Indeks (2008 = 100)
100
79
91
97
Kilde: Eurostat
(120)
Mens importen fra Kina udgjorde 56 % af al import i Unionen i UP, var andre vigtige kilder til import Republikken Indien ("Indien") (11 %) og Sydkorea (19 %). Importen fra Indien faldt i modsætning til importen fra Kina med sammenlagt 12 % i den betragtede periode og mistede 3 % i markedsandele, til trods for at gennemsnitsprisen faldt markant med 12 %. Importen fra Sydkorea steg med kun 4 %, mens gennemsnitsprisen forblev på samme niveau som i 2008. Markedsandelen for importen fra Indien var på 2,7 % i UP, mens importen fra Sydkorea havde en markedsandel på 4,6 %.
(121)
Import fra andre lande udgjorde 14 % af den samlede import og faldt med 33 %, og den gennemsnitlige pris forblev på samme niveau som i 2008.
(122)
Selv om gennemsnitsprisen for al anden import lå under EU-erhvervsgrenens prisniveau, er virkningen af denne import sandsynligvis kun marginal. Der er for det første ingen beviser for, at importen fra andre kilder blev forhandlet på illoyal vis. For det andet forblev det generelle prisniveau fra andre vigtige kilder til import ret stabilt i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen med held kan konkurrere i markedssegmenter med denne import. For de tredje er importen fra andre lande faldet i den betragtede periode og er stadig på et lavt niveau, både generelt og for de vigtigste eksportlande individuelt. Desuden bekræfter den faldende markedsandel for anden import, at denne import ikke kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2008
2009
2010
UP
Eksport, Eurostat (ton)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008 = 100)
100
91
87
90
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008 = 100)
100
88
93
102
Eksport fra EU-producenterne i stikprøven
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008 = 100)
100
87
90
86
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008 = 100)
100
76
91
104
Kilde: Eurostat og verificerede spørgeskemabesvarelser
(123)
EU-hvervsgrenens samlede eksport af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, til tredjelande iflg. Eurostat faldt med 10 % i den betragtede periode. Gennemsnitsprisen har dog været relativt høj og steg med 2 % i den betragtede periode. Eksporten udgjorde 17 % af den samlede EU-produktion og bidrog som sådan til, at EU-erhvervsgrenen kunne realisere stordriftsfordele og nedbringe de samlede produktionsomkostninger. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke kunne udgøre en potentiel årsag til den væsentlige skade.
(124)
Dette generelle billede gentager sig i eksporten til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i tredjelande fra EU-producenterne i stikprøven. Denne eksport faldt med 14 % i den betragtede periode, men også her har eksportprisen pr. enhed dog konstant været højere (gennemsnitligt 2-12 % afhængigt af året) end prisen i Unionen. Da denne eksportmængde kun udgjorde 3 % af den samlede produktion, kan den ikke havde bidraget til den skade, der forvoldtes på EU-markedet.
3.3. EU-erhvervsgrenens egen import fra Kina
(125)
Det blev i forbindelse med undersøgelsen påstået, at klagerne (gennem deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder) selv importerede den pågældende vare fra Kina, og at denne import udgjorde 20-40 % af den samlede import fra Kina. Der blev imidlertid ikke forelagt dokumentation til støtte for påstanden. Efter en gennemgang af disse påstande blev det konstateret, at EU-producenterne kun importerede ca. 10 000 ton i UP, hvilket i vidt omfang lå på niveau med oplysningerne i klagen. Det konstateredes, at EU-producenternes forretningsmæssigt forbundne virksomheder importerede en lignende mængde, som ikke blev offentliggjort i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19. Denne import udgjorde i alt kun ca. 2-3 % af den samlede import fra Kina. Det kan således ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens import fra Kina foregik i mængder og i et mønster, der 1) kunne rejse tvivl om deres egen status som EU-producenter, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), eller 2) påføre dem skade. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3.4. Bunden anvendelse og bundet salg
(126)
En række interesserede parter har påstået, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes dens engagement i produktion af byggematerialer (f.eks. sandwichpaneler, trapezformede plades mv.) i de efterfølgende led enten direkte eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i grupperne. Det blev navnlig påstået, at EU-erhvervsgrenen stillede stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, til rådighed for sine egne aktiviteter i de efterfølgende led til en lavere pris end til de ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder og dermed "subsidierede" virksomhederne i gruppen og satte dem i stand til at underbyde deres konkurrenter i downstream-segmentet.
(127)
Den gennemsnitlige værdi af den bundne anvendelse og det bundne salg pr. ton var, jf. betragtning 102-107, kun 2 % lavere end salgsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP. Desuden viste undersøgelsen, at den bundne anvendelse og det bundne salg indirekte også blev påvirket af urimelig konkurrence fra dumpingimporten. Hvis der havde været en fordel for EU-producenternes downstreamaktivitet, som det blev påstået, skulle dette være fremgået af udviklingen i denne skadesindikator. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
3.5. Den økonomiske krise
(128)
Den økonomiske krise og dens virkning på byggesektoren forklarer i hvert fald til dels faldet i efterspørgslen og pristrykket i den betragtede periode. I 2009 faldt forbruget med 24 %, jf. ovenfor. Fra 2010 var der genrejsning på markedet, og ved udgangen af UP var forbruget steget med 20 %.
(129)
I analysen af skade og årsagssammenhæng blev der dog foretaget en sondring mellem markedsafmatning i 2009 og den efterfølgende genrejsning fra 2009 til UP. Det fremgik klart af analysen af skade og årsagssammenhæng, at importen fra Kina fuldt ud fik fordel af genrejsningen i forbruget og desuden konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, hvorved den vendte muligheden for at give alle aktører lige muligheder for at genrejse sig efter faldet til en vedvarende kamp for overlevelse.
3.6. Strukturbestemt overkapacitet
(130)
En række interesserede parter har påstået, at årsagen til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, som overvejende er vertikalt integrerede stålproducenter, ikke har været importen fra Kina, men derimod skyldtes strukturelle problemer i EU's stålindustri såsom overkapacitet. Det blev desuden påstået, at konsolideringen af stålindustrien, som fandt sted inden den betragtede periode, havde ført til overkapacitet, og at en eventuel skade var en konsekvens af for mange produktionsanlæg.
(131)
Produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, er ganske rigtigt en kapitalintensiv aktivitet, og industrien har forholdsvis høje faste omkostninger. Det kan dog ikke udelukkes, at konsolideringen i stålindustrien, som fandt sted inden den betragtede periode, har ført til overkapacitet. Resultaterne viser, at industrien efter en mindre stigning i installeret kapacitet i 2009 reducerede sin kapacitet i 2010 og igen i UP. Kapacitetsniveauet i UP var lavere end det faktiske forbrug i 2008, altså året inden virkningerne af den økonomiske krise for alvor kunne mærkes. Forbruget i Unionen er endnu ikke vendt tilbage til niveauet fra 2008.
(132)
Undersøgelsen viser desuden, at de negative virkninger af overkapaciteten kun i meget begrænset omfang kan tilskrives EU-producenterne af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. Undersøgelsen viste for det første, at EU-erhvervsgrenen tydeligvis har taget skridt til at understøtte effektiviteten - SA&G-omkostningerne blev reduceret betydeligt med 34 %, og produktiviteten steg med 8 % for hele erhvervsgrenen og med 6 % for stikprøvevirksomhederne. For det andet har vedvarende investeringer i produktionslinjer og fleksibilitet i anvendelsen heraf til produktion af andre varer bidraget til at opnå stordriftsfordele og i sidste instans nedbringe de faste udgifter. Med et fald i stikprøvevirksomhedernes kapacitetsudnyttelse på 18 % i den betragtede periode, steg de gennemsnitlige produktionsomkostninger kun med 9 %, inkl. råvareudgifterne. Det kan således ikke konkluderes, at overkapaciteten ville bryde årsagssammenhængen. Denne påstand afvises derfor foreløbigt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(133)
Det blev påvist, at der var en markant stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimporten fra Kina i den betragtede periode, især fra 2009 til UP. Det blev også konkluderet, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet og navnlig i UP.
(134)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen af lavprisdumpingimport fra Kina faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen til trods for et stigende forbrug ikke var i stand til at genvinde de tabte markedsandele og den tabte rentabilitet, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet stagnerede på 2010-niveau, og beskæftigelsen nåede sit laveste niveau.
(135)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingeksporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(137)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette særlige tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(138)
EU-erhvervsgrenen består af 22 kendte producenter, der tegner sig for hele EU- produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i henhold til Eurofer. Producenterne er beliggende i forskellige EU-medlemsstater og beskæftiger direkte mere end 5 400 personer i forbindelse med den pågældende vare.
(139)
Ingen af disse producenter modsatte sig indledningen af denne undersøgelse. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. de makroøkonomiske indikatorer ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten.
(140)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at alle skadesindikatorer udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters finansielle resultater, såsom rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(141)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(142)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet vil sandsynligvis forværres. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. Det er også sandsynligt, at enkelte producenter vil blive nødt til at lukke deres produktionsanlæg, idet de har haft store tab i den betragtede periode. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(143)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Brugernes og importørernes interesser
(144)
Fem importører gav sig til kende, jf. betragtning 10, men kun to besvarede spørgeskemaet. Ud af de ca. 100 brugere, der var opført i klagen, gav 19 sig til kende og udtrykte interesse for undersøgelsen. Derefter udfyldte ti virksomheder spørgeskemaet.
(145)
De mest aktive brugere og importører har indsendt skriftlige bemærkninger, og der blev afholdt flere høringer i forbindelse med undersøgelsen. Deres vigtigste påstande vedrørende indførelsen af foranstaltninger er analyseret herunder.
3.1. Konkurrence på EU-markedet
(146)
Det blev påstået, at der ikke er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, og at importen fra Kina er nødvendig for at give større forhandlingsstyrke til de virksomheder, der importerer og bruger stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. Det blev desuden antydet, at EU-erhvervsgrenen indgår i oligopolistiske sammenhænge for at kontrollere markedet. Den midlertidige fase af undersøgelsen kunne ikke bekræfte disse påstande. Desuden blev det konkluderet, at EU-producenterne konkurrerer på de samme markeder og ofte sælger til de samme kunder, eller til hinandens byggevirksomheder. Da der ikke blev fremlagt beviser bortset fra anekdotiske klager vedrørende vanskelige prisforhandlinger, og da der ud over de fem grupper af klagende EU-producenter findes endnu 11 producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen, hvoraf enkelte er meget store, og da der importeres varer fra andre lande, synes denne påstand ikke at være begrundet og afvises foreløbig.
3.2. Forsyningsmangel
(147)
Det blev også påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina ville skabe forsyningsmangel på EU-markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. I betragtning af, at der findes mange forsyningskilder, og i betragtning af EU-erhvervsgrenens ledige produktionskapacitet, synes det ikke sandsynligt, at der vil skabes forsyningsmangel. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3.3. Konklusion om brugernes og importørernes interesser
(148)
De ti samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 7 % af den samlede import fra Kina i UP. Undersøgelsen viste, at samtlige brugere importerer fra flere lande. Importen fra Kina udgjorde i gennemsnit 15 % af deres samlede import af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale; desuden konkluderes det, at de største mængder blev indkøbt fra EU-producenter (73 %), og 12 % blev importeret fra andre tredjelande. Da den pågældende vare i høj grad er standardiseret, er betydningen af kundebinding relativ, og både brugere og importører kan forholdsvis nemt skifte leverandør, for så vidt angår produktkvaliteten.
(149)
Undersøgelsen viste, at alle samarbejdsvillige brugere med undtagelse af én var rentable i den sektor, der bruger den pågældende vare, og deres rentabilitet varierede mellem 1 % og 13 % afhængigt af virksomheden. Desuden var disse virksomhedernes rentabilitet ikke afgørende afhængig af importen af den pågældende vare fra Kina.
(150)
De foreslåede foranstaltningers forventede virkninger blev vurderet ud fra brugernes spørgeskemabesvarelser. Selv hvis man antager det mest usandsynlige scenarie for de samarbejdsvillige brugere, nemlig at de ikke vil kunne vælte prisstigningen over og vil være bundet til at importere fra Kina i de hidtidige mængder, vil virkningen af tolden på deres produktionsomkostninger være en stigning på mellem 1 og 5 %, og for rentabiliteten kunne det betyde et fald på 1 til 2,8 procentpoint for hovedparten af importen og ca. 4 procentpoint for import med resttold. Det mere sandsynlige scenarie medfører en mindre væsentlig virkning end dette, da importen fra Kina udgør en forholdsvis lille del af brugernes aktiviteter, og det kan derfor forventes, at omkostningsstigningen som følge af antidumpingforanstaltningerne forholdsvis let kan væltes over. Da der ud over de mange EU-producenter findes mange alternative kilder til import, som ikke er pålagt foranstaltninger, i f.eks. Indien og Sydkorea, kan det forventes, at priserne på markedet efter indførelsen af foranstaltninger også vil tage højde for disse faktorer.
(151)
De to samarbejdsvillige importører tegnede sig for ca. 6 % af den samlede import fra Kina i UP; det nøjagtige beløb offentliggøres ikke i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19. Lige som brugerne har importørerne også forskellige leverandører uden for Kina. Det blev desuden konkluderet, at importørernes rentabilitet sandsynligvis vil blive mere påvirket af foranstaltningerne end brugernes, hvis de bibeholder det samme importmønster som i UP. I praksis forsøger importører og forhandlere dog at være endnu mere fleksible end brugerne, og de vil sandsynligvis være de første til at finde nye leverandører.
(152)
Det skal også tages i betragtning i denne forbindelse, at brugernes og importørernes andel af fortjeneste fra den kinesiske import faktisk skyldes de kinesiske eksportørers urimelige prisforskelle og ikke en naturlig konkurrencefordel. Ved at skabe rimelige handelsvilkår på EU-markedet og korrigere de handelsforvridende virkninger af dumpingimporter vil markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, igen kunne blive et sundt marked med markedsøkonomiske vilkår og prisudvikling, idet andre aktører (brugere, producenter, slutbrugere), som ikke umiddelbart er i stand til at drage fordel af dumpingimporten, ikke stilles dårligere.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(153)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(154)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(155)
For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(156)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2008, hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 6,7 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(157)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den blev fastsat ved, at ovennævnte fortjeneste på 6,7 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(158)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina justeret for told og omkostninger efter importen og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi for de sammenlignede typer.
2. Midlertidige foranstaltninger
(159)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(160)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(161)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(162)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(163)
Ud fra ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne og den midlertidige told som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd og Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) og Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China og Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Alle andre virksomheder
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(164)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig told på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, og undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 (Taric-kode 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 og 7226997091.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægs kode
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Alle andre virksomheder
57,8 %
B999
3. Anvendelsen af de midlertidige antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2012.
A BIZOTTSÁG 845/2012/EU RENDELETE
(2012. szeptember 18.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság 2011. december 21-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó egyes szerves bevonatú acéltermékek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárást az egyes szerves bevonatú acéltermékek uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 70 %-át képviselő Eurofer (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 7-én benyújtott panaszát követően indították meg. A panasz nyilvánvaló bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, a közismerten érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint Kína képviselőit. A Bizottság értesített kanadai és dél-afrikai köztársasági (a továbbiakban: dél-afrikai) gyártókat is, ezeket az országokat az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országnak tekintették. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(4)
Figyelembe véve azt, hogy sok exportáló gyártó, uniós gyártó és független importőr érintett, az eljárás megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételre kerüljön sor. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintákat, valamennyi ismert exportáló gyártót és független importőrt felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltasson alapvető információkat a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakban az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről.
(5)
Ami az uniós gyártókat illeti, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ezt a mintát hat olyan uniós gyártó alkotta, amelyekről a Bizottság tudta, hogy gyártják a hasonló terméket, és az értékesítések, a termelés volumene, a méret és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedés alapján kerültek kiválasztásra. A mintába felvett uniós gyártók az uniós termelésnek 46 %-át, az uniós értékesítésnek pedig 38 %-át tették ki. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. Az egyik uniós gyártó kijelentette, hogy nem kíván szerepelni a mintában, és azt a következő legnagyobb gyártóval váltották fel.
(6)
26 kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság először az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkező három exportáló gyártóból álló mintát választott ki. A mintába felvett egyik exportáló gyártó azonban nem szolgáltatott pontos exportadatokat, és kizárták a mintából. Két másik exportáló gyártó, amelyeket később vettek fel a mintába, visszavonta az együttműködését. A Bizottság ezért végül úgy döntött, hogy arra a két exportáló gyártóra korlátozza a mintát, amelyek eredetileg is szerepeltek abban, és amelyek az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkeztek. Az exportvolumenük több mint 30 %-át teszi ki az összes együttműködő kínai exportáló gyártó teljes exportjának.
(7)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a köztudottan érintett kínai exportáló gyártóknak, a kínai hatóságoknak és más olyan kínai exportáló gyártóknak, amelyek jelentkeztek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Három kínai exportáló gyártó, köztük a mintába felvett egyik gyártó igényelt az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást, illetve kért egyéni elbánást arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Az egyik exportáló gyártó, amely nem tartozott bele a mintába, később visszavonta a kérelmét. A mintába felvett másik exportáló gyártó csak egyéni elbánást kért.
(8)
Öt független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az együttműködő importőrök kis számára tekintettel a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
(9)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett két kínai exportáló gyártónak, 14 másik kínai exportáló gyártónak, amelyek ezt kérték, négy kanadai gyártónak, három dél-afrikai gyártónak, öt koreai köztársasági (a továbbiakban: dél-koreai) gyártónak, öt brazil szövetségi köztársasági (a továbbiakban: brazil) gyártónak - ezek az analóg ország kiválasztása szempontjából szóba jöhető országok, továbbá a mintába felvett hat uniós gyártónak, az öt együttműködő uniós importőrnek, valamint az ismert felhasználóknak.
(10)
Válasz kilenc kínai exportáló gyártótól és velük kapcsolatban álló vállalattól, egy kanadai gyártótól és egy másik lehetséges analóg országbeli, dél-koreai gyártótól érkezett. Emellett a mintába felvett hat uniós gyártó, két független importőr és tíz felhasználó válaszolt a kérdőívre.
(11)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
ArcelorMittal Belgium, Belgium, és a vele kapcsolatban álló értékesítő vállalat, az ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg
-
ArcelorMittal Poland, Lengyelország
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Németország
-
voestalpine Stahl GmbH és voestalpine Stahl Service Center GmbH, Ausztria
-
Tata Steel Maubeuge SA (korábbi nevén Myriad SA), Franciaország
-
Tata Steel UK Ltd, Egyesült Királyság
b)
Kínai exportáló gyártók
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló vállalatok: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China és a vele kapcsolatban álló Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
c)
Uniós importőrök
-
ThyssenKrupp Mannex, Németország
d)
Uniós felhasználók
-
Steelpartners NV (a Joris IDE csoporthoz tartozik), Belgium
3. Vizsgálati időszak
(12)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(13)
Az érintett terméket a jelenleg az ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 és ex 7226 99 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek alkotják, azaz síkhengerelt termékek ötvözött vagy ötvözetlen acélból (kivéve a rozsdamentes acélt), legalább az egyik oldalon festve, lakkozva vagy műanyaggal bevonva, az olyan, úgynevezett „szendvicspanelek” kivételével, amelyeket épületekben alkalmaznak, és két külső fémlemezből állnak, köztük stabilizáló magként szigetelőanyaggal, és kivéve azon termékeket, amelyek végső bevonata cinkpor tartalmú (olyan, cinkben gazdag festék, amely legalább 70 tömegszázalék cinket tartalmaz) (a továbbiakban: az érintett termék).
(14)
A szerves bevonatú acéltermékeket főként az építőiparban használják, valamint az építőiparban használt különféle termékekben való további feldolgozásra is (például szendvicspanelek, tetőfedés, burkolás stb.). Alkalmazzák még háztartási berendezések gyártásában (nagy- és kisgépek) vagy építési berendezések céljára is (ajtók, radiátorok, lámpák stb.).
2. Hasonló termék
(15)
A vizsgálat azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, a Kínából az Unióba importált, valamint az analóg országként szolgáló Kanadában gyártott és értékesített szerves bevonatú acéltermékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazok az alapvető végfelhasználási területeik. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették.
(16)
Egyes érdekelt felek amellett érveltek, hogy a Kínából származó termékek nem hasonlíthatók az uniós gazdasági ágazat által forgalmazott termékekhez, mivel az előbbieket eltérő piaci és árszegmensben értékesítették, és más végfelhasználásra, például kültéri építőipari felhasználásra, míg az uniós ágazat termékeinek jelentős része kiváló minőségű termék, amelyet csak a háztartási berendezések szűk ágazatában használnak.
(17)
A vizsgálat azt mutatta, hogy míg az uniós gyártók az általuk gyártott termékek egy részét valóban a háztartási berendezésekhez hasonló piaci szegmensek részére értékesítették, ugyanazon termékeket adták el az építőanyag-ágazat részére is, amely állítólagosan a kínai exportok fő piaci szegmense. Ezenkívül úgy találták, hogy ezen ágazatok árszintjei nagyrészt hasonlóak voltak a különböző felhasználóknak eladott ugyanazon terméktípusok esetén.
(18)
Megjegyzendő, hogy mivel az érintett termék nagyban szabványosított, a végfelhasználástól függetlenül hasonló alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, mint a hasonló termék. Az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasítja.
3. Termékek kizárására irányuló kérelmek
(19)
Számos, bizonyos terméktípusok kizárására vonatkozó kérelem érkezett felhasználóktól, kínai exportőröktől és uniós gyártóktól. A kizárni kért terméktípusok például a krómmal vagy ónnal bevont acél vagy a szervetlen cink-szilikát alapozóval vagy más nem szerves anyagokkal festett acéllemezek.
(20)
A Bizottság azonban eddig nem jutott végkövetkeztetésre, mivel e kérelmek egy része nem kellően dokumentált ahhoz, hogy megalapozott döntést lehessen hozni. Ezért a Bizottság e kérelmek további vizsgálata mellett döntött.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(21)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
-
a vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;
-
a vállalat egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
-
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
-
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(22)
Ahogyan a fenti (8) preambulumbekezdésben szerepel, három kínai exportáló gyártó kért piacgazdasági elbánást és válaszolt a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon a megadott határidőn belül, közülük egy exportáló gyártó később visszavonta a kérelmét.
(23)
Ami a piacgazdasági elbánást kérő fennmaradó két együttműködő kínai exportáló gyártót illeti, a Bíróság 2012. február 2-i ítéletét (3) követően a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja mind a mintában szereplő exportáló gyártó (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló vállalatok), mind a mintában nem szereplő exportáló gyártó (Union Steel China és a vele kapcsolatban álló vállalat) kérelmét. A Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.
(24)
A kínai exportáló gyártók két együttműködő csoportja közül egyikről sem állapították meg, hogy teljesítik a piacgazdasági elbánás biztosításához szükséges kritériumokat, mivel a fő nyersanyag, a melegen hengerelt acéltekercs ára jelentősen torzult a kínai acélpiacon való állami beavatkozás miatt, és alapvetően nem a piaci értékeket tükrözi, ahogyan azt az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése előírja.
(25)
A kínai állam acélágazatba való beavatkozását mutatja az a tény, hogy a nagy kínai acélgyártók túlnyomó többsége állami tulajdonban van, és a beépített acélipari kapacitást és termelést befolyásolják a különféle ötéves ipari tervek, különösen a vas- és acélágazatra vonatkozó jelenlegi, 12. ötéves terv (2011-2015).
(26)
Az állam jelentős ellenőrzést gyakorol a nyersanyagok piaca felett is. A kokszra (az acélgyártáshoz szükséges legfontosabb nyersanyaggal, a vasérccel együtt) mennyiségi exportkorlátozások és 40 %-os exportvám vonatkozik. Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai acélpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult.
(27)
Ezt a torzulást tükrözi a vizsgált vállalatok által a vizsgálati időszakban a melegen hengerelt acéltekercsekért fizetett ár. Megállapítást nyert, hogy ez az ár jelentősen elmaradt a nemzetközi áraktól. Megállapítható tehát, hogy a szerves bevonatú acéltermékek gyártása a szerves bevonatú acéltermékek kínai árát torzító kormányzati beavatkozás miatt előnyre tesz szert az abnormálisan árazott melegen hengerelt acéltekercsek révén. Ez a torzulás jelentős árelőnyt jelent a kínai exportáló gyártók számára, mivel a legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt acéltekercs költsége a gyártás költségének körülbelül 80 %-át teszi ki. Ennek megfelelően az 1. kritérium nem tekinthető teljesültnek.
(28)
A fent leírt általános helyzeten túlmenően az egyik exportáló gyártó a 2. kritériumot sem teljesítette, mivel jelentős hibák voltak a vállalatcsoport vele kapcsolatban álló tagjai közül háromnak a könyvelésében.
(29)
A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal, a kínai hatóságokkal és a panaszossal. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.
(30)
A panaszos, egy kínai exportáló gyártó és a kínai hatóságok írásbeli beadványokat nyújtottak be. A panaszos egyetértett a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások eredményeivel. A kínai exportáló gyártó főként azt kérdőjelezte meg, hogy a vizsgált vállalatok által a melegen hengerelt acéltekercsekért fizetett árak jelentősen elmaradnának a nemzetközi áraktól, de nem szolgáltatott az állítását alátámasztó információkat. Az Eurostat adatai azonban, amelyeket más rendelkezésre álló statisztikai adatok (4) is megerősítenek, egyértelműen azt mutatják, hogy ezek az árak jelentősen elmaradtak a nemzetközi áraktól, ha a megfelelő európai, észak-amerikai, dél-amerikai és japán árakkal vetik össze azokat. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.
(31)
A kínai hatóságok azzal érveltek, hogy még ha fenn is áll a nyersanyag, azaz a melegen hengerelt acéltekercs árának ipari szintű torzulása, az nem jelenti automatikusan azt, hogy a vállalatok ne felelnének meg az 1. kritériumnak, és ezért az árakat vállalati szinten kell meghatározni. A (27) preambulumbekezdésben említettek szerint azonban az összes vizsgált vállalat által fizetett ár tükrözi a legfontosabb nyersanyag árának torzulását. Először is ezt a tényt egyetlen fél sem vitatta, másodsorban a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálatot vállalati szinten végezték és a megállapítások nem korlátozódnak általános horizontális kérdésekre. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.
(32)
A kínai hatóságok a beadványukban azt is állították, hogy Kínában az ötéves tervek jogilag nem kötelező erejű iránymutatások. A (25) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint azonban a kínai kormány a tervek révén - azok pontos jogállásától függetlenül - a beépített acélipari kapacitást és termelést tagadhatatlanul jelentősen befolyásolja. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.
(33)
Azt is állították, hogy a Bizottság a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmeket nem a Bíróság 2012. február 2-i (5) (Brosmann-ügyben hozott) és 2012. július 19-i (6) (Zhejiang Xinan Chemical ügyben hozott) ítéletével összhangban kezelte. Ezzel az állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az eljárást a Brosmann-ügyben hozott ítélettel összhangban folytatták le, amit a beadványukban maguk a kínai hatóságok is elismertek. Ezenkívül a Zhejiang-ügyben hozott ítéletben az állam vállalati döntésekbe való beavatkozásáról volt szó. Ebben az eljárásban azonban a piacgazdasági elbánás megtagadásának az volt a fő oka, hogy a legfontosabb nyersanyag ára nem a piaci értékeket tükrözi. Ezt az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasítja.
(34)
A kínai hatóságok azt is állították, hogy mivel az érintett termékkel kapcsolatos, párhuzamosan folyó szubvencióellenes eljárás során szintén vizsgálták a ráfordítások esetében fennálló torzulásokat, a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie az említett párhuzamosan folyó eljárás során ezzel kapcsolatban összegyűjtött bizonyítékokat. Ezzel az érveléssel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárás keretében a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során vizsgálták, hogy a legfontosabb nyersanyag költségei a piaci értékeket tükrözik-e. Az a következtetés, hogy Kínában a szerves bevonatú acéltermékek gyártása a (27) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint az abnormálisan árazott melegen hengerelt acéltekercsek révén előnyre tesz szert, teljes mértékben helytálló és semmiképpen nem befolyásolja a szubvencióellenes eljárás esetleges megállapításait és viszont. A szubvencióellenes eljárás esetleges megállapításai igencsak különböznek a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntéstől. Ezt az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasítja.
(35)
A kínai hatóságok azt is állították, hogy a Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait nem közölte velük. Ez az állítás azonban nem helytálló, mivel a bizottsági szolgálatok Kínának az Európai Unió mellé akkreditált képviselete előtt 2012. július 12-én szóbeli jegyzék formájában nyilvánosságra hozták a piacgazdasági elbánásra vonatkozó tájékoztatót.
(36)
Végezetül azzal érveltek, hogy a Bizottság az ideiglenes vámok elrendeléséhez az analóg országbeli gyártótól származó, nem ellenőrzött adatokat használta fel. Ez azonban szintén nem helytálló, mivel a Bizottság a (48) preambulumbekezdésben tett egyértelmű állítása szerint olyan adatokat használt fel, amelyeket elemzett és megbízhatónak talált. A Bizottságnak együttműködési szándékkal a kanadai analóg gyártóhoz kellett fordulnia, mivel a koreai analóg gyártó a (45) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint éppen a tervezett és egyeztetett ellenőrző látogatást megelőzően megszüntette az együttműködést. A gyártó telephelyén történő helyszíni vizsgálatra ezért az eljárás ideiglenes szakaszát követően kerül majd sor. Azzal is érveltek, hogy a koreai analóg országbeli vállalat a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntés miatt szüntette meg az együttműködést. Az ok azonban ez nem lehet, mivel a koreai vállalat 2012. július 3-án szüntette meg az együttműködést, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokat viszont csak 2012. július 12-én hozták nyilvánosságra.
(37)
A Bizottság egyik előterjesztett érv alapján sem változtathatta meg a piacgazdasági elbánás megítélésére vonatkozó megállapításait.
(38)
A fentiek alapján a piacgazdasági elbánást kérő kínai együttműködő exportáló gyártók két csoportja közül egyik sem tudta igazolni, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak.
2. Egyéni elbánás
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;
-
az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik; továbbá
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(40)
Az az exportáló gyártó, amely szerepelt a mintában és piacgazdasági elbánást kért, egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha nem biztosítanának számára piacgazdasági elbánást. A mintában szereplő másik exportáló gyártó csak egyéni elbánást kért. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy ez a két kínai exportáló gyártó megfelelt az egyéni elbánás biztosításához szükséges kritériumoknak.
3. Egyéni vizsgálat
(41)
Hat együttműködő exportáló gyártó nyújtott be egyéni vizsgálatra vonatkozó kérelmet az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján, közülük csak egy kért piacgazdasági elbánást. A Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy egyéni vizsgálatot folytat a piacgazdasági elbánást kérő exportáló gyártó, a Union Steel China esetében, mivel ez nem jelentett túlzott terhet, hiszen ezt az exportáló gyártót már megvizsgálták a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmének vizsgálata keretében.
(42)
Ez az exportáló gyártó piacgazdasági elbánást kért, de egyéni elbánást is arra az esetre, ha nem részesülne piacgazdasági elbánásban. A kérelmének vizsgálatát követően ideiglenesen megállapították, hogy egyéni elbánást biztosítanak a Union Steel China számára, mivel megfelelt az ehhez szükséges kritériumoknak.
4. Rendes érték
4.1. Az analóg ország kiválasztása
(43)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.
(44)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy vagy Kanadát, vagy Dél-Afrikát használja fel megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározásához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(45)
A Bizottság megvizsgálta, hogy ésszerű lenne-e más országokat választani analóg országnak, és kérdőíveket küldtek szerves bevonatú acéltermékeket gyártó kanadai és dél-afrikai vállalatoknak, emellett brazil és dél-koreai gyártóknak is. Csak két szerves bevonatú acéltermékeket gyártó vállalat válaszolt a kérdőívre, egy kanadai és egy dél-koreai. Úgy tűnt, mindkét ország nyílt piac, importvámok nélkül, és jelentős behozatallal számos harmadik országból. Emellett legalább négy más belföldi gyártó gyártotta az érintett terméket Dél-Koreában, ami magas fokú versenyt tesz lehetővé a belföldi piacon. Az eljárás nagyon előrehaladott állapotában azonban, 2012. július 3-án, épp a Bizottság szolgálatainak ellenőrző látogatása előtt a dél-koreai gyártó érthetetlen módon megszüntette az együttműködést.
(46)
A fentiekre tekintettel Kanadát választották analóg országnak. Legalább négy másik belföldi gyártó gyártja az érintett terméket Kanadában, ami magas fokú versenyt tesz lehetővé a belföldi piacon. A vizsgálat nem mutatott ki olyan okot, amely miatt Kanadát ne lehetne megfelelőnek tekinteni a rendes érték megállapítása céljából.
(47)
Számos érdekelt fél érvelt azzal, hogy egy kanadai gyártó költségstruktúrája nem hasonlítható egy kínai exportáló gyártó költségstruktúrájához. A Bizottság nem talált azonban jelentős különbségeket a költségstruktúrák terén, így ezt az érvelést elutasította.
(48)
A Bizottság elemezte az együttműködő kanadai gyártó válaszában benyújtott adatokat, és megbízhatónak találta ahhoz, hogy a rendes érték megállapításának alapjául szolgáljanak.
(49)
Ezért ideiglenesen megállapította, hogy Kanada az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő és ésszerű analóg ország.
4.2. A rendes érték meghatározása
(50)
Mivel a mintába beválasztott egyik vállalat és az a vállalat, amelynek egyéni vizsgálatra irányuló kérelmét elfogadták, nem tudta igazolni, hogy megfelel a piacgazdasági elbánás kritériumainak, a mintába beválasztott másik vállalat pedig nem kért piacgazdasági elbánást, minden kínai exportáló gyártóra vonatkozóan az analóg országbeli gyártótól származó információk alapján állapították meg a rendes értéket.
(51)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék kanadai, független fogyasztók számára történt értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a kanadai együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a kanadai belföldi piacon ahhoz képest, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő exportáló gyártók és az az exportáló gyártó, amelynek elfogadták az egyéni vizsgálatra vonatkozó kérelmét.
(52)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevőknek történő, nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a kanadai gyártónál a vizsgálati időszakban felmerülő előállítási költséget.
(53)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(54)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(55)
A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a kanadai gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az SGA-költségeket és a nyereséges terméktípusok haszonkulcsát.
4.3. Az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai
(56)
Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártó értékesített exportra az Unióba közvetlenül független uniós vevőknek, az exportárak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
4.4. Összehasonlítás
(57)
A rendes értéket és az exportárat EXW-alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének megfelelően. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
5. Dömpingkülönbözetek
(58)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával, amelyet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában fejeztek ki.
(59)
A mintába be nem választott együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan a mintába felvett exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagával számoltak. Ennek alapján a mintába fel nem vett exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 61,1%.
(60)
A nem együttműködő vagy ismeretlen kínai exportáló gyártókra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártók által jelentett volumenét az Eurostat megfelelő statisztikai adataival összehasonlítva először megállapították az együttműködés szintjét.
(61)
Mivel a kínai együttműködés körülbelül 70 %-os volt, az összes többi kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet az exportáló gyártók reprezentatív terméktípusaira megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet használatával állapították meg. Ez alapján az országos dömpingszintet ideiglenesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 77,9%-ában állapították meg.
(62)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China és Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
A minta súlyozott átlaga
61,1 %
Országos dömpingkülönbözet
77,9 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(63)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokat is - felhasználtak a figyelembe vett időszak alatti uniós össztermelés megállapítására.
(64)
A vizsgálati időszak alatt az Unióban 22 gyártó állított elő szerves bevonatú acéltermékeket. Az előző preambulumbekezdésben említett alapon a teljes uniós gyártást nagyjából 3 645 298 tonnára becsülték a vizsgálati időszakban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a teljes uniós termelést képviselő uniós gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(65)
A vizsgálat során megállapították, hogy a mintába felvett uniós gyártók termelésének jelentős részét kötött felhasználásra szánták, azaz gyakran egyszerűen (számla nélkül) továbbították és/vagy transzferárak mellett a vállalaton vagy vállalatcsoporton belül további feldolgozás céljából továbbszállították.
(66)
Annak érdekében, hogy megállapítsák, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt vagy sem, illetve hogy meghatározzák a fogyasztást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, megvizsgálták, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni és ha igen, akkor milyen mértékben.
(67)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó lehető legátfogóbb kép kialakításához összegyűjtötték és elemezték a szerves bevonatú acéltermékekkel kapcsolatos valamennyi tevékenységre vonatkozó adatokat és ezt követően megállapították, hogy a gyártott termékeket kötött felhasználásra vagy a piacon történő szabad forgalomba hozatalra szánták-e.
(68)
Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó következő gazdasági mutatókkal kapcsolatban megállapították, hogy a mélyreható elemzésnek és értékelésnek a szabad piacon uralkodó viszonyokra kell összpontosítania. Ezek a mutatók a következők: értékesítési volumen és eladási árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen és exportárak. A kármutatókat a fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat ismert kötött felhasználása és értékesítése vonatkozásában korrigálták és a kötött felhasználást, valamint értékesítést külön elemezték.
(69)
A többi gazdasági mutatót illetően azonban a vizsgálat alapján megállapították, hogy azok ésszerű vizsgálatát csak a teljes tevékenységre vonatkoztatva lehet elvégezni. Valójában a (kötött felhasználásra és a szabad piacra irányuló) termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek és a tőkebevonási képesség a teljes tevékenységtől függ, függetlenül attól, hogy a termelés a kötött piacra vagy szabad piaci értékesítésre irányul-e.
3. Uniós felhasználás
(70)
A hasonló terméket az uniós gazdasági ágazat független vevők részére értékesíti, valamint kapcsolatban álló vállalatok számára értékesíti/szállítja további feldolgozás céljára, például acélipari szolgáltatóközpontokban.
(71)
A szerves bevonatú acéltermékek tényleges uniós felhasználásának kiszámítása során a Bizottság összeadta az Unióba importált szerves bevonatú acéltermékek Eurostat által jelentett összmennyiségét, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló termék Unióban való értékesítésének és kötött felhasználásának mennyiségét, ahogyan az a panaszban szerepel, és ahogyan a mintába felvett uniós gyártóknál végzett ellenőrző látogatások során ellenőrizték.
(72)
Az Eurostat importadatait illetően meg kell említeni, hogy a vonatkozó KN-kódok (lásd a fenti (13) preambulumbekezdésben) leírása nem korlátozódik a vizsgált termék leírására, és így az Eurostat által az e kódok alatt jelentett behozatalok más terméket is tartalmazhatnak. Azonban mivel nem állnak rendelkezésre információk arról, hogy az ilyen egyéb behozatalok végül milyen mennyiséget érintettek, illetve nincs bizonyíték arra, hogy ezek a mennyiségek jelentősek lehetnek, a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy a vonatkozó KN-kódok alá tartozó behozatalokat érintő teljes adatokat használja fel, ahogyan azok az Eurostat jelentésében szerepelnek.
(73)
Ezek alapján a teljes uniós felhasználás a következőképpen alakult:
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
A figyelembe vett időszak alatt a teljes felhasználás 9 %-kal csökkent az EU piacán. 2008 és 2009 között mintegy 24 %-os csökkenés következett be a gazdasági válság globális - különösen az építőipart érintő - negatív hatásainak eredményeképp. Ezt követően a felhasználás kezdett fellendülni, és 2009-től a vizsgálati időszakig összesen 20 %-kal emelkedett, de továbbra is a 2008-as kiindulási szint alatt maradt.
4. Az érintett országból származó behozatal és a piaci részesedés
(75)
A Kínából az Unióba történő behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A kínai behozatal volumene (tonna)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Piaci részesedés
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Forrás: Eurostat.
(76)
A felhasználás alakulása ellenére a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal volumene jelentősen, 49 %-kal nőtt. A gazdasági válság negatív hatásai miatt a Kínából származó behozatal mennyisége is meredeken csökkent 2009-ben. Ez a behozatal azonban rendkívül gyors ütemben kezdett helyreállni, így a 2009-től a vizsgálati időszakig bekövetkező növekedés látványos, 367 %-os volt.
(77)
Hasonlóképpen, a Kínából származó behozatal piaci részesedése 63 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Bár 2008-ról 2009-re több mint felével csökkent, 2009-től a vizsgálati időszakig látványosan növekvő tendenciát mutatott, és 290 %-kal emelkedett.
4.1. A behozott termékek ára és az áralákínálás
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Átlagár (EUR/tonna)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Forrás: Eurostat.
(78)
A Kínából származó behozatal átlagára 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2008 és 2009 között jelentősen, 17 %-kal esett vissza, majd 2009 és 2010 között öt százalékponttal nőtt, és további három százalékponttal a vizsgálati időszakban.
(79)
A Kínából származó behozatal árai a figyelembe vett időszak egésze alatt folyamatosan az uniós gazdasági ágazat eladási árai alatt maradtak. Ahogyan a fenti táblázat is rámutat, míg 2009-ben, a gazdasági válság csúcsán még a 17 %-os árcsökkentés sem segíthetett a Kínából származó behozatalnak abban, hogy a hirtelen visszaeső felhasználás és a jelentős piaci lassulás mellett megőrizze piaci részesedését, a későbbi években alkalmazott folyamatos áralákínálás megmagyarázza a Kínából származó behozatal piaci részesedésének 2009 és a vizsgálati időszak közötti stabil, látványos növekedését.
(80)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(81)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban legfeljebb 25,9 % ár-alákínálási különbözetet mutatott ki az együttműködő kínai exportáló gyártók esetében.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.1. Előzetes megjegyzések
(82)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(83)
A fenti (5) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.
(84)
A Bizottság a mintába felvett hat uniós gyártó által szolgáltatott, ellenőrzött adatokat használta fel a mikrogazdasági mutatók (pl. egységár, egységnyi költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkevonzási képesség, készletek) megállapítása érdekében.
(85)
A panaszos által a szerves bevonatú acéltermékek valamennyi uniós gyártójára vonatkozóan szolgáltatott, más rendelkezésre álló források és a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai alapján keresztellenőrzött adatokat használta fel a makrogazdasági mutatók (például az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítések volumene, piaci részesedés, foglalkoztatás és termelékenység) megállapítása érdekében.
5.2. Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok
5.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(86)
A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott, ellenőrzött válaszokat is - felhasznált a figyelembe vett időszak alatti uniós össztermelés megállapítására.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési volumen (tonna)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Termelési kapacitás (tonna)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Kapacitáskihasználás
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Forrás: a panasz és a kitöltött kérdőívek.
(87)
A fenti táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent a termelés. A kereslet csökkenésével összhangban a termelés 2009-ben drámaian visszaesett, majd 2010-ben részben helyreállt, mielőtt a vizsgálati időszakban - a felhasználás növekedése ellenére - némileg csökkent volna.
(88)
A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 4 %-kal csökkent. A kapacitáskihasználás a termelés tendenciáját követte, és 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
5.2.2. Értékesítések volumene, piaci részesedés és növekedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítések volumene (tonna)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Piaci részesedés (tonna)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Forrás: a panasz és a kitöltött kérdőívek.
(89)
2009-ben az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítésének volumene drámaian, 19 %-kal csökkent. 2010-ben az értékesítések volumene kilenc százalékponttal nőtt, de azután a vizsgálati időszakban három százalékponttal csökkent.
(90)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent. Miután 2009-ben először emelkedett a piaci részesedés, az uniós gazdasági ágazat a részesedése csökkenését tapasztalhatta 2010-ben és a vizsgálati időszakban, ami azt eredményezte, hogy a vizsgálati időszakban a piaci részesedése 6 %-kal alacsonyabb volt, mint 2009-ben; ez amellett történt, hogy ugyanebben az időszakban több mint 20 %-kal nőtt a felhasználás. Az uniós gazdasági ágazat így nem tudott részesülni a növekvő felhasználás jelentette előnyökből, és a korábban elveszített értékesítési volument és piaci részesedést sem tudta visszaszerezni.
(91)
Míg a figyelembe vett időszakban 9 %-kal mérséklődött az uniós felhasználás, és 13 %-kal csökkent az uniós gazdasági ágazat független felek számára történt értékesítéseinek volumene, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2,3 százalékponttal csökkent, a 2008. évi 59,0 %-ról 56,7 %-ra esett vissza a vizsgálati időszakban.
5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás (FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Termelékenység (tonna/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Forrás: a panasz, a kitöltött kérdőívek és az Eurofer.
(92)
A foglalkoztatás fokozatosan csökkenő tendenciát mutatott az uniós gazdasági ágazatban. Így a foglalkoztatottak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) mért teljes száma 20 %-kal csökkent az ágazatban a figyelembe vett időszakban, és legalacsonyabb szintjét a vizsgálati időszakban érte el. A termelékenység azonban 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, ami azt mutatja, hogy a gazdasági ágazat próbálta racionalizálni az előállítási költségeket is.
5.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok
5.3.1. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és előállítási költségei
(93)
A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor érvényesített átlagos eladási árai a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkentek. A 2009 és a vizsgálati időszak közötti időszakban a felhasználás és az értékesítési volumen növekedésével összhangban az árak 23 %-kal emelkedtek, de nem érték el a 2008. évi szintet.
(94)
Ezzel párhuzamosan a hasonló termék előállításának és értékesítésének átlagköltsége 6 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban az egységenkénti előállítási költség emelkedése miatt, miközben az egységenkénti SGA-költségek 34 %-kal csökkentek.
(95)
A független vevőknek felszámított egységár 2009. évi 21 %-os csökkenését és az ezzel járó veszteséget követően az egységár kezdett emelkedni. 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat a költségek növekedését tapasztalta, és csak mérsékelten tudta emelni az árakat a költségek fedezése érdekében, épp csak annyival, hogy 2010-ben és a vizsgálati időszakban ugyanazon a szinten tartsa a nyereségességet. Ennek következtében azonban tovább veszített a piaci részesedéséből, mivel a kínai behozatal árai folyamatosan elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Független vevők részére értékesített termékek egységára (EUR/tonna)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Egységnyi előállítási költség (EUR/tonna)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Forrás: a mintába felvett gyártók által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
5.3.2. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Pénzforgalom (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Beruházások (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Beruházások megtérülése
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Forrás: a mintába felvett gyártók által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(96)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó hasznot az említett értékesítések forgalmi százalékában kifejezve állapították meg. A gazdasági válság évében, 2009-ben az uniós gazdasági ágazat nyereségessége drámaian csökkent, ez pedig 13,9 %-os veszteséget eredményezett. 2010-től ismét emelkedni kezdett a nyereségesség, de a növekvő előállítási költségek megakadályozták, hogy elérje a gazdasági ágazat számára egészségesnek és fenntarthatónak tartott szintet (ez 6,7 % - lásd a (156) preambulumbekezdést). A teljes figyelembe vett időszak folyamán a nyereségesség 61 %-kal esett vissza.
(97)
A pénzforgalomra jellemző tendencia nagyrészt a nyereségesség negatív tendenciáját követte. A pénzforgalom 2010-ben érte el legalacsonyabb szintjét. Hasonlóképpen a beruházások megtérülése 56 %-kal, a 2008. évi 13,8 %-ról 6 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban.
(98)
A nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülésének alakulása a figyelembe vett időszakban korlátozta az uniós gazdasági ágazat beruházási képességét, és akadályozta fejlődését. Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült jelentős beruházást eszközölnie a figyelembe vett időszak elején, azután azonban a beruházások meredeken visszaestek 2009-ben, és összességében 73 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak folyamán.
(99)
Ahogyan fentebb szerepel, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye romlott, de ez nem utalt arra, hogy a tőkebevonási képessége a figyelembe vett időszakban komolyabb mértékben változott volna.
5.3.3. Készletek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Forrás: a mintába felvett gyártók által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(100)
A mintába felvett hat uniós gyártó esetében a készletek a gyártási mennyiség körülbelül 8 %-át tették ki a vizsgálati időszakban. A zárókészlet szintje 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Megjegyzendő azonban, hogy a készletek nem jelentős mutatói a gazdasági ágazatnak, mivel a gyártás főként megrendelésre zajlik; a készletek terén bekövetkezett legnagyobb növekedés 2009-től a vizsgálati időszakig tartott, és egybeesett a Kínából származó dömpingelt behozatal áradatával.
5.3.4. Bérköltség
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR, a mintába felvett uniós gyártók)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége csak 2 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban, ez alacsonyabb az infláció mértékénél. A vizsgálat azt mutatta, hogy a mintába felvett gyártók jelentősen csökkentették főként az általános és az adminisztratív költségeket, és fokozott figyelmet fordítottak a hatékonyságra.
5.3.5. Kötött felhasználás és kötött értékesítés
(102)
A (65) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az EU-ban jelentős piaca van a szerves bevonatú acéltermékeknek, amelyet a szerves bevonatú acéltermékek uniós gazdasági ágazat általi downstream felhasználása alkot. E piac elemzéséhez a Bizottság figyelembe vette a mintában szereplő uniós gyártók és más uniós gyártók által végzett kötött felhasználás és kapcsolatban álló felek részére történt értékesítés (kötött értékesítés) teljes mennyiségét.
(103)
Azt állapította meg, hogy a kötött felhasználás és a kötött értékesítés célja az volt, hogy a terméket tovább alakítsák maguk a vállalatok vagy a velük kapcsolatban álló, a mintába felvett uniós gyártók csoportjainak részét képező vállalatok, amelyek főként építőipari anyagokkal foglalkoznak, azaz végfelhasználói a szerves bevonatú acéltermékeknek.
(104)
A fentebb azonosított alapon megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók általi kötött felhasználás és kötött értékesítés a teljes termelési mennyiség 27 %-át tette ki a vizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban a kötött felhasználás és a kapcsolódó értékesítési mennyiségek 19 %-kal csökkentek, a piaci részesedés pedig 11 %-kal esett vissza.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kötött felhasználás és kötött értékesítés (tonna)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Piaci részesedés
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Forrás: a panasz és a mintába felvett gyártók által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(105)
A kötött felhasználás és a kötött értékesítés értékét a Bizottság a mintába felvett gyártók által a kérdőívre adott és a náluk lefolytatott ellenőrző látogatások alkalmával ellenőrzött válaszok alapján elemezte. A vizsgálat azt állapította meg, hogy a termék végső felhasználását illetően nem volt lényeges különbség a kötött felhasználás és a kötött értékesítés között. Kötött felhasználást olyan vállalatok jelentettek, amelyeknél a downstream gyártást ugyanazon a jogi személyen belül végezték, ugyanakkor a kötött értékesítés a más, kapcsolatban álló jogi személyeknek való, számla ellenében történő értékesítés. Ezenkívül az árazási módszer mind kötött felhasználás, mind kapcsolatban álló felek számára történő értékesítés esetén hasonló volt, azaz a termék valós értékét („költség-plusz” módszer) számították fel mind a kapcsolatban álló vállalatoknak, mind a mintába felvett vállalatok belső downstream termelési egységeinek.
(106)
A tonnánkénti átlagos érték így 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, ily módon 2 %-kal volt alacsonyabb, mint a mintába felvett uniós gyártók által a vizsgálati időszakban független vevőknek felszámított eladási ár.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kötött felhasználás és kötött értékesítés (EUR/tonna)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Forrás: a mintába felvett gyártók által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(107)
Tekintettel arra, hogy a kötött értékesítések és a kötött felhasználás többsége az uniós gyártók downstream építőanyag-üzletágát célozta, ezek az értékesítések és a kötött felhasználás közvetetten ki voltak téve a más piaci szereplők, köztük a dömpingelt kínai behozatal által előidézett versenynek is. A downstream termelés belső kereslete attól függ, milyen esély van a downstream termékeknek a dömpingelt behozataltól nem érintett szabad piacon történő eladására. Levonható tehát az a következtetés, hogy a mennyiség és piaci részesedés a kínai dömpingelt behozatal által támasztott verseny miatt csökkent a figyelembe vett időszakban.
5.3.6. A korábbi dömping vagy támogatás hatásai
(108)
Mivel a jelenlegi az első dömpingellenes eljárás az érintett termékre vonatkozóan, nem állnak rendelkezésre adatok a lehetséges korábbi dömping vagy támogatás hatásainak értékeléséhez.
6. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(109)
A fentebb, a dömpingre vonatkozó részben megállapított és meghatározott valamennyi különbözet jelentősen meghaladja a de minimis szintet. Figyelembe véve továbbá a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
7. A kárra vonatkozó következtetések
(110)
A vizsgálat feltárta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéhez kapcsolódó valamennyi kármutató rosszabb lett vagy nem a fogyasztásnak megfelelően változott.
(111)
A figyelembe vett időszakban, miközben a felhasználás csökkent, a Kínából érkező behozatal volumene folyamatosan és jelentősen nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene összességében 13 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 59 %-ról 56,7 %-ra esett vissza a vizsgálati időszakban. Bár a felhasználás a keresletet is érintő gazdasági válság éve után 2009-től a vizsgálati időszakig 20 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése egyre csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatal jelentős növekedése miatt nem tudta visszaszerezni az elveszített piaci részesedését. Az olcsó, dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban nőtt, és folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(112)
Emellett jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási és beruházási képessége is gyengült.
(113)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(114)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálta, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsa.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(115)
A vizsgálat feltárta, hogy az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent, míg a Kínából érkező dömpingelt behozatal volumene drámaian, mintegy 49 %-kal nőtt, ráadásul piaci részesedése is gyarapodott 63 %-kal: a 2008. évi 8,3 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,6 %-ra nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat független felek részére történő értékesítéseinek volumene 13 %-kal csökkent, az ilyen értékesítések piaci részesedése pedig 4 %-kal, a 2008. évi 59 %-ról a vizsgálati időszak alatt 56,7 %-ra esett vissza.
(116)
Ezenkívül míg a Kínából származó behozatalokat szintén érintette a gazdasági válság és 2008-ról 2009-re 68 %-kal visszaestek, 2009-től a vizsgálati időszakig nagyon gyors tempóban álltak helyre, a vizsgálati időszak végén 367 %-kal növekedve, bár az uniós felhasználás csak 20 %-kal nőtt ebben az időszakban. Azzal, hogy 2008-hoz képest 9 %-kal csökkentette az egységárat és a vizsgálati időszakban 25,9 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, a kínai behozatal 2008-tól a vizsgálati időszakig 63 %-kal, 13,6 %-ra növelte a piaci részesedését.
(117)
Ugyanekkor 2008-tól a vizsgálati időszakig az uniós gyártók független felek számára történt értékesítéseinek volumene összességében 13 %-kal esett vissza. A piac fellendülése idején - 2009-től a vizsgálati időszakig - az uniós gazdasági ágazat csak 8 %-kal tudta növelni a független felek számára történt értékesítések volumenét, de 9 %-ot veszített a piaci részesedéséből, így korlátozott mértékben részesült a növekvő felhasználás előnyeiből. Valójában a kínai behozatalok számára volt a legelőnyösebb a fellendülő felhasználás, messze maguk mögött hagyták a többi piaci szereplőt.
(118)
A Kínából származó behozatal átlagára 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Bár a 2009-es drámai visszaesés után emelkedő tendenciát mutat, 2009-től a vizsgálati időszakig folyamatosan az uniós gazdasági ágazat által kért ár szintje alatt maradt. A független uniós vevőknek felszámított egységár csak 3 %-kal csökkent, bizonyos mértékű ellenállást mutatva a kínai behozatalok által kifejtett árnyomással szemben. Ezeket az árakat azonban nyilvánvalóan az értékesítések alacsonyabb volumene és az ilyen értékesítések csökkent nyereségessége árán tartották fenn, mivel azok 61 %-kal, a 2008. évi 6,7 %-ról 2,6 %-ra estek vissza a vizsgálati időszakban, miközben az előállítási költségek növekedtek.
(119)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak folyamatosan alákínáló dömpingelt behozatal áradata meghatározó szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy teljes mértékben élvezze a fellendülő uniós felhasználás előnyeit.
3. További tényezők hatása
3.1. Harmadik országokból származó import
Ország
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Dél-Korea
Volumen (tonna)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Piaci részesedés (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Átlagár
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Volumen (tonna)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Piaci részesedés (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Átlagár
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Más országok
Volumen (tonna)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Piaci részesedés (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Átlagár
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Kínát
Volumen (tonna)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Piaci részesedés (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Átlagár
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Forrás: Eurostat.
(120)
Míg a Kínából származó behozatal az Unióba érkező teljes import 56 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, a behozatal egyéb fontos forrását jelentette az Indiai Köztársaság (a továbbiakban: India) (11 %) és Dél-Korea is (19 %). A kínai behozatallal szemben az Indiából származó behozatal, bár az átlagára meredeken, 12 %-kal csökkent, összességében 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és 3 %-ot vesztett a piaci részesedéséből. A dél-koreai behozatal csak 4 %-ot emelkedett amellett, hogy az átlagára ugyanazon a szinten maradt, mint 2008-ban. Az Indiából származó behozatal piaci részesedése 2,7 % volt a vizsgálati időszakban, míg a dél-koreai behozatal részesedése 4,6 %-ot tett ki.
(121)
A teljes behozatal 14 %-át alkotó egyéb behozatalok 33 %-kal csökkentek, és az átlagáruk ugyanazon a szinten maradt, mint ahol 2008-ban volt.
(122)
Bár valamennyi egyéb behozatal átlagára elmaradt az uniós gazdasági ágazat árszintjétől, e behozatalok hatása, ha van egyáltalán, csak marginális lehet. Először is nincs arra utaló bizonyíték, hogy az egyéb forrásokból származó behozatal tisztességtelen kereskedelmi feltételek mellett történt. Másodszor, a kínai behozatallal szemben az egyéb fő behozatali források esetében az általános árszint meglehetősen stabil maradt a teljes figyelembe vett időszakban, és ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat sikeresen versenyezhet a piaci szegmensekben ezekkel a behozatalokkal. Harmadszor, az egyéb országokból érkező behozatal csökkent a figyelembe vett időszakban, és továbbra is alacsony szinten marad, mind általánosságban, mind egyenként a fő exportáló országokat tekintve. Ezenkívül az egyéb behozatalok csökkenő piaci részesedése megerősíti, hogy ezek a behozatalok nem okozhattak volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak.
3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Export, Eurostat (tonna)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Átlagár (EUR/tonna)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
A mintába felvett uniós gyártók exportja
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Átlagos eladási ár (EUR/tonna)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(123)
Az Eurostat szerint a szerves bevonatú acéltermékek uniós gazdasági ágazat által lebonyolított, harmadik országokba irányuló teljes exportja 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az átlagár azonban viszonylag magas volt, és 2 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. Az exportok a teljes uniós termelés 17%-át tették ki, és így segítettek az uniós gazdasági ágazatnak a méretgazdaságosság elérésében és az általános előállítási költségek csökkentésében. Ezért levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége nem okozhatta a jelentős kárt.
(124)
Ugyanez az általános kép látható a mintába felvett uniós gyártók által harmadik országbeli független vevők részére történő exportálás esetében is. Ezek az exportok 14 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, és az egységenkénti exportár ebben az esetben is folyamatosan meghaladta (az évtől függően átlagosan 2-12 %-kal) az uniós árat. Mivel az exportvolumen csak 3 %-a volt a teljes termelésnek, ezek az exportok nem járulhattak hozzá az uniós piacot ért kárhoz.
3.3. Az uniós gazdasági ágazat Kínából származó saját behozatalai
(125)
A vizsgálat során azt állították, hogy a panaszosok (a velük kapcsolatban álló vállalatok útján) saját maguk is részt vettek az érintett termék Kínából való behozatalában, és ezek a behozatalok a Kínából származó teljes behozatal 20-40 %-át tették ki. Bizonyítékot azonban nem szolgáltattak ezen állítás alátámasztására. Az állítások vizsgálatát követően megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók csak körülbelül 10 000 tonnát importáltak a vizsgálati időszakban, ez pedig nagyjából összhangban volt az eljárás megindításakor a panaszos által szolgáltatott adatokkal. A Bizottság megállapította, hogy körülbelül hasonló, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően nyilvánosságra nem hozott mennyiséget importálnak az uniós gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok is. Ezek a behozatalok összesen csak nagyjából 2-3 %-át tették ki a Kínából származó teljes behozatalnak. Nem lehet tehát levonni azt a következtetést, hogy az uniós gazdasági ágazat vállalatai olyan mennyiségben és olyan rendszer alapján importáltak Kínából, amely (1) az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján megkérdőjelezné saját uniós gyártói státuszukat, vagy (2) saját maguknak okozná a kárt. Az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasítja.
3.4. Kötött felhasználás és kötött értékesítés
(126)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat vagy közvetlenül, vagy a csoportokon belüli, kapcsolatban álló vállalatok útján részt vett az építőanyagok (pl. szendvicspanelek, trapézlemezek stb.) gyártásának downstream üzletágában is. Konkrétabban azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat alacsonyabb áron tett elérhetővé szerves bevonatú acéltermékeket a saját downstream üzletága számára, mint a független vállalatok számára, így a csoporton belül „támogatta” a saját üzletágát és lehetővé tette, hogy az alákínáljon a versenytársainak a downstream szegmensben.
(127)
Ahogyan a fenti (102)-(107) preambulumbekezdés mutatja, a kötött felhasználás és kötött értékesítés átlagos tonnánkénti értéke csak 2 %-kal volt alacsonyabb, mint a vizsgálati időszakban a független vevőknek felszámított eladási ár. Ezenkívül a vizsgálat azt mutatta, hogy valószínűleg magát a kötött felhasználást és kötött értékesítést is érintette közvetve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen verseny. Valójában ha - amint azt állították - fennállt volna bármilyen előny az uniós gazdasági ágazat downstream üzletága számára, akkor annak meg kellett volna mutatkoznia ennek a kármutatónak az alakulásában. Ezt az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasítja.
3.5. Gazdasági válság
(128)
A gazdasági válság és annak az építőipari üzletágra gyakorolt hatása legalábbis részben magyarázza a kereslet csökkenését és az árnyomást a figyelembe vett időszakban. A fent említetteknek megfelelően 2009-ben 24 %-kal csökkent a felhasználás. 2010-től azonban kezdett fellendülni a piac, és a vizsgálati időszak végére a felhasználás 20 %-kal nőtt.
(129)
A kár és az okozati összefüggés elemzése során azonban a Bizottság külön vizsgálta a 2009-es piaci összeomlást és azt követő, 2009-től a vizsgálati időszakig tartó fellendülést. A kár és az okozati összefüggés elemzése egyértelműen megmutatta, hogy a Kínából származó behozatalok teljes mértékben kihasználták a növekvő felhasználást, és emellett folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, így annak a lehetőségét, hogy valamennyi szereplő egyenlő eséllyel álljon talpra a visszaesés után, a túlélésért folytatott folyamatos harccá változtatták.
3.6. Szerkezeti kapacitásfelesleg
(130)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a főként vertikálisan integrált acélgyártókból álló uniós gazdasági ágazatot érő kárt nem a Kínából származó behozatal okozta, hanem az uniós acélipar szerkezeti problémái, például a kapacitásfelesleg. Azzal is érveltek, hogy az acélipar konszolidációja, amelyre a figyelembe vett időszak előtt került sor, kapacitásfelesleget eredményezett, és az esetlegesen bekövetkezett kár oka a túl sok termelő létesítmény volt.
(131)
A szerves bevonatú acéltermékek gyártása valóban tőkeintenzív, és az ágazatban viszonylag magasak az állandó költségek. Nem lehet azonban arra következtetni, hogy az acélipar figyelembe vett időszak előtt történt konszolidációja kapacitásfelesleget eredményezett. A megállapítások szerint a beépített kapacitás 2009-es kisebb növekedését követően az ágazat csökkentette a kapacitását 2010-ben, majd újra a vizsgálati időszakban is. A vizsgálati időszakban a kapacitás szintje alacsonyabb volt, mint a tényleges felhasználás 2008-ban, abban az évben, amelyben még nem érződtek teljes mértékben a gazdasági válság hatásai. Az uniós felhasználás még nem tért vissza a 2008-as szintre.
(132)
Ezenkívül a vizsgálat azt állapította meg, hogy a kapacitásfelesleg negatív hatása csak minimális mértékben tulajdonítható a szerves bevonatú acéltermékek uniós gyártóinak. Először is, a vizsgálat azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nyilvánvalóan tett lépéseket a hatékonyság fenntartása érdekében - jelentősen, 34 %-kal csökkentették az SGA-költségeket, a termelékenység pedig 8 %-kal nőtt a teljes ágazat és 6 %-kal a mintába felvett vállalatok esetében. Másodszor, a gyártóberendezésekbe való folyamatos beruházás és a használatuk terén a más termékek gyártására való felhasználás tekintetében tanúsított rugalmasság segített a méretgazdaságosság elérésében és a végső állandó költségek csökkentésében. Így azzal együtt, hogy a mintába felvett vállalatok kapacitáskihasználása 18 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a gyártás átlagköltsége csak 9 %-kal emelkedett, és ebbe a nyersanyag költségei is beletartoznak. Nem lehet tehát arra következtetni, hogy a kapacitásfelesleg megszüntetné az okozati összefüggést. Ezt az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasította.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(133)
Bizonyítást nyert, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedés történt a figyelembe vett időszakban, főként 2009-től a vizsgálati időszakig. Megállapításra került az is, hogy ezek a behozatalok folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon, különösen a vizsgálati időszak alatt.
(134)
Az olcsó, dömpingelt kínai behozatal volumenében és a piaci részesedésében bekövetkezett növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetében tapasztalható kedvezőtlen változásokkal. A helyzet rosszabbra fordult a vizsgálati időszak alatt, amikor a fellendülő felhasználás ellenére az uniós gazdasági ágazat nem tudta visszaszerezni elveszített piaci részesedését, a nyereségesség és más pénzügyi mutatók - mint például a pénzforgalom és a beruházások megtérülése - a 2010-es szinten stagnáltak, a foglalkoztatottság pedig elérte mélypontját.
(135)
Megvizsgálva azokat az egyéb ismert tényezőket, amelyek okozhatták volna az uniós ágazatot ért kárt, kiderült, hogy ezek a tényezők nem szüntetik meg a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(136)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt export káros hatását - azt az ideiglenes következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(137)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben ideiglenes intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(138)
A teljes uniós gazdasági ágazatot 22 ismert gyártó alkotja, amelyek az Eurofer szerint a szerves bevonatú acéltermékek uniós termelésének egészét lefedik. A gyártók az Unió különböző tagállamaiban találhatók, és közvetlenül több mint 5 400 dolgozót foglalkoztatnak az érintett termékkel összefüggésben.
(139)
A gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Ahogyan fentebb a makrogazdasági mutatóknál látható, a teljes uniós gazdasági ágazat a helyzete romlását tapasztalhatta, és negatívan érintette a dömpingelt behozatal.
(140)
Az uniós ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Fontos, hogy a figyelembe vett időszak alatt valamennyi kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott. Különösen az együttműködő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a nyereségesség és a beruházások megtérülése volt súlyosan érintett. Intézkedések hiányában nagyon valószínű, hogy tovább romlana az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete.
(141)
Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a szerves bevonatú acéltermékek árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami kedvező hatással lenne nyereségességére és általános pénzügyi helyzetére.
(142)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat nyereségessége visszaesne. Ez közép- és hosszútávon nem lenne fenntartható. Valószínű az is, hogy egyes egyéni gyártóknak be kellene zárniuk a termelő létesítményeiket, mert azok súlyosan veszteségesek voltak a figyelembe vett időszakban. Tekintettel az elszenvedett veszteségekre és a gyártásban a figyelembe vett időszak elején végrehajtott beruházások magas szintjére, várható, hogy intézkedések hiányában a legtöbb uniós gyártó számára nem térülnének meg a beruházások.
(143)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. A felhasználók és az importőrök érdeke
(144)
A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint öt importőr jelentkezett, de csak kettő válaszolt a kérdőívre. A panaszban felsorolt körülbelül 100 felhasználó közül 19 jelentkezett és fejezte ki érdeklődését az eljárás iránt. Később tíz vállalat nyújtott be választ a kérdőívre.
(145)
A legaktívabb felhasználók és importőrök közös írásbeli beadványokat készítettek, és számos meghallgatásra került sor a vizsgálat során. Az intézkedések bevezetésével kapcsolatos fő érveik elemzésére az alábbiakban kerül sor.
3.1. Verseny az uniós piacon
(146)
Előadták, hogy a szerves bevonatú acéltermékek uniós piaca nem volt kellően versenyképes, és hogy a Kínából származó behozatalok szükségesek voltak ahhoz, hogy erősebb legyen a szerves bevonatú acéltermékeket importáló és felhasználó vállalatok tárgyalási pozíciója. Utaltak továbbá arra, hogy az uniós gazdasági ágazat oligopolisztikus intézkedéseket hozott a piac ellenőrzése érdekében. Az ideiglenes szakaszban végzett vizsgálat nem erősítette meg ezeket az állításokat. Sőt, megállapítást nyert, hogy az uniós termelők ugyanazokon a piacokon versenyeztek, és gyakran ugyanazon vevők részére vagy egymás építőipari vállalatai számára végeztek értékesítést. Figyelemmel arra, hogy az ártárgyalások nehézségeiről szóló nem hivatalos panaszokon túl nem nyújtottak be bizonyítékokat, és az uniós gyártók panaszt benyújtó öt csoportja mellett az EU-ban a szerves bevonatú acéltermékek 11 gyártója folytat tevékenységet, amelyek között vannak nagyon nagyok is, és figyelemmel az egyéb importforrások sokféleségére, úgy tűnik, hogy ez az állítás nem alátámasztott, ezért azt a Bizottság ideiglenesen elutasítja.
3.2. Kínálathiány
(147)
Azt is állították, hogy a kínai behozatalokra vonatkozó intézkedések bevezetése a szerves bevonatú acéltermékek hiányát idézné elő az uniós piacon. Figyelemmel azonban a beszerzési források fentebb leírt széles választékára és az uniós gazdasági ágazat szabad termelési kapacitására, nem tekinthető valószínűnek, hogy bekövetkezhet ilyen hiány. Az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasítja.
3.3. A felhasználók és importőrök érdekeire vonatkozó következtetés
(148)
A tíz együttműködő felhasználó a Kínából a vizsgálati időszakban érkezett összes behozatal 7 %-át képviselte. A vizsgálat azt mutatta, hogy mindegyik felhasználó többféle beszerzési forrást tart fenn. A Kínából való beszerzések átlagosan körülbelül 15 %-át tették ki az általuk vásárolt összes szerves bevonatú acélterméknek; megállapítást nyert, hogy a legnagyobb mennyiségeket az uniós gyártóktól szerzik be (73 %), és 12 %-ot importáltak más harmadik országokból. Mivel az érintett termék nagyban szabványosított, a vevők hűségének fontossága meglehetősen viszonylagos, és ami a termék minőségét illeti, mind a felhasználók, mind az importőrök egyszerűen megváltoztathatják a beszerzési forrást.
(149)
A vizsgálat azt mutatta, hogy egy kivételével valamennyi együttműködő felhasználó nyereséges az érintett terméket felhasználó ágazatban, és a vizsgálati időszakban a nyereségességük a vállalattól függően 1 % és 13 % közötti volt. Ezenkívül e vállalatok nyereségessége nem függött jelentős mértékben az érintett termék Kínából származó behozatalától.
(150)
A felhasználók által a kérdőívre adott válaszok alapján a Bizottság megbecsülte a javasolt intézkedések valószínű hatását. Így még azt a valószínűtlen, az együttműködő felhasználók számára legkedvezőtlenebb esetet alapul véve is, amelyben az árnövekedést nem lehet áthárítani, és kénytelenek lennének a korábbi mennyiségeket importálni Kínából, a vám szintjének az előállítási költségükre gyakorolt hatása 1-5%-os emelkedés lenne, a nyereségességre vonatkozóan pedig 1-2,8 százalékpontos csökkenést jelenthetne a legtöbb behozatalra és körülbelül 4 százalékpontos csökkenést a maradványvám melletti behozatalra vonatkozóan. A valószínűbb forgatókönyv azonban egy ennél jelentősebb kisebb hatást tartalmaz; mivel a Kínából származó behozatalok meglehetősen kicsi részét jelentik a felhasználók üzleti tevékenységének, várható, hogy a dömpingellenes intézkedések miatti költségemelkedést viszonylag könnyen át lehet hárítani. Ezenkívül tekintettel arra, hogy a számos uniós gyártó mellett jelentős alternatív, az intézkedések hatálya alá nem tartozó behozatali források állnak rendelkezésre, pl. India és Dél-Korea, várható, hogy a piaci árak az intézkedések bevezetését követően ezeket a tényezőket is figyelembe veszik.
(151)
A két együttműködő importőr körülbelül 6 %-át képviselte a Kínából származó, a vizsgálati időszakban érkezett behozatalnak, a pontos mennyiséget az alaprendelet 19. cikke szerint nem hozzák nyilvánosságra. A felhasználókhoz hasonlóan, az importőrök is fenntartottak más beszerzési forrásokat Kína mellett. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az intézkedések lehetséges, hogy erőteljesebben érintenék az importőrök nyereségességét, mint a felhasználókét, amennyiben fenntartják a vizsgálati időszak során alkalmazott importrendszert. A gyakorlatban azonban az importőrök mint kereskedők általában még rugalmasabbak, mint a felhasználók, és valószínű, hogy elsőként fordulnának az alternatív beszerzési források felé.
(152)
Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni azt is, hogy a kínai behozatal felhasználói és importőri oldalon jelentkező előnyének egy része valójában a kínai exportőrök által gyakorolt tisztességtelen árdiszkriminációból ered és az által válik lehetővé, nem pedig egy természetes versenyelőny miatt. Így az uniós piac egyenlő versenyfeltételeinek a dömpingelt behozatal miatti kereskedelmi torzulások kijavításával történő helyreállítása ténylegesen lehetővé fogja tenni, hogy a szerves bevonatú acéltermékek piacán ismét egészséges, a piacgazdaság által vezérelt dinamika és áralakulás érvényesüljön, azzal, hogy nem hoz hátrányos helyzetbe más szereplőket (felhasználókat, gyártókat, végfelhasználókat), akik nem tudják azonnal élvezni a dömpingelt behozatal előnyeit.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(153)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(154)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(155)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából a Bizottság figyelembe vette a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét.
(156)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingelt behozatal hiányában elérhető nyereségnek a 2008. éven kell alapulnia, amikor a kínai behozatal kevésbé volt jelen az uniós piacon. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 6,7 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő minimumnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(157)
Ennek alapján a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 6,7 %-os haszonkulcsot hozzáadták az előállítási költségekhez.
(158)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártók behozatali költségekkel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importárának az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt az uniós piacon alkalmazott, kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget az összehasonlított típusok átlagos CIF-importértékének százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(159)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára.
(160)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „valamennyi más vállalatra” alkalmazandó, országos vámmal) így kizárólag a Kínából származó és e vállalatok - tehát az említett jogalanyok - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. A rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok - ideértve a külön említett vállalatokhoz kapcsolódó vállalatokat is - által gyártott behozott termékekre nem ezeket a vámtételeket, hanem a minden más vállalatra alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni.
(161)
Az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a vállalat nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (7) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(162)
A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet az együtt nem működő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(163)
A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek és az ideiglenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vám
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd és Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China és Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Egyéb együttműködő vállalatok
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Minden más vállalat
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(164)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 és ex 7226 99 70 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 és 7226997091) egyes szerves bevonatú, a következő jellemzőkkel rendelkező acéltermékek behozatalára: síkhengerelt termékek ötvözött vagy ötvözetlen acélból (kivéve a rozsdamentes acélt), legalább az egyik oldalon festve, lakkozva vagy műanyaggal bevonva, az olyan, úgynevezett „szendvicspanelek” kivételével, amelyeket épületekben alkalmaznak, és két külső fémlemezből állnak, köztük stabilizáló magként szigetelőanyaggal, és kivéve azon termékeket, amelyek végső bevonata cinkpor tartalmú (olyan, cinkben gazdag festék, amely legalább 70 tömegszázalék cinket tartalmaz).
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám
TARIC kiegészítő kód
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd
42,5 %
B334
Minden más vállalat
57,8 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított ideiglenes dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 18-án.