RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1343/2013
af 12. december 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, stk. 5 og stk. 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 1184/2007 (2) blev der indført en endelig antidumpingtold på importen af persulfater med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), Taiwan og Amerikas Forenede Stater (»den oprindelige undersøgelse« og »de oprindelige foranstaltninger). Foranstaltningerne vedrørende Kina indførtes i form af en værditold på 71,8 % for alle virksomheder med undtagelse af to kinesiske eksporterende producenter, for hvilke der var indrømmet individuel told.
2. Indledning af en udløbsundersøgelse
(2)
Den 10. oktober 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) (3) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af persulfater med oprindelse i Kina.
(3)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning, der var blevet indgivet af to europæiske producenter, RheinPerChemie GmbH & Co. KG og United Initiators GmbH & Co. KG (»ansøgerne«), der tegner sig for 100 % af den samlede produktion af persulfater i Unionen.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Undersøgelsen
3.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2011 til 30. september 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der var relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til udløbet af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de eksporterende producenter i Kina, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og de brugere, som den vidste, var berørt af sagen, producenterne i de potentielle referencelande og repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
I betragtning af det potentielt store antal eksporterende producenter i Kina og de ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og om at forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(8)
Ingen af importørerne gav sig til kende.
(9)
Kun én eksporterende producent fra Kina besvarede spørgeskemaet. Af den grund var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra to EU-producenter, én eksporterende producent i Kina og én producent i Tyrkiet, der betragtes som et potentielt referenceland.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Tyskland
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Tyskland
b)
Eksporterende producent i Kina
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai (4).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(12)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig peroxosulfater (persulfater), herunder kaliumperoxomonosulfat, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode 2833 40 00 og ex 2842 90 80.
(13)
Den pågældende vare anvendes som initiator eller oxideringsmiddel i en række sammenhænge. Blandt eksemplerne på disse anvendelser kan nævnes varens anvendelse som polymerisationsinitiator ved fremstilling af polymerer, som ætsemiddel ved fremstilling af trykte kredsløb, i hårkosmetik, ved krympning af tekstiler, ved papirfremstilling, ved rensning af tandproteser og som desinficeringsmiddel.
(14)
Undersøgelsen bekræftede, at den pågældende vare og varer, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og varer, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger på EU-markedet, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Generelle bemærkninger
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der for nærværende fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger vedrørende visse varer, der importeres fra Kina, skulle udløbe.
(16)
Som anført i betragtning 9 var der kun én eksporterende producent fra Kina, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og denne eksporterede ikke det pågældende produkt til Unionen i NUP. Som anført nedenfor i betragtning 22, og som det beskrives mere indgående i betragtning 51 til 53, viste undersøgelsen, at stort set al import fra Kina i NUP blev foretaget af én eksportør, som konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, og som ikke er omfattet af nærværende undersøgelse. Af den grund kunne der ikke foretages nogen dumpinganalyse i denne sag.
2. Udviklingen i importen hvis foranstaltningerne ophæves
(17)
Med henblik på at vurdere sandsynligheden for fornyet dumping blev der taget hensyn til de oplysninger, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina havde indgivet, de oplysninger, som var blevet indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 18, og de foreliggende faktiske oplysninger, for så vidt angår de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter. De foreliggende faktiske oplysninger stammer fra anmodningen om udløbsundersøgelsen, fra de oplysninger, som blev offentliggjort som led i en udløbsundersøgelse, som Amerikas Forenede Stater indledte i marts 2013 (5), fra statistikker, som Kommissionen er i besiddelse af, f.eks. de månedlige oplysninger, som medlemsstaterne indsender i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»14.6-databasen«), og fra importoplysninger fra Eurostat.
a) Priser og mængden af varer, der importeres til Unionen fra Kina og andre tredjelande
(18)
De oplysninger, der var til rådighed i forbindelse med undersøgelsen, viste, at stort set al import fra Kina i NUP blev foretaget af én kinesisk eksportør, som konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse (6). Denne import er derfor ikke omfattet af antidumpingforanstaltningerne. Priserne på disse varer lå under EU-erhvervsgrenens priser i den periode.
(19)
Selv om priserne på import fra Kina til Unionen steg med 29 % i den betragtede periode, var de stadig lave og lå under EU-erhvervsgrenens pris i NUP. EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet steg også, men mindre markant, dvs. 7 %.
(20)
Den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør, som er omfattet af de nuværende antidumpingforanstaltninger, eksporterede ikke det pågældende produkt til Unionen i NUP. Undersøgelsen viste dog, at denne eksportør foretog eksport til dumpingpriser til markeder i tredjelande, og at dens priser endda var lavere end priserne på den nuværende import fra Kina til Unionen. Dette er et tegn på, at eksportører fra Kina fortsat foretager dumping, og at deres priser er lave.
(21)
EU-markedet består stort set kun af import fra tre lande: Kina, Tyrkiet og USA, der hver tegner sig for mellem 8 % og 10 % af markedsandelen, og to EU-producenter med en markedsandel på mellem 65 % og 75 %. Undersøgelsen viste, at USA fortsat er til stede på EU-markedet, og at landet tegner sig for ca. en tredjedel af den samlede import i NUP. De amerikanske importpriser lå i gennemsnit 10 % over de kinesiske priser. Denne konklusion sammenholdt med det observerede underbud af EU-erhvervsgrenens priser er et tegn på, at den kinesiske import fortsat medfører et pres på salgspriserne i Unionen.
(22)
Som anført ovenfor i betragtning 18 blev kinesisk import i NUP kun foretaget af én eksportør, som konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Mellem 2009 og NUP steg mængden af denne import med 24 %, og den tilsvarende markedsandel steg fra 8 % til 9,6 % af det samlede EU-forbrug i samme periode.
(23)
Det er vigtigt at huske på, at der i årene 1995 til 2001 blev indført antidumpingforanstaltninger mod persulfater fra Kina. Da disse foranstaltninger blev ophævet, steg importmængden fra Kina fra mindre end 200 ton i 2001 til over 4 000 ton i 2003, og den mere end fordobledes i 2006 til næsten 9 000 ton. Med andre ord overtog den kinesiske import over 20 % af EU-markedet inden for få år. I perioden 2003-2006, mens forbruget steg med 7 %, blev Kinas markedsandel fordoblet. Dette viser, at kinesiske eksportører kan tage betydelige markedsandele på EU-markedet, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger.
(24)
I lyset af ovenstående kendsgerninger og overvejelser, særligt Kinas reaktion på ophævelsen af foranstaltningerne på EU-markedet i 2001, det kinesiske prisniveau i NUP og den fortsatte dumping på tredjelandes markeder, anses det for sandsynligt, at den billige kinesiske import til EU-markedet på kort sigt vil blive genoptaget i store mængder, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.
b) De kinesiske producenters prispolitik på andre eksportmarkeder
(25)
Som anført i betragtning 16 ovenfor eksporterede den samarbejdsvillige kinesiske virksomhed ikke til Unionen i NUP, og det var ikke muligt at sammenligne virksomhedens normale værdier på hjemmemarkedet med eksportpriserne til Unionen. Det blev dog vurderet, som nævnt ovenfor i betragtning 24, at virksomhedens eksport til tredjelande foregik til dumpingpriser i NUP. Eftersom virksomheden blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, blev der fastsat normale værdier ud fra denne virksomheds oplysninger.
(26)
For de tre pågældende varetyper, for hvilke hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel, blev de normale gennemsnitsværdier fastsat ud fra de priser, som uafhængige kunder betalte på hjemmemarkedet. For én varetypes vedkommende var det nødvendigt at beregne den normale værdi ud fra produktionsomkostningerne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi for denne type blev fastsat på baggrund af virksomhedens produktionsomkostninger, salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SAG-omkostninger«) og fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6.
(27)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik til tredjelande, som var blevet fastlagt på grundlag af de indsendte og verificerede data, viste en vejet gennemsnitlig dumpingmargen på 9,4 %.
(28)
For så vidt angår prispolitikken, er de gældende antidumpingforanstaltninger i USA og Indien også et klart tegn på de kinesiske eksporterende producenters dumping på andre markeder.
c) EU-markedets tiltrækningskraft
(29)
Undersøgelsen viste, at den samarbejdsvillige kinesiske virksomhed eksporterede til en lang række tredjelande som Brasilien, Indonesien, Malaysia, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand og De Forenende Arabiske Emirater. Den kinesiske virksomheds eksportpriser til markeder i tredjelande blev derfor sammenlignet med EU-erhvervsgrenens salgspriser og priserne på den kinesiske import i NUP på EU-markedet. Sammenligningen viste, at priserne fra den samarbejdsvillige kinesiske eksportør lå langt, op til 40 %, under EU-erhvervsgrenens priser i NUP.
(30)
Analysen viste på den ene side, at priserne på EU-markedet er højere og derfor har en stor tiltrækningskraft, og på den anden side, at de priser, som andre kinesiske eksportører tilbyder, er lavere end den nuværende kinesiske importpris på EU-markedet.
(31)
Det er også værd at nævne, at de normale værdier for den samarbejdsvillige virksomhed i NUP generelt var lavere end EU-erhvervsgrenens salgspriser. Dette bekræfter EU-markedets tiltrækningskraft, da det tydeligvis skaber større fortjeneste for kinesiske producenter. Det lave prisniveau i Kina synes ikke at have andet grundlag end den store kapacitet og det betydelige udbud af den pågældende vare.
(32)
Som nævnt ovenfor i betragtning 28 er visse markeder i tredjelande, som USA og Indien, blevet mindre attraktive for kinesiske eksportører grundet de gældende antidumpingforanstaltninger. Endvidere viste det sig, at andre tredjelandes markeder, relativt set, opererede med lavere priser end EU-markedet. Med hensyn til markeder i andre tredjelande, som ikke er genstand for foranstaltninger, forsynes de allerede af de virksomheder, der er til stede på disse markeder, hvorfor enhver overskydende kapacitet i Kina sandsynligvis vil blive anvendt som eksport til EU-markedet.
(33)
På baggrund af ovenstående forventes det, at importen fra Kina vil fortsætte i større mængder og medføre et større pres på EU-markedets priser, såfremt de nuværende foranstaltninger ophæves.
d) Produktionskapacitet og overskydende kapacitet, der kan eksporteres
(34)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 var analysen af den overskydende kapacitet i Kina, i mangel på andre oplysninger, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger nemlig de begrænsede oplysninger om markedssituationen i Kina, som den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent gav, oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen og de offentlig tilgængelige oplysninger om fem hovedproducenter, der blev identificeret i Kina, og data indsamlet i indledningsfasen. Oplysningerne fra disse kilder var kohærente.
(35)
På baggrund af disse oplysninger antages det, at den uudnyttede produktionskapacitet i Kina udgør mere end 100 000 ton, hvilket svarer til en mængde, der er tre gange så stor som EU-forbruget i NUP.
(36)
Ud fra den samarbejdsvillige producents kapacitetsudnyttelse konkluderedes det, at der muligvis er omfattende uudnyttet kapacitet i Kina, som kan anvendes til at øge produktionen og omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
e) Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(37)
I betragtning af ovenstående anses det for sandsynligt, at fornyet dumping vil finde sted, hvis de nuværende foranstaltninger får lov at udløbe. Særligt størrelsen på de i Kina beregnede normale værdier, den samarbejdsvillige producents dumpingadfærd på markeder i tredjelande, de i Indien og USA gældende antidumpingforanstaltninger mod kinesiske eksportører, EU-markedets tiltrækningskraft sammenlignet med andre markeder og den betydelige uudnyttede produktionskapacitet i Kina peger på sandsynligheden for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(38)
Denne undersøgelse bekræftede, at persulfater kun fremstilles af to producenter i Unionen. De tegner sig for 100 % af EU-produktionen i NUP. Begge producenter støttede anmodningen om en fornyet undersøgelse og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(39)
Disse to virksomheder anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og vil herefter blive omtalt som »EU-erhvervsgrenen«.
2. Indledende bemærkning
(40)
For at sikre en fortrolig behandling af oplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, vises oplysningerne om de to EU-producenter i indekseret form eller i form af intervaller.
(41)
Analysen er blevet udført på baggrund af importoplysninger registreret under KN-koder for tre hovedtyper af samme produkt, ammoniumpersulfat, natriumpersulfat og kaliumpersulfat, og under Taric-koder for den fjerde type, kaliumperoxomonosulfat. Analysen af importen blev suppleret med data, der var blevet indsamlet i medfør af grundforordningens artikel 14, stk. 6.
3. EU-forbruget
(42)
EU-forbruget blev fastlagt ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat på KN-kodeniveau og Taric-kodeniveau.
(43)
EU-forbruget i NUP var en smule højere end i begyndelsen af den betragtede periode. Der blev noteret en stigning på 22 % mellem 2009 og 2010, men senere faldt forbruget støt med ca. 18 %.
Tabel 1
Forbrug
2009
2010
2011
NUP
Forbrug (ton)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
114
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6
4. Mængde, priser og markedsandel for importen fra Kina
(44)
Mængderne og markedsandelene for importen fra Kina blev analyseret ud fra Eurostats oplysninger og de oplysninger, der var indsamlet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(45)
Sammenligningen af ovennævnte databaser viser, at al import fra Kina hidrører fra den ene virksomhed, der konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Som konsekvens heraf kan markedsandelene for den kinesiske dumpingimport og dens prisudvikling ikke analyseres.
(46)
Endvidere, eftersom den kinesiske eksporterende producent, der er omfattet af antidumpingforanstaltningerne, ikke eksporterede det pågældende produkt til Unionen i NUP, var det ikke muligt at beregne prisunderbuddet fra Kina.
5. Import fra andre tredjelande
(47)
Importmængden, priserne og markedsandele fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. De blev fastlagt på basis af statistiske oplysninger, som blev angivet på KN-kodeniveau og Taric-kodeniveau. Grundet den fortrolige karakter, jf. betragtning 40, er tallene for markedsandelen fremlagt i indekseret form.
Tabel 2
Import fra andre tredjelande
2009
2010
2011
NUP
Tyrkiet
Importmængde (ton)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeks (2009 = 100)
100
129
101
130
Pris, EUR/ton
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeks (2009 = 100)
100
89
99
102
Markedsandel
Indeks
100
106
89
126
USA
Importmængde (ton)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeks (2009 = 100)
100
108
114
70
Pris, EUR/ton
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeks (2009 = 100)
100
111
114
104
Markedsandel
Indeks
100
88
100
68
Andre tredjelande
Importmængde (ton)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeks (2009 = 100)
100
97
86
67
Pris, EUR/ton
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeks (2009 = 100)
100
105
111
120
Markedsandel
Indeks
100
80
76
65
Tredjelande i alt
Importmængde (ton)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeks (2009 = 100)
100
112
104
88
Pris, EUR/ton
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeks (2009 = 100)
100
101
108
106
Markedsandel
Indeks
100
92
91
85
Kilde: Eurostat og Taric
(48)
Importmængden fra andre tredjelande til EU-markedet faldt med ca. 12 % i den betragtede periode, og i samme periode steg den gennemsnitlige pris med 6 %. Den markedsandel, som andre tredjelande tabte, blev dels overtaget af kinesiske importører og dels af EU-erhvervsgrenen. I samme periode øgede EU-erhvervsgrenen i gennemsnit sine priser med 7 % som anført i betragtning 64 nedenfor.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.1. Indledende bemærkninger
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
6.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(50)
EU-erhvervsgrenens produktion steg betydeligt i den betragtede periode. Stigningen var særlig markant mellem 2009 og 2010, hvor produktionen steg med 32 procentpoint. Herefter var den stabil med et lille fald mellem 2011 og NUP.
Tabel 3
Den samlede EU-produktion
2009
2010
2011
NUP
Produktion (ton)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
132
135
125
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(51)
Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode. I takt med at produktionen voksede i perioden 2009-2011, udviste kapacitetsudnyttelsen en samlet vækst på 34 %. Denne tendens ændrede sig i NUP, fordi faldet i produktionen også resulterede i, at kapacitetsudnyttelsen faldt med seks procentpoint som vist nedenfor:
Tabel 4
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2009
2010
2011
NUP
Produktionskapacitet (ton)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indeks (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapacitetsudnyttelse
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeks (2009 = 100)
100
131
134
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.3. Lagerbeholdninger
(52)
Selv om EU-erhvervsgrenens slutlagre voksede markant mellem 2009 og NUP, forblev niveauet relativt lavt sammenlignet med produktionsniveauet.
Tabel 5
Slutlagre
2009
2010
2011
NUP
Slutlagre (ton)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indeks (2009 = 100)
100
144
227
184
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.4. Salgsmængde
(53)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder fulgte forbrugstendensen med et højdepunkt i 2010, hvorefter den viste en faldende tendens de følgende år indtil slutningen af NUP. I den betragtede periode steg den med 6 %.
Tabel 6
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2009
2010
2011
NUP
Mængde (ton)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
113
106
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.5. Markedsandel
(54)
Da salgsmængden til Unionen fulgte forbrugstendensen, forblev EU-erhvervsgrenens markedsandel relativ stabil i den betragtede periode.
Tabel 7
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2009
2010
2011
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Indeks (2009 = 100)
100
100
100
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat og Taric
6.6. Vækst
(55)
Som forklaret ovenfor var EU-forbrugets vækst begrænset til 3 procentpoint i den betragtede periode. I samme periode formåede EU-erhvervsgrenen at øge sin salgsmængde og markedsandel en smule.
6.7. Beskæftigelse og produktivitet
(56)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen var stabil mellem 2009 og NUP. Produktiviteten pr. ansat, målt som produktion i ton pr. ansat, steg dog betydeligt i denne periode på linje med produktionstendensen. De nærmere tal er som følger:
Tabel 8
Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2009
2010
2011
NUP
Medarbejderindeks
100
100
103
101
Produktivitetsindeks
100
132
131
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.8. Enhedssalgspriser
(57)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 7 % mellem 2009 og NUP. Denne stigning på 7 % i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris skyldtes ændringer i det varesortiment, som den solgte i den betragtede periode. Under hensyntagen til den potentielle forskel i varesortimentet var denne pris betydeligt højere end den pris, som den samarbejdsvillige kinesiske producent forlangte for eksport til tredjelande.
Tabel 9
Enhedspris for EU-salg
2009
2010
2011
NUP
Enhedspris ved salg i Unionen (EUR/ton)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indeks (2009 = 100)
100
100
105
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.9. Rentabilitet
(58)
I 2009 nåede EU-erhvervsgrenens rentabilitet næsten break-even. Efterfølgende, i perioden 2010 - NUP, lå rentabiliteten på over 10 %. Den pludselige stigning i rentabilitetsindekset mellem 2009 og 2010 skyldtes således et meget lavt basisniveau i 2009, som var et kritisk år for EU-erhvervsgrenen. I 2011 var den høje rentabilitet resultatet af en særlig omkostningsbesparende begivenhed, der ikke vil finde sted igen i fremtiden. Dette afspejler sig allerede i rentabilitetens fald i NUP, hvilket fortsat er tendensen.
Tabel 10
Rentabilitet
2009
2010
2011
NUP
Rentabilitet for EU-salg
Indeks (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.10. Investeringer og investeringsafkast
(59)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen formåede at bibeholde et højt investeringsniveau i den betragtede periode.
(60)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetstendensen i 2009 og 2010 tæt, hvorfor denne tendens ikke var repræsentativ, jf. betragtning 58.
Tabel 11
Investeringer og investeringsafkast
Indeks (2009 = 100)
2009
2010
2011
NUP
Investeringer
100
71
110
99
Investeringsafkast
100
3 166
4 647
2 455
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.11. Likviditet og evne til at rejse kapital
(61)
Likviditeten, som påvirker erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter, udtrykt som en procentdel af omsætningen af den pågældende vare, fulgte en tendens, der lignede rentabilitetstendensen. Den voksede betydeligt frem til 2011 og faldt i NUP.
Tabel 12
Likviditet
2009
2010
2011
NUP
Likviditet
Indeks (2009 = 100)
100
288
381
172
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.12. Lønninger
(62)
Mens antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen forblev stabilt, steg deres lønninger med 12 % i den betragtede periode.
6.13. Dumpingmargenens størrelse
(63)
Som beskrevet ovenfor foretog Kina ikke dumping i den betragtede periode, hvorfor dumpingmargenens størrelse ikke kunne bestemmes.
6.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(64)
I betragtning af fraværet af dumpingimport til lave priser fra Kina, EU-erhvervsgrenens relative høje kapacitetsudnyttelse og dens erobring af markedsandele, dens rentabilitetsniveau og visse finansielle indikatorers positive udvikling, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode har genrejst sig efter virkningerne af den tidligere dumping. Genrejsningen er dog sket for nylig, og der er blevet observeret et vist fald inden for forskellige skadesindikatorer som rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og investering på EU-markedet i NUP.
7. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(65)
Undersøgelsen viste, at importen af billige dumpingvarer fra Kina ophørte på EU-markedet, lige efter de oprindelige foranstaltninger blev indført i 2007, og den fandt ikke sted i den betragtede periode eller NUP. Den import fra Kina, der er til stede på EU-markedet, stammer fra den ene kinesiske producent, der konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Hermed kunne EU-erhvervsgrenen opnå et højt produktionsniveau, øge sin salgsmængde, gennemsnitlige salgspris, markedsandele og rentabilitet samt forbedre sin overordnede finansielle situation.
(66)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt nogen væsentlig skade i NUP. I betragtning af nedgangen i forbruget og svækkelsen af visse skadesindikatorer i NUP, som beskrevet ovenfor, er EU-erhvervsgrenens situation stadig sårbar.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(67)
For at kunne bestemme sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, blev den kinesiske imports potentielle indvirkning på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(68)
I analysen blev der fokuseret på den uudnyttede kapacitet i Kina og de kinesiske eksportørers adfærd på markeder i tredjelande og på EU-markedet.
2. Uudnyttet kapacitet i Kina
(69)
Ud fra de oplysninger, som er blevet indsamlet og verificeret i løbet af undersøgelsen, vurderes det, at der forefindes ca. 100 000 ton uudnyttet produktionskapacitet for det pågældende produkt i Kina. Desuden er der en række mindre producenter fordelt over hele landet, hvilket betyder, at dette tal er endnu højere.
(70)
Grundet manglende samarbejde fra kinesiske eksportører foreligger der ingen data, der angiver det præcise procenttal for den kapacitet, som er uudnyttet, og som kan anvendes til eksport af det pågældende produkt til EU-markedet. Undersøgelsen viste dog, at den ene samarbejdsvillige kinesiske producent har en uudnyttet kapacitet på ca. 30 %. At ekstrapolere denne oplysning til alle kinesiske virksomheder ville betyde, at Kina på nuværende tidspunkt har en uudnyttet kapacitet på over 30 000 ton.
(71)
På baggrund af ovenstående ville 20-25 000 ton af det pågældende produkt være til rådighed til eksport i Kina, også hvis kinesiske virksomheder ikke udnytter deres kapacitet fuldt ud. I betragtning af undersøgelsesresultaterne og konklusionerne i betragtning 22 til 44, står det klart, at hvis foranstaltningerne ikke forlænges, vil man forsøge at eksportere den uudnyttede kapacitet i Kina til EU-markedet. Denne potentielle ekstra eksportmængde skal ses i sammenhæng med et EU-forbrug på ca. 25 000 til 35 000 ton i NUP.
3. Eksporten fra Kina
(72)
Som anført ovenfor i betragtning 20 viste undersøgelsen, at kinesisk eksport til tredjelande foregår til dumpingpriser. Endvidere førte resultaterne af udløbsundersøgelsen, som de relevante myndigheder i USA og Indien gennemførte, til den anbefaling, at de gældende antidumpingforanstaltninger, for så vidt angår persulfater fra Kina, bør forlænges. I denne situation forventes det, at de kinesiske eksportørers uudnyttede produktionskapacitet hovedsageligt vil blive anvendt til at producere eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Som beskrevet i betragtning 32 ovenfor og i betragtning af, at leveringen til markeder i andre tredjelande, der ikke er omfattet af foranstaltninger, allerede foretages af virksomheder, som befinder sig på disse markeder, vil enhver uudnyttet kapacitet i Kina sandsynligvis blive anvendt til eksport af det pågældende produkt til EU-markedet.
(73)
Under hensyntagen til tidligere dumping fra kinesiske eksportører, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, samt deres nuværende dumpingadfærd i tredjelande kan det konkluderes, at denne eksport til Unionen vil blive foretaget til dumpingpriser.
(74)
Som anført i betragtning 23 ovenfor skal det desuden erindres, at der i årene 1995 til 2001 blev indført antidumpingforanstaltninger mod eksport af persulfater fra Kina. Da disse foranstaltninger ikke blev forlænget, steg importen fra Kina fra mindre end 200 ton i 2001 til næsten 10 000 ton i 2006, og den tegnede sig dermed for mere end 20 % af EU-markedet.
4. Konklusion
(75)
I lyset af undersøgelsesresultaterne, nemlig den uudnyttede kapacitet i Kina, Kinas fortsatte dumping til tredjelande, kinesiske eksportørers begrænsede muligheder for salg på markeder i de andre vigtigste tredjelande og deres dokumenterede evne til at omdirigere eksportmængder til EU-markedet vurderes det, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil det svække EU-erhvervsgrenens position på dens kernemarked, og der vil ske fornyet skade grundet sandsynligheden for kinesisk import til dumpingpriser. Der er ingen grund til at tro, at den forbedring af EU-erhvervsgrenens resultater, der er sket som følge af de gældende foranstaltninger, vil vare ved eller styrkes, hvis foranstaltningerne ophæves. Betingelserne er tværtimod gunstige for, at import fra Kina omdirigeres til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder, og det vil sandsynligvis underminere den positive udvikling på EU-markedet, som er opnået i den betragtede periode. Den sandsynlige dumpingimport fra Kina vil medføre et pres på EU-erhvervsgrenens salgspriser og bevirke, at den mister markedsandele. Som en konsekvens heraf vil den kinesiske dumpingimport have en negativ indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, der stadig er sårbare, jf. betragtning 66.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(76)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende foranstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
(77)
Eftersom denne undersøgelse er en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger, tillod den en vurdering af enhver uønsket negativ virkning, som de gældende antidumpingforanstaltninger måtte have på de interesserede parter.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(78)
I betragtning 70 konkluderedes det, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af dens situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. Af den grund ville det gavne EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningernes opretholdes, da EU-producenterne bør kunne opretholde EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel, rentabilitet og dens overordnede økonomiske situation. Derimod ville det være en alvorlig trussel mod EU-erhvervsgrenens levedygtighed, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, da der er grund til at forvente, at det vil forårsage fornyet skade, hvis importen fra Kina flyttes til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder.
3. Brugernes interesser
(79)
Ingen af de 44 brugere, som var blevet kontaktet, besvarede spørgeskemaet eller samarbejdede. Der var heller ingen brugere, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. På grund af brugernes manglende interesse konkluderedes det, at det ikke ville være imod deres interesse at opretholde foranstaltningerne. Af undersøgelsen fremgik tillige, at det pågældende produkts indvirkning på omkostningerne til yderligt forarbejdede varer kun er marginal, og at det ikke har nogen negativ virkning på brugerindustrien, hvis foranstaltningerne opretholdes. Undersøgelsen viste også, at brugerne grundet produkttypen samt forskellige leveringskilder på markedet nemt kan skifte leverandør.
4. Importørernes interesser
(80)
Ingen af de 14 importører, som var blevet kontaktet, besvarede spørgeskemaet eller samarbejdede. Der var heller ingen importører, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. På grund af importørernes manglende interesse konkluderedes det, at det ikke ville være imod deres interesse at opretholde foranstaltningerne. Af undersøgelsen fremgik det, at importører nemt kan foretage indkøb fra forskellige kilder på markedet, særligt fra EU-erhvervsgrenen, amerikanske eksportører og eksportører fra Kina, der sælger til dumpingpriser.
5. Konklusion
(81)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med EU's interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(82)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(83)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1184/2007, bør opretholdes, som fastlagt i grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(84)
For at minimere risikoen for omgåelse, som følge af den store forskel i toldsatser, er det opfattelsen, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, der kun gælder for virksomheder, for hvilke der er indført individuel toldsats, omfatter forelæggelse for toldmyndighederne i medlemsstaterne af en gyldig handelsfaktura, som skal være i overensstemmelse med kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restantidumpingtold, som gælder for alle andre producenter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af peroxosulfater (persulfater), herunder kaliumperoxomonosulfat, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode 2833 40 00 og ex 2842 90 80 (Taric-kode 2842908020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Alle andre virksomheder
71,8 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2013.
A TANÁCS 1343/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. december 12.)
a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátokra (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács az 1184/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (Kína), Tajvanról és az Amerikai Egyesült Államokból származó perszulfátok behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat és eredeti intézkedések). A Kínára vonatkozó intézkedés valamennyi vállalat tekintetében 71,8 %-os értékvám formájában valósult meg, kivéve két kínai exportáló gyártót, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(2)
A Bizottság 2012. október 10-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) (3) útján bejelentette a Kínából származó perszulfátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.
(3)
A vizsgálat megindítására a teljes uniós perszulfátgyártás 100 %-át képviselő két uniós gyártó, a RheinPerChemie GmbH & Co. KG és a United Initiators GmbH & Co. KG (a továbbiakban: kérelmezők) által benyújtott megalapozott kérelmet követően került sor.
(4)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
3. A vizsgálat
3.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2011. október 1-jétől2012. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a kínai exportáló gyártókat, a kapcsolatban nem álló, de érintett importőröket és felhasználókat, a potenciális analóg országok gyártóit, valamint Kína képviselőit. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(7)
Tekintettel a vizsgálatban részt vevő kínai exportáló gyártók és független uniós importőrök potenciálisan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(8)
A felkérést követően egyetlen importőr sem jelentkezett.
(9)
A kínai exportáló gyártók közül csak egy válaszolt a kérdőívre. Ennélfogva az exportáló gyártók tekintetében nem volt szükség mintavételre.
(10)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kérdőíveket a két uniós gyártó, egy kínai exportáló gyártó és a lehetséges analóg országnak tekintett Törökország egy gyártója küldte vissza.
(11)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Németország
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Németország
b)
Kínai exportáló gyártó
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj (4)
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(12)
Az érintett termék az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel azonos, vagyis a jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 KN-kód alá tartozó peroxoszulfátok (perszulfátok), beleértve a kálium-peroximonoszulfátot (érintett termék).
(13)
Az érintett terméket reakcióindítóként vagy oxidálószerként használják számos esetben. Néhány esetben használják polimerek gyártásához polimerizálási iniciátorként, nyomtatott áramkörök gyártása során maratóanyagként, hajápolásban, írtelenítés során, papírgyártásban, illetve fogsortisztítóként, valamint fertőtlenítőszerként.
(14)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a kínai belföldi piacon gyártott és értékesített termék, továbbá az uniós ipar által gyártott és az uniós piacon értékesített termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználási formái megegyeznek, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Általános észrevételek
(15)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy a Kínából származó adott behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges megszűnése után lehet-e számítani a dömping folytatására vagy megismétlődésére.
(16)
A (9) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően mindössze egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban, ez a gyártó azonban a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből nem exportált az Európai Unióba. Amint az alábbi (22) preambulumbekezdésben említést nyer, és az (51)-(53) preambulumbekezdésekben szereplő további részletekből kiderül, a vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget, és amelyet a jelenlegi felülvizsgálat nem érint. Ezért ebben az esetben dömpingre vonatkozó vizsgálatra nem volt lehetőség.
2. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(17)
Annak megállapítására, hogy mennyire valószínű a dömping megismétlődése, az együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, az alaprendelet 18. cikke alapján gyűjtött adatokat, valamint a nem együttműködő exportáló gyártók tekintetében rendelkezésre álló tényeket vették figyelembe. A rendelkezésre álló tények a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemből, az Amerikai Egyesült Államok által 2013 márciusában megindított hatályvesztési felülvizsgálat keretében közzétett információkból (5), a Bizottság számára elérhető statisztikai adatokból - tehát a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint havonta szolgáltatott adatokból (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) -, valamint az Eurostat importra vonatkozó adataiból származtak.
a) A Kínából és harmadik országokból az Unióba irányuló import árai és volumene
(18)
A vizsgálatban rendelkezésre álló adatok rámutattak, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget (6). Az említett a behozatalokra tehát nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. A megnevezett időszakban az említett behozatalok árai az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak.
(19)
Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban 29 %-kal emelkedtek az Unióba irányuló kínai behozatal árai, azok továbbra is alacsonyak voltak, és a felülvizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott árnak. Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai ugyancsak növekedtek, ennek mértéke azonban kevésbé jelentős, mindössze 7 % volt.
(20)
A jelenlegi dömpingellenes intézkedések által érintett egyetlen együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálta az Unióba. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez az exportőr harmadik országokba dömpingelt áron exportált, és árai még a Kínából az uniós piacra irányuló jelenlegi behozatal árainál is alacsonyabbak voltak. Ez azt jelzi, hogy a kínai exportőrök továbbra is dömpinget folytatnak, áraik pedig alacsonyak.
(21)
Az uniós piacot hozzávetőleg az egyenként 8 % és 10 % közötti piaci részesedéssel rendelkező három országból - Kínából, Törökországból és az Egyesült Államokból - származó behozatal, valamint hozzávetőleg 65-75 %-os piaci részesedéssel rendelkező két uniós gyártó látja el. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az Egyesült Államok továbbra is jelen volt az uniós piacon, és a felülvizsgálati időszak alatt az onnan származó import a teljes behozatal hozzávetőleg egyharmadát képviselte. Az Egyesült Államok importárai átlagosan 10 %-kal haladták meg a Kínából származó behozatal árait. Ez a megállapítás, valamint az uniós árak tekintetében megfigyelt áralákínálás arra utal, hogy a kínai behozatal továbbra is leszorítja az Unión belüli értékesítési árakat.
(22)
A fenti (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Az említett behozatalok volumene 2009 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal emelkedett, ezzel ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználásból képviselt piaci részesedés 8 %-ról 9,6 %-ra nőtt.
(23)
Érdemes emlékeztetni arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínából származó perszulfátokra. Mivel ezeket az intézkedéseket hatályon kívül helyezték, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2003-ban 4 000 tonnára nőtt, 2006-ra pedig több mint ennek kétszeresére, 9 000 tonnára emelkedett. Más megfogalmazásban a kínai behozatal néhány év alatt megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át. A 2003-2006 közötti időszakban - miközben a felhasználás 7 %-kal nőtt - a kínai piaci részesedés megduplázódott. Ez azt mutatja, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai exportőrök képesek jelentős piaci részesedést szerezni az uniós piacon.
(24)
A fenti tények és megfontolások - különösen az uniós piacra vonatkozó intézkedések 2001-es hatályon kívül helyezésére adott kínai válasz, a felülvizsgálati időszakban jellemző kínai árak és a dömping harmadik országok piacain történő folytatása - ismeretében valószínűsíthető, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az olcsó kínai importáruk rövid időn belül újra nagy mennyiségben megjelennének az uniós piacon.
b) A kínai gyártók árpolitikája más exportpiacokon
(25)
A fenti (16) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az együttműködő kínai vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nem exportált az Unióba, így a belföldi piacon alkalmazott rendes értékek és az Unióba irányuló kivitel exportárainak összevetésére nem volt lehetőség. Amint az a fenti (24) bekezdésben említést nyert, a Bizottság megvizsgálta, hogy a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt harmadik országokba irányuló exportjai dömpingáron történtek-e. Mivel a vállalat az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a rendes értékeket a vállalat saját adatai alapján határozták meg.
(26)
Az érintett termék három azon típusánál, amelyek esetében a belföldi értékesítés reprezentatív volt és a rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes átlagértékeket a belföldi piacon független vevők által fizetett árak alapján határozták meg. Az egyik típus esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az előállítás költsége alapján kellett kialakítani. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint a vállalat gyártási, értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítésből származó nyereségét alkalmazták e típus rendes értékének megállapításához.
(27)
A bejelentett és ellenőrzött adatok alapján megállapított súlyozott rendes átlagérték és a harmadik országokba irányuló export gyártelepi áron alapuló súlyozott átlagárának összehasonlítása szerint a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet értéke 9,4 %.
(28)
Az Indiában és az Egyesült Államokban hatályos dömpingellenes intézkedések ugyancsak egyértelműen jelzik a kínai exportáló gyártók által más piacokon gyakorolt árpolitikát és ezáltal folytatott dömpinget.
c) Az uniós piac vonzereje
(29)
A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő kínai vállalat a harmadik országok széles körébe, például Brazíliába, Indonéziába, Malajziába, Dél-Afrikába, Dél-Koreába, Tajvanra, Thaiföldre és az Egyesült Arab Emírségekbe exportált. Az együttműködő kínai vállalat harmadik országokban alkalmazott exportárait ezért összevetették az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési árak, valamint a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon jellemző kínai importár szintjével. Az összehasonlítás rámutatott arra, hogy az együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, akár 40 %-kal is alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(30)
Ez az elemzés egyrészről azt mutatja, hogy az uniós piacon alkalmazott magasabb árak rendkívül vonzók, másrészről pedig a más kínai exportőrök által kínált árak alacsonyabbak az uniós piacon jelenleg alkalmazott kínai importárnál.
(31)
Érdemes megjegyezni továbbá, hogy az együttműködő vállalat rendes értékei a felülvizsgálati időszak alatt általában alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési áraknál. Ez megerősíti az uniós piac vonzerejét, mivel egyértelműen nagyobb nyereséget biztosítana a kínai gyártók számára. A Kínában jellemző alacsony árszint alapját a jelek szerint kizárólag az érintett termékhez kapcsolódó jelentős termelési kapacitás és kínálat képezi.
(32)
Amint az a fenti (28) preambulumbekezdésben említést nyert, a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt egyes harmadik országbeli piacok - például az Egyesült Államok vagy India - vonzereje csökkent a kínai exportőrök számára. Ezenkívül a többi harmadik országbeli piac tekintetében is megállapítást nyert, hogy alacsonyabb árszintek jellemzők rájuk, mint az uniós piacra. Más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacokra az adott piacon már jelen lévő vállalatok szállítanak, ezért a Kínában megjelenő szabad kapacitást feltehetően az uniós piacra irányuló export céljára használják fel.
(33)
A fentiek alapján a jelenlegi intézkedések megszüntetése esetén a kínai behozatal volumene várhatóan növekedne, és nagyobb árnyomást gyakorolna az uniós piacra.
d) Termelési kapacitás és az exporttermelésre szánható szabad kapacitás
(34)
Más rendelkezésre álló információ hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a kínai szabad kapacitás elemzését a rendelkezésre álló tények - nevezetesen az együttműködő kínai exportáló gyártó által a kínai piaci helyzetről szolgáltatott korlátozott információk, az uniós gazdasági ágazat által biztosított információk, valamint a Kínában meghatározott öt legnagyobb gyártó szintjén nyilvánosan elérhető információk - és az eljárás megindítási szakaszában gyűjtött adatok alapján végezték. Megállapítást nyert, hogy az ezekből a forrásokból származó információk egységesek.
(35)
Ezen információk alapján a feltételezések szerint Kínában több mint százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre, amely a felülvizsgálati időszak során jellemző uniós felhasználás hozzávetőleg háromszorosának felel meg.
(36)
Az együttműködő gyártóra jellemző kapacitáskihasználási arány alapján megállapítást nyert, hogy Kínában olyan potenciálisan jelentős kapacitások állnak rendelkezésre, amelyek a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a gyártás növelésére fordíthatók, és az így előállított termékek az uniós piacon jelenhetnek meg.
e) Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről
(37)
A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping megismétlődése valószínűsíthető. A jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén különösen a Kínában meghatározott rendes értékek szintje, az együttműködő gyártó által harmadik országok piacain folytatott dömping, a kínai exportőrökkel szemben Indiában és az Egyesült Államokban alkalmazott hatályos dömpingellenes intézkedések, az uniós piac más piacokkal szembeni vonzereje, valamint a jelentős kínai termelési kapacitás valószínűsíti a dömping megismétlődését.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(38)
A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy az Unión belül mindössze két gyártó állít elő perszulfátot. A felülvizsgálati időszak alatt e vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 100 %-át. A felülvizsgálat iránti kérelmet mindkét gyártó támogatta, és együttműködtek a vizsgálatban.
(39)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért az említett két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Előzetes megjegyzés
(40)
Az alaprendelet 19. cikke alapján a bizalmas információk védelme érdekében a két uniós gyártóval kapcsolatos adatok feltüntetése indexált formában vagy értéktartomány formájában történik.
(41)
A behozatalra vonatkozó információkat a hasonló termék három fő típusa - az ammónium-perszulfát, a nátrium-perszulfát és a kálium-perszulfát - esetében a KN-kód szintjén, a negyedik típus - a kálium-peroximonoszulfát - esetében a TARIC-kód szintjén elemezték. A behozatalok elemzése kiegészült az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatokkal.
3. Az uniós felhasználás
(42)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importra vonatkozó adatai alapján, a KN-kód és a TARIC-kód szintjén határozták meg.
(43)
A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás kismértékben magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén. A felhasználás tekintetében 2009 és 2010 között 22 %-os növekedést észleltek, később azonban a felhasználás tartósan, hozzávetőleg 18 %-kal csökkent.
1. táblázat
Felhasználás
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
25 000-35 000
35 000-45 000
35 000-45 000
25 000-35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok.
4. A Kínából érkező behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(44)
A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték.
(45)
A fent említett adatbázisok összehasonlítása azt jelzi, hogy a Kínából érkező összes behozatal egy vállalattól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ennek eredményeként a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése és árainak alakulása nem vizsgálható.
(46)
Ezenkívül mivel a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálták az Unióba, a Kína tekintetében vett áralákínálás kiszámítására nem volt lehetőség.
5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(47)
A figyelembe vett időszak során az egyéb országokból származó behozatal mennyiségét, árát és piaci részesedését az alábbi táblázat mutatja. Ezeket a KN-kód és TARIC-kód szintjén rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján határozták meg. A fenti (40) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti bizalmas adatkezelés miatt a piaci részesedésre vonatkozó számadatok indexált formában szerepelnek a táblázatban.
2. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Törökország
A behozatal mennyisége (tonna)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Ár, EUR/tonna
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Piaci részesedés
Index
100
106
89
126
USA
A behozatal mennyisége (tonna)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Ár, EUR/tonna
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Piaci részesedés
Index
100
88
100
68
Egyéb harmadik országok
A behozatal mennyisége (tonna)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Ár, EUR/tonna
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Piaci részesedés
Index
100
80
76
65
Összes harmadik ország
A behozatal mennyisége (tonna)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Ár, EUR/tonna
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Piaci részesedés
Index
100
92
91
85
Forrás: Eurostat és Taric.
(48)
Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló importvolumenek hozzávetőleg 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, az átlagár pedig ugyanebben az időszakban 6 %-kal nőtt. A harmadik országok által elveszített piaci részesedést részben a kínai behozatal, részben az uniós gazdasági ágazat szerezte meg. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai átlagosan 7 %-kal növekedtek, amint az az alábbi (64) preambulumbekezdésben szerepel.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
6.1. Előzetes megjegyzések
(49)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
6.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(50)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Ez a növekedés 2009 és 2010 között volt a legjelentősebb, amikor a termelés 32 százalékponttal nőtt. Ezt követően a termelés szintje változatlan maradt, majd 2011 és a felülvizsgálati időszak között enyhén csökkent.
3. táblázat
A teljes uniós termelés
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
20 000-30 000
25 000-35 000
25 000-35 000
25 000-35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(51)
A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak során stabil maradt. A termelés 2009-2011 közötti növekedése mellett a kapacitáskihasználás összesen 34 %-kal emelkedett. Ez a tendencia a felülvizsgálati időszakban megváltozott, mivel a termelés csökkenése a kapacitáskihasználás hat százalékponttal történő visszaesését is eredményezte, az alábbi táblázatban ismertetett módon.
4. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapacitáskihasználás
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.3. Készletek
(52)
Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között számottevően emelkedett, a termelés szintjéhez képest továbbra is viszonylag alacsony.
5. táblázat
Zárókészlet
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
500-1 500
1 000-2 000
2 000-3 000
1 500-2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.4. Az értékesítés volumene
(53)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítési volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, így 2010-ben érte el a legmagasabb értéket, majd a következő években a felülvizsgálati időszak végéig csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 6 %-kal növekedett.
6. táblázat
Független vevőknek történő értékesítések
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Volumen (tonna)
15 000-25 000
20 000-30 000
20 000-30 000
15 000-25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.5. Piaci részesedés
(54)
Mivel az Unió számára történt értékesítések volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag változatlan maradt.
7. táblázat
Uniós piaci részesedés
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat és Taric.
6.6. Növekedés
(55)
A fent kifejtettek szerint az Unión belüli felhasználás növekedése a figyelembe vett időszak alatt mindössze 3 százalékpont volt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenei és piaci részesedése tekintetében ugyanebben az időszakban sikerült kismértékű növekedést elérni.
6.7. Foglalkoztatás és termelékenység
(56)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között kiegyensúlyozott maradt. A tonnában kifejezett munkavállalónkénti teljesítményben mért termelékenység azonban a termelésre jellemző tendenciával összhangban számottevően növekedett. A részletes adatok a következők:
8. táblázat
Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalói index
100
100
103
101
Termelékenységi index
100
132
131
124
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.8. Egységárak
(57)
Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevőknek kínált egységárai 2009 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal emelkedtek. Az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagár 7 %-os növekedése a figyelembe vett időszak alatt a gazdasági szereplők által értékesített termékösszetétellel magyarázható. Ez az ár még a termékösszetételek közötti lehetséges különbségek figyelembevétele mellett is jelentősen magasabb volt, mint az együttműködő kínai gyártó harmadik országokba irányuló kivitelre felszámított ára.
9. táblázat
Uniós piaci egységár
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
1 100-1 300
1 100-1 300
1 200-1 400
1 200-1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.9. Nyereségesség
(58)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2009-ben közel nullszaldós volt. Ezt követően a 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban a nyereségesség mértéke meghaladta a 10 %-ot. A nyereségességi index 2009 és 2010 közötti hirtelen növekedése a rendkívül alacsony 2009. évi szintről indult, amely az uniós gazdasági ágazat számára kritikus év volt. 2011-ben a nyereségesség magas szintjét egy rendkívüli költségmegtakarítás eredményezte, amely a jövőben nem fog megismétlődni. Ezt tükrözi a nyereségesség felülvizsgálati időszakon belüli csökkenése, amely továbbra is jellemző tendencia.
10. táblázat
Nyereségesség
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.10. Beruházások és a beruházások megtérülése
(59)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során végig fenntartotta a beruházások magas szintjét.
(60)
2009-ben és 2011-ben a beruházások megtérülése szorosan követte a nyereségesség tendenciáját, amely azonban a fenti (58) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem reprezentatív.
11. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások
100
71
110
99
Beruházások megtérülése
100
3 166
4 647
2 455
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.11. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(61)
Az érintett termék forgalmának százalékában kifejezett pénzforgalom - amely befolyásolja a gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét - terén mutatkozó tendencia a nyereségességre jellemző tendenciához hasonlóan alakult. A pénzforgalom 2011-ig jelentősen javult, majd a felülvizsgálati időszakban romlott.
12. táblázat
Pénzforgalom
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.12. Bérek
(62)
Miközben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma változatlan maradt, béreik 12 %-kal csökkentek.
6.13. A dömpingkülönbözet nagysága
(63)
A fent említetteknek megfelelően a figyelembe vett időszakban nem érkezett dömpingelt behozatal Kínából, ezért nem volt lehetőség a dömpingkülönbözet nagyságának meghatározására.
6.14. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(64)
Az olcsó kínai dömpingelt behozatal hiányát, az uniós gazdasági ágazat által elért viszonylag magas kapacitáskihasználást és a megszerzett piaci részesedést, a nyereségesség szintjét és egyes pénzügyi mutatók kedvező alakulását figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt leküzdötte a korábbi dömping hatásait. Ez a talpra állás azonban a közelmúltban történt, és a felülvizsgálati időszakban különböző kármutatók - például a nyereségességre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a beruházásra vonatkozó mutatók - romlását figyelték meg.
7. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(65)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó, olcsó dömpingelt termékek közvetlenül az eredeti intézkedések 2007-ben történt bevezetését követően tűntek el az uniós piacról, és sem a figyelembe vett időszakban, sem a felülvizsgálati időszakban nem jelentek meg. Az uniós piacon jelen lévő, Kínából származó behozatal kizárólag attól a kínai gyártótól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ez az uniós gazdasági ágazatban lehetővé tette a termelés magas szintjét, az értékesítési volumen, az átlagos értékesítési ár, a piaci részesedés és a nyereségesség növelését, valamint az ágazat általános pénzügyi helyzetének javítását.
(66)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Mivel a felülvizsgálati időszak során - a fent ismertetetteknek megfelelően - csökkent a felhasználás és egyes kármutatók romlottak, az uniós gazdasági ágazat továbbra is sebezhető.
E. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK A VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(67)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai behozatalnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén.
(68)
Az elemzés középpontjában a kínai szabad kapacitásnak, valamint a kínai exportőrök harmadik országok piacain és az uniós piacon tanúsított magatartásának vizsgálata állt.
2. Szabad kapacitás Kínában
(69)
A vizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött információkon alapuló becslés szerint az érintett termék tekintetében hozzávetőleg százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre Kínában. Ezenfelül számos kisebb gyártó található szerte az országban, amelyek kapacitása tovább növeli ezt a számot.
(70)
A kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem állnak rendelkezésre olyan adatok, amelyek alapján meghatározható az érintett termék uniós piacra történő exportálására felhasználható szabad kapacitás pontos százalékos aránya. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy az egyetlen együttműködő kínai gyártó hozzávetőleg 30 %-os szabad kapacitással rendelkezik. Ha ezt az adatot valamennyi kínai vállalatra vonatkoztatjuk, az jelenleg több mint harmincezer tonna szabad kapacitás meglétét jelenti Kínában.
(71)
A fentiek alapján - még abban az esetben is, ha a kínai vállalatok nem teljes kapacitással működnek - 20-25 ezer tonna érintett termék állna rendelkezésre kivitel céljára Kínában. A fenti (22)-(44) preambulumbekezdésekben tett megállapítások és következtetések alapján egyértelmű, hogy amennyiben az intézkedéseket nem hosszabbítják meg, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást az uniós piacra történő kivitel céljára szánják majd. E potenciális további exportvolument a felülvizsgálati időszak alatt jellemző, hozzávetőleg 25 000-35 000 tonnás uniós felhasználással összefüggésben kell figyelembe venni.
3. Behozatal Kínából
(72)
Amint az a fenti (20) bekezdésben említést nyert, a vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokba irányuló kínai kivitel dömpingelt árakon történt. Ezenfelül az illetékes hatóságok által az Egyesült Államokban és Indiában végzett hatályvesztési felülvizsgálatok a Kínából származó perszulfátokra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések meghosszabbítására vonatkozó ajánlást eredményeztek. Ilyen körülmények között az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök szabad termelési kapacitását várhatóan az uniós piacra irányuló exportra szánt termékek előállítására fogják felhasználni. A fenti (32) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően, mivel a más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacok ellátását az adott piacokon már jelen lévő vállalatok biztosítják, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást feltehetően az érintett termék uniós piacra irányuló kivitelének céljára használnák fel.
(73)
Figyelembe véve a kínai exportőrök által korábban folytatott, a hatályos intézkedések bevezetését eredményező dömpinget és az általuk jelenleg harmadik országokban folytatott dömpinget, feltételezhető, hogy az ilyen Unióba irányuló kivitel dömpingelt áron történne.
(74)
Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket alkalmaztak a Kínából exportált perszulfátokra, amint az a fenti (23) preambulumbekezdésben szerepel. Mivel ezeket az intézkedéseket nem hosszabbították meg, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2006-ban közel 10 000 tonnára nőtt, és így a kínai import megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át.
4. Következtetés
(75)
A vizsgálat megállapításai fényében - tehát a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, a harmadik országokban továbbra is fennálló kínai dömping, a kínai exportőrök által egyéb fő harmadik országbeli piacokon történő értékesítés korlátozott lehetősége, valamint a kínai exportőröknek az exportvolumenek uniós piacra történő átirányítására való bizonyított képessége alapján - a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, és a várható olcsó kínai behozatal miatt a gazdasági ágazatot ismét kár érné. Nem indokolt azt feltételezni, hogy az uniós ágazat hatályos intézkedéseknek köszönhető teljesítményjavulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén is fennmaradna vagy tovább fokozódna. Éppen ellenkezőleg, a körülmények várhatóan kedveznének az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatalnak, ami feltehetően hátráltatná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető kínai dömpingelt behozatal nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat elveszíthetné piaci részesedését, ami hátrányosan befolyásolná az uniós gazdasági ágazat - a fenti (66) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelőn továbbra is bizonytalan - pénzügyi teljesítményét.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(76)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(77)
Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, ezért lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(78)
A fenti (70) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések fenntartása előnyös lenne, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.
3. A felhasználók érdeke
(79)
A 44 megkeresett felhasználó közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. A felhasználók az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. A felhasználók érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes a felhasználók érdekével. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az érintett terméknek a késztermékek költségére gyakorolt hatása elhanyagolható, és az intézkedések fenntartása nem gyakorolna kedvezőtlen hatást a felhasználók gazdasági ágazataira. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen beszállítót válthatnak.
4. Az importőrök érdeke
(80)
A 14 megkeresett importőr közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. Az importőrök az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. Az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen az uniós gazdasági ágazattól, az Egyesült Államok exportőreitől és a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő kínai exportőröktől.
5. Következtetés
(81)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(82)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(83)
A fent említettek alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően az 1184/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(84)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések - amelyek csak azon társaságokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg - egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2833 40 00, illetve az ex 2842 90 80 KN-kóddal (2842908020 TARIC-kóddal) bejelentett peroxoszulfátokra (perszulfátok) - beleértve a kálium-peroximonoszulfátot is - a Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co. Ltd.
24,5 %
A821
Minden más vállalat
71,8 %
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.