RÅDETS AFGØRELSE 2014/137/EU
af 14. marts 2014
om forbindelserne mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 203,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkastet til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med den traktat, der for Grønlands vedkommende ændrer traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber (2) (»Grønlandstraktaten«), finder traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) ikke længere anvendelse på Grønland. Grønland som en del af en medlemsstat associeres i stedet med Unionen som et af de oversøiske lande og territorier (OLT).
(2)
I Grønlandstraktatens præambel hedder det, at der bør indføres en ordning, som gør det muligt at opretholde nære og varige forbindelser mellem Unionen og Grønland samt at tage hensyn til deres gensidige interesser, navnlig behovet for Grønlands udvikling, og at ordningen for OLT, som fastlagt i fjerde del af TEUF, vil være en passende ramme for disse forbindelser.
(3)
Formålet med associeringen er i overensstemmelse med artikel 198 i TEUF at fremme den økonomiske og sociale udvikling i OLT og at etablere nære økonomiske forbindelser mellem disse og Unionen som helhed. I henhold til artikel 204 i TEUF finder artikel 198-203 i TEUF anvendelse på Grønland, medmindre andet følger af de særlige bestemmelser, der er fastsat i protokol (nr. 34) om særlige ordninger for Grønland, som er knyttet som bilag til TEUF.
(4)
Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende principperne i artikel 198-202 i TEUF findes i Rådets afgørelse 2013/755/EU (3).
(5)
I sine konklusioner af 24. februar 2003 om midtvejsevalueringen af den fjerde fiskeriprotokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Danmarks regering og Grønlands Landsstyre, og i erkendelse af Grønlands geostrategiske betydning for Unionen og den samarbejdsånd, som følger af Unionens afgørelse om at give Grønland status som oversøisk territorium, nåede Rådet til enighed om, at der er behov for at udvide og styrke de fremtidige forbindelser mellem Unionen og Grønland under hensyntagen til fiskeriets betydning og behovet for struktur- og sektorreformer i Grønland. Rådet udtrykte videre et tilsagn om at basere Unionens fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 på et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling, som skal omfatte en specifik fiskeriaftale, der skal forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler.
(6)
Fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (4), som blev indgået ved Rådets afgørelse 753/2007 (5), henviser til den samarbejdsånd, der følger af beslutningen om at give Grønland status som oversøisk territorium.
(7)
I fælleserklæringen fra Det Europæiske Fællesskab på den ene side og det grønlandske landsstyre og den danske regering på den anden side om partnerskab mellem Det Europæiske Fællesskab og Grønland, undertegnet i Luxembourg den 27. juni 2006 blev der henvist til de tætte historiske, politiske, økonomiske og kulturelle forbindelser mellem Unionen og Grønland, og nødvendigheden af yderligere at styrke partnerskabet og samarbejdet mellem parterne blev understreget.
(8)
Forbindelserne mellem Unionen på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side er bl.a. underlagt Rådets afgørelse 2006/526/EF (6), som udløb den 31. december 2013.
(9)
EU er nødt til at opbygge omfattende partnerskaber med nye aktører på den internationale scene for at fremme en stabil og inklusiv verdensorden, sikre fælles globale almene goder og forsvare EU-kerneinteresser såvel som øge kendskabet til Unionen i tredjelande og OLT'er.
(10)
Partnerskabet i henhold til denne afgørelse bør åbne mulighed for at bevare de tætte forbindelser mellem Unionen på den ene side og Grønland og Danmark på den anden side og bør imødegå globale udfordringer samt bane vej for udviklingen af en proaktiv dagsorden og fremme gensidige interesser. Partnerskabet bør også knyttes til målsætningerne skitseret i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020 En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (»Europa 2020-strategien«), hvorved der opnås sammenhæng med Europa 2020-strategien og fremme af interne politikker og målsætninger, der er fastlagt i Kommissionens meddelelser, såsom Kommissionens meddelelse af 2. februar 2011 med titlen »Imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer«, og lettelse af samarbejdet inden for rammerne af Unionens arktiske politik.
(11)
Den finansielle EU-bistand bør koncentreres om de områder, hvor den har størst virkning, under hensyntagen til dens kapacitet til at handle globalt og til at imødegå globale udfordringer såsom udryddelse af fattigdom, fremme af en bæredygtig og inklusiv udvikling eller fremme af demokrati, god regeringsførelse, menneskerettigheder og retsstatsprincipper overalt i verden samt dens langsigtede og forudsigelige engagement i udviklingsbistand og dens rolle i samordningen med medlemsstaterne.
(12)
Partnerskabet i henhold til denne afgørelse bør åbne mulighed for regelmæssige drøftelser af spørgsmål af interesse for Unionen eller Grønland, såsom globale spørgsmål, hvor drøftelser og eventuelle afstemninger af idéer og holdninger kan være til gavn for begge parter. Navnlig klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer, samt forskning og innovation rejser et behov for dialog og styrket samarbejde.
(13)
Den finansielle EU-bistand, der ydes via partnerskabet, bør tilføre udviklingen af Grønland et europæisk perspektiv og bør bidrage til at styrke de tætte og langvarige forbindelser med det og samtidig styrke Grønlands position som en fremskudt forpost for Unionen på basis af de fælles værdier og den fælles historie, der knytter partnerne sammen.
(14)
Den finansielle EU-bistand i perioden 2014-2020 bør koncentreres om ét eller højst to sam arbejdsområder med det formål at give partnerskabet størst mulig virkning og at øge muligheden for stordriftsfordele, synergieffekter og større effektivitet og synlighed af Unionens indsats.
(15)
Samarbejdet i henhold til denne afgørelse bør sikre, at ressourcestrømmen er forudsigelig og regelmæssig samt smidig og afpasset efter situationen i Grønland. Støtten bør derfor ydes i form af budgetstøtte, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt.
(16)
De finansielle regler for Unionens almindelige budget er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) og i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (8).
(17)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, bl.a. ved hjælp af forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. Disse foranstaltninger bør gennemføres i overensstemmelse med gældende aftaler indgået med internationale organisationer og tredjelande.
(18)
De programmeringsdokumenter og finansieringsforanstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, bør vedtages ved hjælp af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (9). Under hensyntagen til karakteren af disse gennemførelsesretsakter, især deres politiske karakter og finansielle virkninger, bør de i princippet vedtages efter undersøgelsesproceduren, undtagen i tilfælde af tekniske gennemførelsesforanstaltninger uden større finansielle virkninger.
(19)
Fælles regler og procedurer for gennemførelse af instrumenterne til finansiering af Unionens optræden udadtil, fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2014 (10), bør finde anvendelse på gennemførelsen af denne afgørelse, hvor det er relevant.
(20)
Det er hensigtsmæssigt at sikre en glidende overgang uden afbrydelser mellem afgørelse 2006/526/EF og nærværende afgørelse og at afstemme anvendelsesperioden for nærværende afgørelse med anvendelsesperioden for Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (11). Nærværende afgørelse bør derfor anvendes fra den 1. januar 2014 indtil den 31. december 2020 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
AFDELING 1
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Formål, generelle mål og anvendelsesområde
1. Denne afgørelse indeholder regler om forbindelserne mellem Unionen på den ene side og Grønland og Danmark på den anden side (»partnerskabet«).
2. Partnerskabet tager sigte på at bevare de nære og varige forbindelser mellem partnerne og samtidig støtte en bæredygtig udvikling af Grønland.
Partnerskabet anerkender Grønlands geostrategiske placering i den arktiske region, tilgodeser spørgsmålene om efterforskning efter og udnyttelse af naturressourcer, herunder råvarer, og sikrer et styrket samarbejde og en styrket politikdialog om disse spørgsmål.
Artikel 2
Generelle principper for partnerskabet
1. Partnerskabet mellem Unionen på den ene side og Danmark og Grønland på den anden side skal lette samråd og politikdialog om de specifikke målsætninger og samarbejdsområder, der er omhandlet i denne afgørelse.
2. Partnerskabet skal i særdeleshed fastlægge rammerne om en politikdialog om spørgsmål af fælles interesse for partnerne og danne grundlag for et bredt samarbejde og dialog på områder såsom:
a)
globale spørgsmål vedrørende bl.a. energi, klimaændringer og miljø, naturressourcer, herunder råvarer, søtransport, forskning og innovation, og
b)
arktiske spørgsmål.
3. Ved gennemførelsen af denne afgørelse skal sammenhængen med de andre aspekter af Unionens optræden udadtil samt med andre relevante EU-politikker sikres. Med henblik herpå skal de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, programmeres på grundlag af Unionens samarbejdspolitikker som fastlagt i bl.a. aftaler, erklæringer og handlingsplaner og i overensstemmelse med de samarbejdsstrategier, der vedtages efter artikel 4.
4. Samarbejdsaktiviteter vedtages i nært samråd mellem Naalakkersuisut (Grønlands Landsstyre), den danske regering og Kommissionen. Dette samråd forgår i fuld overensstemmelse med hver af parternes respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser. Gennemførelsen af denne afgørelse forvaltes med henblik herpå af Naalakkersuisut og Kommissionen i overensstemmelse med hver parts rolle og ansvar.
Artikel 3
Specifikke målsætninger og hovedområder for samarbejdet
1. Partnerskabets specifikke målsætninger er:
a)
at støtte og at samarbejde med Grønland om at imødegå de store udfordringer, det står overfor, især bæredygtig økonomisk diversificering, nødvendigheden af at forbedre arbejdsstyrkens kompetencer, bl.a. på det videnskabelige område, og af at forbedre dets informationssystemer inden for informations- og kommunikationsteknologi. Realiseringen af disse mål måles på grundlag af handelsbalancens procentvise andel af BNP, fiskerisektorens procentvise andel af den samlede eksport og resultaterne af uddannelsesstatistiske indikatorer samt andre indikatorer, som skønnes egnede
b)
at bidrage til den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker, især på nye områder af fælles interesse som defineret i det i artikel 4, stk. 1, andet afsnit, omhandlede programmeringsdokument for bæredygtig udvikling. Realiseringen af det mål måles med indikatorer som antallet af administrative medarbejdere, der har fuldført deres uddannelse, og den procentvise andel af offentligt ansatte, der er fastboende i Grønland.
2. De vigtigste samarbejdsområder for partnerskabet omfatter:
a)
almen og erhvervsmæssig uddannelse, turisme og kultur
b)
naturressourcer, herunder råvarer
c)
energi, klima, miljø og biodiversitet
d)
arktiske spørgsmål
e)
den sociale sektor, arbejdsstyrkens mobilitet, socialsikringssystemer, fødevaresikkerhed og forsyningssikkerhed på fødevareområdet, og
f)
forskning og innovation inden for bl.a. energi, klimaændringer, modstandsdygtighed over for katastrofer, naturressourcer, herunder råvarer, og bæredygtig udnyttelse af levende ressourcer.
AFDELING 2
PROGRAMMERING OG GENNEMFØRELSE
Artikel 4
Programmering
1. Inden for rammerne af partnerskabet påtager Naalakkersuisut sig ansvaret for formuleringen og vedtagelsen af sektorpolitikker på de i artikel 3, stk. 2, omhandlede vigtigste samarbejdsområder og sørger for en tilstrækkelig opfølgning.
På grundlag heraf udarbejder og fremlægger Naalakkersuisut et vejledende programmeringsdokument for bæredygtig udvikling i Grønland (»PDBU«). PDBU tilvejebringer en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen og Grønland, som stemmer overens med Unionens overordnede formål, målsætninger, principper og politikker.
2. PDBU udarbejdes og gennemføres i overensstemmelse med de følgende principper for bistandseffektivitet: nationalt ejerskab, partnerskab, koordination, harmonisering, tilpasning til de nationale systemer, gensidig ansvarlighed og resultatorientering.
3. PDBU bygger på indhøstede erfaringer og god praksis og baseres på konsultationer og dialog med civilsamfundet, de lokale myndigheder og andre interessenter med henblik på at sikre deres tilstrækkelige involvering og ejerskab til PDBU.
PDBU tilpasses til behovene og tilgodeser Grønlands specifikke omstændigheder, herunder klimaændringernes indvirkning og den socioøkonomiske udvikling.
4. Et udkast til PDBU gøres til genstand for en udveksling af synspunkter mellem Naalakkersuisut, den danske regering og Kommissionen.
Naalakkersuisut er ansvarlig for PDBU's endelige udformning. Efter den endelige udformning vurderer Kommissionen PDBU for at fastslå, om det er i overensstemmelse med målene for denne afgørelse og med de relevante EU-politikker, og om det indeholder alle de elementer, der er nødvendige for at vedtage den årlige finansieringsafgørelse. Naalakkersuisut udleverer alle nødvendige oplysninger, herunder resultaterne af eventuelle feasibilityundersøgelser, med henblik på denne vurdering.
5. PDBU vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 8, stk. 2. Denne procedure finder også anvendelse ved enhver større revision, som vil indebære en væsentlig ændring af strategien eller programmeringen.
Undersøgelsesproceduren finder ikke anvendelse på ikkevæsentlige ændringer af PDBU, såsom tekniske tilpasninger, omfordeling af midler inden for de vejledende tildelinger til de enkelte prioriterede områder eller forhøjelser eller nedsættelser af den oprindelige vejledende tildeling med under 20 %, forudsat at disse ændringer ikke påvirker de i PDBU fastlagte prioriterede områder og mål. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet og Rådet sådanne ikkevæsentlige ændringer senest inden for en måned fra den relevante afgørelses vedtagelsesdato.
6. Enhver programmering eller revision af programmer, der finder sted efter offentliggørelsen af den midtvejsevalueringsrapport, der er nævnt i artikel 7, skal tage hensyn til den pågældende rapports resultater og konklusioner.
Artikel 5
Gennemførelse
Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, gennemføres den finansielle EU-bistand i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 236/2014 og med denne afgørelses overordnede formål og anvendelsesområde, målsætninger og generelle principper.
Artikel 6
Regler for offentlige udbud
De regler om nationalitet og oprindelse i forbindelse med offentlige udbud, tildeling af tilskud og andre tildelingsprocedurer, der er fastsat i artikel 8 og 9 i forordning (EU) nr. 236/2014, der anvendes på instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 (12) finder anvendelse.
Artikel 7
Midtvejsgennemgang af PDBU og evaluering af gennemførelsen af denne afgørelse
1. Senest den 31. december 2017 foretager Naalakkersuisut, den danske regering og Kommissionen en midtvejsgennemgang af PDBU og dets virkninger for Grønland som helhed. Kommissionen inddrager alle relevante interessenter, herunder ikkestatslige aktører og lokale myndigheder, heri.
2. Uanset artikel 17 i forordning (EU) nr. 236/2014 udarbejder Kommissionen senest den 30. juni 2018 en rapport om realiseringen af målene i denne afgørelse og den tilførte EU-merværdi på grundlag af resultat- og virkningsindikatorer for effektiviteten af de anvendte ressourcer, med henblik på at vedtage en afgørelse om forlængelse, ændring eller ophævelse af de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse. Rapporten skal også omhandle eventuelle muligheder for forenkling, den interne og eksterne sammenhæng i det samarbejde, der er etableret på grundlag af denne afgørelse, alle dens måls fortsatte relevans og det bidrag, disse foranstaltninger yder til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Den skal tage hensyn til alle resultater og konklusioner vedrørende de langsigtede virkninger af afgørelse 2006/526/EF.
3. Kommissionen skal pålægge Grønland at udlevere alle data og oplysninger i overensstemmelse med principperne for bistandseffektivitet, der er nødvendige for overvågning og evaluering af de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse.
Artikel 8
Udvalget
1. Kommissionen bistås af Grønlandsudvalget (»udvalget«). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
3. Hvor udvalgets udtalelse skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.
Artikel 9
Finansieringens omfang og finansieringsmåden
1. Der kan inden for rammerne af de af Naalakkersuisut fastlagte sektorpolitikker ydes finansiel EU-bistand til følgende aktiviteter:
a)
reformer og projekter, der stemmer overens med PDBU
b)
institutionsudvikling, kapacitetsopbygning og integration af miljø- og klimaaspekter, og
c)
programmer for fagligt samarbejde.
2. Finansiel EU-bistand ydes hovedsagelig i form af budgetstøtte.
Artikel 10
Finansielt referencegrundlag
Det vejledende beløb til gennemførelsen af denne afgørelse for perioden 2014-2020 er 217 800 000 EUR.
AFDELING 3
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 11
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2014.
A TANÁCS 2014/137/EU HATÁROZATA
(2014. március 14.)
az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 203. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Közösségek létrehozásáról szóló szerződések Grönland vonatkozásában történő módosításáról szóló szerződésnek (2) (a továbbiakban: grönlandi szerződés) megfelelően az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) többé nem alkalmazandó Grönlandra. Grönland ugyanakkor egy tagállam részeként, a tengerentúli országok és területek egyikeként társult az Unióhoz.
(2)
A grönlandi szerződés preambuluma szerint egyrészt indokolt olyan szabályok bevezetése, amelyek lehetővé teszik az Unió és Grönland közötti szoros és tartós kötelékek fenntartását és a közös érdekek, így különösen Grönland fejlesztési igényeinek figyelembevételét, másrészt a tengerentúli országok és területekre alkalmazandó, az EUMSZ negyedik részében foglalt szabályok megfelelő keretet nyújtanak e kapcsolatokhoz.
(3)
Az EUMSZ 198. cikkének megfelelően a társulás célja a tengerentúli országok és területek gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint a tengerentúli országok és területek és az Unió egésze közötti szoros gazdasági kapcsolatok létrehozása. Az EUMSZ 204. cikke szerint az EUMSZ 198-203. cikke rendelkezéseit Grönlandra alkalmazni kell, figyelemmel az EUMSZ-hez csatolt, a Grönlandra vonatkozó különös szabályokról szóló (34.) jegyzőkönyvben foglalt különleges rendelkezésekre.
(4)
Az EUMSZ 198-202. cikkében meghatározott elvek alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket a 2013/755/EU tanácsi határozat (3) tartalmazza.
(5)
A Tanács - elismerve egyrészt Grönland geostratégiai jelentőségét az Unió számára, másrészt az együttműködés szellemét, amely az Unió azon döntésén alapul, hogy Grönland számára tengerentúli területi státuszt biztosít - az Európai Közösség, Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya között létrejött negyedik halászati jegyzőkönyv félidős felülvizsgálatáról szóló 2003. február 24-i következtetéseiben megállapította, hogy a jövőben szélesíteni és erősíteni kell az Unió és Grönland közötti kapcsolatokat, figyelembe véve a halászat fontosságát, valamint a strukturális és ágazatokra irányuló reformok szükségességét Grönlandon. A Tanács továbbá kifejezte elkötelezettségét aziránt, hogy 2006 után átfogó, fenntartható fejlődési célú partnerségre alapozza az Unió és Grönland közötti jövőbeli kapcsolatokat, amely az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást is magában foglal.
(6)
A 753/2007/EK tanácsi rendelettel (4) megkötött, egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti halászati partnerségi megállapodás (5) emlékeztet az együttműködés szellemére, amely a Grönland számára tengerentúli területi státuszt biztosító döntésén alapul.
(7)
A Luxemburgban, 2006. június 27-én aláírt együttes nyilatkozat egyrészről az Európai Közösség, másrészről Grönland helyi kormánya és Dánia kormánya részéről az Európai Közösség és Grönland partnerségéről emlékeztetett az Unió és Grönland közötti szoros történelmi, politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatokra, és hangsúlyozta, hogy tovább kell erősíteni partnerségüket és együttműködésüket.
(8)
Az egyrészről az Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokat többek között a 2006/526/EK tanácsi határozat (6) szabályozza, amely 2013. december 31-én hatályát vesztette.
(9)
Az Uniónak a nemzetközi színtér új szereplőivel átfogó partnerségeket kell kialakítania a stabil és befogadó nemzetközi rend előmozdítása, a közös globális közjavak biztosítása, az Unió kulcsfontosságú érdekeinek védelme, valamint a harmadik országokban, valamint a tengerentúli országok és területekben az Unióval kapcsolatos ismeretek fejlesztése érdekében.
(10)
Az e határozaton alapuló partnerségnek lehetővé kell tennie egyrészről az Unió, másrészről Grönland és Dánia közötti szoros kapcsolatok fenntartását, és reagálnia kell a globális kihíváskora, lehetővé téve proaktív menetrend kidolgozását és a közös érdekek követését. A partnerségnek ezen túlmenően kapcsolódnia kell a 2010. március 3-i, „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben („Európa 2020 stratégia”) megfogalmazott célokkal, így biztosítva az Európa 2020 stratégiával való következetességet és előmozdítva a különböző bizottsági közleményekben, mint például a 2011. február 2-i, „Az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal kapcsolatos szembenézés” című bizottsági közleményben megfogalmazott belső szakpolitikákat és célokat, továbbá elő kell segítenie az Unió északi-sarkvidéki politikájával összefüggő együttműködést.
(11)
Az uniós pénzügyi támogatást azokra a területekre kell koncentrálni, amelyeken legnagyobb hatást tud kifejteni, tekintettel arra, hogy az Unió képes globális szinten reagálni és az olyan globális kihívásokat kezelni, mint a szegénység felszámolása, a fenntartható és inkluzív fejlődés, vagy a demokrácia, a jó kormányzás, az emberi jogok és a jogállamiság világszintű előmozdítása, valamint tekintettel a fejlesztési támogatásban való hosszú távú és kiszámítható részvételére és a tagállamaival történő koordinációban betöltött szerepére.
(12)
Az e határozaton alapuló partnerségnek olyan keretet kell biztosítania, amely lehetővé teszi a rendszeres párbeszéd folytatását az Unió vagy Grönland számára jelentőséggel bíró olyan kérdésekről, mint például a globális kérdések, amelyek esetében a véleménycsere, valamint az elképzelések és vélemények lehetséges közelítése mindkét fél számára hasznos lehet. Így különösen az éghajlatváltozásnak az emberi tevékenységre és a környezetre gyakorolt egyre növekvő hatása, a tengeri szállítás, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a kutatás és innováció párbeszédet és megerősített együttműködést tesz szükségessé.
(13)
A partnerség keretében előirányzott uniós pénzügyi támogatás célja, hogy európai perspektívát nyújtson Grönland fejlődéséhez, és e támogatásnak hozzá kell járulnia a vele kialakított szoros és tartós kapcsolatok megerősítéséhez és egyúttal - a két partnert összekötő közös értékekre és történelemre építve - megerősíti Grönlandnak az Unió előretolt bástyájaként betöltött szerepét.
(14)
A 2014 és 2020 közötti időszakot érintő uniós pénzügyi támogatást egy vagy legfeljebb két együttműködési területre kell összpontosítani, lehetővé téve a partnerség hatásának maximalizálását, a további méretgazdaságossági előnyöket, a szinergiahatásokat, a nagyobb hatékonyságot és az uniós tevékenység ismertségét.
(15)
Az e határozaton alapuló együttműködésnek biztosítani kell, hogy a forrásokat kiszámítható és rendszeres alapon nyújtsák, és azt, hogy a források rugalmasak és Grönland helyzetéhez igazítottak legyenek. E célból, amennyiben az megvalósítható és megfelelő, költségvetés-támogatást kell alkalmazni.
(16)
Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési szabályokat a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) és a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (8) határozza meg.
(17)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az eltűnt, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését, valamint adott esetben bírságok alkalmazását. Az említett intézkedéseket a nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal megkötött alkalmazandó megállapodásokkal összhangban kell megvalósítani.
(18)
Az e határozat végrehajtásához szükséges programozási dokumentumokat és finanszírozási intézkedéseket a végrehajtási aktusok útján, a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell elfogadni. Figyelemmel a végrehajtási aktusok jellegére, különösen azok szakpolitikai irányultságára és pénzügyi hatásaira, azok elfogadására elvben a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, kivéve a kisebb összegű, technikai végrehajtási intézkedéseket.
(19)
Az Unió külső tevékenységei finanszírozására szolgáló eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályokat és eljárásokat a 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) határozza meg, amely e határozat végrehajtására értelemszerűen alkalmazandó.
(20)
Biztosítani kell a 2006/526/EK határozat és az e határozat közötti, megszakítás nélküli, zökkenőmentes áttérést, továbbá e határozat időbeli hatályát az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (11) időbeli hatályához kell igazítani. Ezért ezt a határozatot 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy, általános cél és hatály
(1) Ez a határozat meghatározza az egyrészről az Unió, másrészről Grönland és Dánia közötti kapcsolatokra (a továbbiakban: a partnerség) vonatkozó szabályokat.
(2) A partnerség célja a partnerek közötti szoros és tartós kapcsolatok megőrzése, és Grönland fenntartható fejlődésének támogatása.
A partnerség elismeri Grönlandnak az Arktiszon betöltött geostratégiai szerepét, a természeti erőforrások - ideértve a nyersanyagokat is - feltárásával és kiaknázásával kapcsolatos kérdések fontosságát, és biztosítja az e kérdésekkel kapcsolatos megerősített együttműködést és szakpolitikai párbeszédet.
2. cikk
A partnerség általános elvei
(1) A partnerségnek elő kell segítenie az ebben a határozatban említett egyedi célokkal és együttműködési területekkel kapcsolatos konzultációkat és szakpolitikai párbeszédet.
(2) A partnerség különösen a partnerek számára közös érdekű kérdésekről folytatandó szakpolitikai párbeszéd keretét határozza meg, alapot nyújtva az olyan területeken folytatott széles körű együttműködés és párbeszéd számára, mint például:
a)
többek között az energiával, az éghajlatváltozással és a környezettel, a természeti erőforrásokkal, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a tengeri szállítással, a kutatással és az innovációval kapcsolatos globális kérdések; és
b)
az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdések.
(3) E határozat végrehajtása során biztosítani kell a koherenciát az Unió külső tevékenységének egyéb területeivel és más vonatkozó uniós szakpolitikákkal. E célból az e határozat keretében finanszírozott intézkedéseket többek között megállapodásokban, nyilatkozatokban és cselekvési tervekben és más hasonló eszközökben meghatározott uniós együttműködési politikák alapján kell programozni, összhangban a 4. cikk szerint elfogadott együttműködési stratégiákkal.
(4) Az együttműködési tevékenységekről az Európai Bizottság, Grönland kormánya és Dánia kormánya a Bizottság közötti szoros konzultáció keretében kell dönteni. E konzultációkat az egyes részes felek különböző intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékű tiszteletben tartásával kell folytatni. E célból e határozat végrehajtását Grönland kormánya és a Bizottság egyaránt saját szerepével és felelősségével összhangban irányítja.
3. cikk
Egyedi célok és főbb együttműködési területek
(1) A partnerség konkrét céljai a következők:
a)
segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje - a tudósokat is ideértve - készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. Az említett célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók;
b)
hozzájárulás Grönland közigazgatási kapacitásához, a nemzeti szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása érdekében, különösen a 4. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett, fenntartható fejlődésre irányuló programozási dokumentumban meghatározott, közös érdekű új területeken. E cél megvalósulását olyan mutatókkal kell mérni, mint például a képzést elvégző közigazgatási személyzet száma, és a köztisztviselők közül a Grönlandon (tartósan) tartózkodók százalékos aránya.
(2) A partnerségi együttműködés főbb területei közé tartoznak a következők:
a)
oktatás és képzés, turizmus és kultúra;
b)
természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is;
c)
energia, éghajlat, környezet és biológiai sokféleség;
d)
az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdések;
e)
a szociális ágazat, munkaerő-mobilitás és szociális védelmi rendszerek,élelmiszer-biztonsági és élelmezésbiztonsági kérdések; és
f)
kutatás és innováció olyan területeken, mint az energia, az éghajlatváltozás, a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség, a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint az élő erőforrások fenntartható felhasználása.
2. SZAKASZ
PROGRAMOZÁS ÉS VÉGREHAJTÁS
4. cikk
Programozás
(1) A partnerség keretében Grönland kormánya felelősséget vállal a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott együttműködési területeken az ágazati politikák meghatározásáért és elfogadásáért. Megfelelő nyomon követést is biztosítania kell.
Ennek alapján Grönland kormánya Grönland fenntartható fejlődésére irányuló indikatív programozási dokumentumot (a továbbiakban: programozási dokumentum) dolgoz ki és nyújt be. A programozási dokumentum célja koherens keretet biztosítani az Unió és Grönland közötti együttműködés számára, összhangban az Unió átfogó céljával és tevékenységi területeivel, célkitűzéseivel, elveivel és szakpolitikáival.
(2) Kidolgozása és végrehajtása során meg kell felelni a segélyhatékonyság következőkben felsorolt elveinek: nemzeti elkötelezettség, partnerség, koordináció, harmonizáció, a nemzeti rendszerekhez való igazodás, kölcsönös elszámoltathatóság és eredményorientáltság.
(3) A programozási dokumentum iránti elkötelezettség megfelelő szintjének biztosítása érdekében azt a civil társadalommal, a helyi hatóságokkal és más érdekelt felekkel való konzultációra és párbeszédre kell alapozni, és figyelembe kell venni a levont tanulságokat és a legjobb gyakorlatokat.
A programozási dokumentumot Grönland igényeihez és konkrét körülményeihez kell igazítani, ideértve az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásokat és a társadalmi-gazdasági fejlődést.
(4) Tervezetéről Dánia kormányának Grönland kormányának, és a Bizottságnak véleménycserét kell folytatnia.
Véglegesítése Grönland kormányának feladata. A véglegesítést követően a Bizottság felméri a programozási dokumentumot, megállapítja, hogy összhangban van-e e határozat céljaival és a vonatkozó uniós szakpolitikákkal, és tartalmaz e minden, az éves finanszírozási határozat elfogadásához szükséges elemet. Az említett felméréshez Grönland kormánya minden szükséges információt rendelkezésre bocsát, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok eredményeit is.
(5) A programozási dokumentumot a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ugyanez az eljárás alkalmazandó azokra az érdemi felülvizsgálatokra is, amelyek a stratégia vagy programozásának jelentős módosítását eredményezik.
A vizsgálóbizottsági eljárás nem alkalmazandó a programozási dokumentum olyan nem érdemi módosításaira, mint a technikai kiigazítások, a források átcsoportosítása a prioritási területenkénti indikatív előirányzatokon belül, vagy az eredeti indikatív előirányzat kevesebb mint 20 %-kal történő emelése vagy csökkentése, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a dokumentumban meghatározott prioritási területeket és célokat. Ebben az esetben a Bizottságnak az ilyen nem érdemi módosításokról az Európai Parlamentet és a Tanácsot a vonatkozó határozat elfogadásától számított egy hónapon belül tájékoztatni kell.
(6) A 7. cikkben említett félidős felülvizsgálati jelentés közzétételét követően lezajló programok programozási felülvizsgálatának figyelembe kell vennie az említett jelentés eredményeit, megállapításait és következtetéseit.
5. cikk
Végrehajtás
E határozat eltérő rendelkezése hiányában az uniós pénzügyi támogatás nyújtását a 236/2014/EU rendeletnek megfelelően kell végrehajtani, összhangban e határozat átfogó céljával, hatályával, célkitűzéseivel és általános elveivel.
6. cikk
Közbeszerzés
A közbeszerzési, a támogatás nyújtására irányuló és más pályázati eljárások esetében az állampolgárságra és származásra vonatkozó, a 236/2014/EU rendelet 8. és 9.. cikkében foglalt, 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott fejlesztési együttműködési eszköz esetében alkalmazandó szabályok alkalmazandók.
7. cikk
A programozási dokumentum félidős értékelése és e határozat végrehajtásának értékelése
(1) 2017. december 31-ig Dánia kormánya, Grönland kormánya és a Bizottság félidős értékelést végez a programozási dokumentumról és annak Grönland egészére gyakorolt hatásáról. Az értékelésébe a Bizottság valamennyi érdekelt felet - beleértve a nem állami szereplőket és a helyi hatóságokat is - bevonja.
(2) A 236/2014/EU rendelet 17. cikkétől eltérve az e határozat keretében finanszírozott intézkedések megújítására, módosítására vagy felfüggesztésére vonatkozó határozat meghozatala céljából a Bizottság 2018. június 30-ig az erőforrások felhasználásának hatékonyságára vonatkozó eredmény- és hatásmutatók alkalmazásával jelentést készít e határozat céljainak eléréséről és e határozat európai hozzáadott értékéről. A jelentésnek emellett ki kell térnie az egyszerűsítés lehetőségeire, az e határozattal létrehozott együttműködés belső és külső koherenciájára, valamint arra, hogy továbbra is helytálló-e valamennyi célja, és arra, hogy az intézkedések hogyan járulnak hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós prioritásokhoz. A jelentésben figyelembe kell venni a 2006/526/EK határozat hosszú távú hatására vonatkozó megállapításokat és következtetéseket.
(3) A Bizottság bekéri Grönlandtól az összes olyan adatot és információt, melyek a segélyhatékonyság elveivel összhangban szükségesek az e határozat alapján finanszírozott intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez.
8. cikk
Bizottság
(1) A Bizottság munkáját a Grönland-bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
(3) Amikor a bizottság véleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az eljárást eredmény nélkül kell lezárni, amennyiben a véleménynyilvánításra rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri.
9. cikk
A finanszírozható tevékenységek köre és a finanszírozás módja
(1) A Grönland kormánya által megállapított ágazati politikák keretén belül a következő tevékenységekre nyújtható uniós pénzügyi támogatás:
a)
a programozási dokumentummal összhangban álló reformok és projektek;
b)
intézményfejlesztés, kapacitásépítés és a környezetvédelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok integrálása; és
c)
technikai együttműködési programok.
(2) Az uniós pénzügyi támogatást elsősorban költségvetés-támogatás formájában kell nyújtani.
10. cikk
Pénzügyi referenciaösszeg
A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra az e határozat végrehajtására fordítható indikatív összeg 217 800 000 EUR.
3. SZAKASZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉS
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a határozatot 2014. január 1-től2020. december 31-ig kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 14-én.