KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 312/2014
af 26. marts 2014
om en netregel for balancering af gastransmissionsnet
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 (1), særlig artikel 6, stk. 11, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
En hurtig gennemførelse af et fuldt fungerende og indbyrdes sammenkoblet indre marked for energi, som sikrer bæredygtig energi til overkommelige priser til Unionens økonomi, er afgørende for at fremme konkurrenceevnen og sikre, at alle forbrugere kan købe energi til de bedst mulige priser.
(2)
Det er en forudsætning for en større markedsintegration, at reglerne for balancering af gastransmissionsnet fremmer gashandel på tværs af balanceringszoner og dermed bidrager til at skabe markedslikviditet. Harmoniserede EU-dækkende regler om balancering har til formål at give netbrugerne vished for, at de kan forvalte deres balancepositioner i de forskellige balanceringszoner overalt i EU på en økonomisk effektiv og ikke-diskriminerende måde.
(3)
Denne forordning understøtter udviklingen af et konkurrencepræget kortfristet engrosmarked for gas i Den Europæiske Union, som muliggør levering af fleksibilitet, uanset kilden, og udbud af den til køb og salg via markedsmekanismer, så netbrugerne kan balancere deres balanceringsporteføljer effektivt, eller transmissionssystemoperatøren kan benytte fleksibiliteten til at balancere transmissionsnettet.
(4)
I forordning (EF) nr. 715/2009 er fastsat ikke-diskriminerende regler om betingelserne for adgang til naturgastransmissionssystemer med det formål at sikre et velfungerende indre marked for gas. Markedsbaserede balanceringsregler giver netbrugerne et finansielt incitament til at balancere deres balanceringsporteføljer i form af gebyrer for ubalance, som afspejler omkostningerne.
(5)
Det vil være netbrugernes ansvar at balancere deres tilførsel og udtræk ved hjælp af balanceringsreglerne, som er udformet med sigte på at fremme et kortfristet engrosmarked for gas ved hjælp af handelsplatforme, som oprettes for at gøre det nemmere for netbrugere og transmissionssystemoperatøren at handle gas med hinanden. Transmissionssystemoperatørerne foretager den residualbalancering af transmissionsnettet, der måtte være nødvendig. Herved bør transmissionssystemoperatørerne følge prioriteringsrækkefølgen. Prioriteringsrækkefølgen er udformet således, at transmissionssystemoperatører køber gas under hensyntagen til både økonomiske og operationelle aspekter og anvender produkter, som kan leveres fra den bredest mulige vifte af kilder, herunder produkter fra LNG- og lagerfaciliteter. Transmissionssystemoperatørerne bør sigte mod i størst muligt omfang at dække deres gasbalanceringsbehov gennem køb og salg af kortfristede standardprodukter på det kortfristede engrosmarked for gas.
(6)
Denne forordning fastsætter også mindstekrav til oplysninger, som skal stilles til rådighed for at kunne indføre en markedsbaseret balanceringsordning, der gør det muligt for netbrugerne at balancere deres balanceringsporteføljer. Informationsstrømmene i henhold til denne forordning har således til formål at understøtte døgnbalanceringsordningen og er tænkt som en informationspakke, der kan understøtte netbrugeren, så denne omkostningseffektivt kan administrere sine risici og muligheder.
(7)
Ud over at beskytte kommercielt følsomme oplysninger bør transmissionssystemoperatørerne i henhold til nærværende forordning også sikre fortroligheden af oplysninger og data, som de modtager i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, og bør ikke videregive sådanne oplysninger og data helt eller delvis til tredjeparter, undtagen i det omfang, de er retligt beføjet hertil.
(8)
Denne forordning er vedtaget på grundlag af forordning (EF) nr. 715/2009, som den supplerer, og som den udgør en integrerende del af. Henvisninger til forordning (EF) nr. 715/2009 i andre retsakter læses også som henvisninger til nærværende forordning. Nærværende forordning finder anvendelse på ikke-undtaget kapacitet i større nye infrastrukturer, som der er indrømmet undtagelse for i henhold til artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (2) eller den tidligere artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets (3) direktiv 2003/55/EF, for så vidt som anvendelsen af nærværende forordning ikke undergraver en sådan undtagelse. Denne forordning anvendes under hensyntagen til sammenkoblingslinjers særlige karakter.
(9)
Denne forordning er udarbejdet ifølge proceduren i artikel 6 i forordning (EF) nr. 715/2009. Den harmoniserer balanceringsreglerne i artikel 21 i forordning (EF) nr. 715/2009 yderligere med sigte på at lette handlen med gas.
(10)
Denne forordning omfatter bestemmelser, som gælder for distributionssystemoperatører, og som tager sigte på at harmonisere deres rolle udelukkende og kun i det omfang, der er nødvendigt med henblik på en korrekt gennemførelse af bestemmelserne.
(11)
De nationale regulerende myndigheder og transmissionssystemoperatørerne bør tage hensyn til bedste praksis og bestræbelser på at harmonisere procedurer til gennemførelsen af denne forordning. På grundlag af artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 (4) bør agenturet og de nationale regulerende myndigheder sikre, at balanceringsregler gennemføres på den mest effektive måde overalt i Unionen.
(12)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 51 i direktiv 2009/73/EF -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning indfører en netregel for balancering af gastransmissionsnet, herunder også netrelaterede regler for nomineringsprocedurer, gebyrer for ubalance, afregning af det daglige gebyr for ubalance og driftsbalancering mellem transmissionssystemoperatørers net.
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på balanceringszoner inden for Unionens grænser.
2. Forordningen finder ikke anvendelse på balanceringszoner i medlemsstater, som er omfattet af en undtagelse i henhold til artikel 49 i direktiv 2009/73/EF.
3. Forordningen finder ikke anvendelse på den saldoafregning, der må foretages mellem allokeringer og faktisk forbrug, som efterfølgende afledes af aflæsningen af målere hos slutkunderne, når resultaterne heraf foreligger.
4. Forordningen finder ikke anvendelse i nødsituationer, hvor transmissionssystemoperatøren skal gennemføre særlige foranstaltninger i henhold til de gældende nationale regler og på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden (5), alt efter, hvad der er relevant.
5. De respektive rettigheder og pligter, som påhviler netbrugerne i medfør af denne forordning, gælder kun for de netbrugere, som har indgået en retligt bindende aftale, som kan være en transportkontrakt eller en anden kontrakt, som tillader dem at indgive handelsmeddelelser i overensstemmelse med artikel 5.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning anvendes definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 715/2009, definitionerne i artikel 3 i Kommissionens forordning (EU) nr. 984/2013 af 14. oktober 2013 om fastsættelse af netregler om mekanismer for kapacitetstildeling i gastransmissionssystemer og supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 (6) og definitionerne i artikel 2 i direktiv 2009/73. Derudover anvendes følgende definitioner:
1) »balanceringszone«: et entry-exitsystem, for hvilket der gælder en specifik balanceringsordning, og som kan omfatte distributionssystemer eller dele heraf
2) »balancering«: en handling, som foretages af transmissionssystemoperatøren for at ændre gasstrømmene ind i eller ud af transmissionsnettet, dog ikke handlinger i forbindelse med gas, der ikke er registreret som udtræk fra systemet, og gas, som transmissionssystemoperatøren bruger til systemets drift
3) »udligningsbidrag i forbindelse med balancering«: et gebyr svarende til forskellen i de beløb, som transmissionssystemoperatøren har modtaget eller har til gode, og de beløb, som transmissionssystemoperatøren har betalt eller skylder, på grund af sin balancering, og som skal betales til eller opkræves hos de relevante netbrugere
4) »handelsplatform«: en elektronisk platform, der stilles til rådighed og drives af en handelsplatformoperatør, og hvor handelsdeltagere kan offentliggøre og acceptere, herunder med ret til korrektion og tilbagekaldelse, bud og tilbud for gas, der er nødvendig for at udligne kortfristede udsving i gasudbud eller -efterspørgsel, i overensstemmelse med de betingelser og vilkår, der gælder for den pågældende handelsplatform, og som transmissionssystemoperatøren benytter til handler med henblik på balancering
5) »handelsdeltager«: en netbruger eller en transmissionssystemoperatør, som har indgået en kontrakt med handelsplatformoperatøren, og som opfylder betingelserne for at kunne foretage transaktioner på handelsplatformen
6) »balanceringsplatform«: en handelsplatform, hvor en transmissionssystemoperatør er deltager i alle handler
7) »balanceringsydelse«: en ydelse til en transmissionssystemoperatør, via en kontrakt for gas, der er nødvendig for at imødekomme kortfristede udsving i gasudbud eller -efterspørgsel, og som ikke er et kortfristet standardprodukt
8) »godkendt mængde«: den mængde gas, som transmissionssystemoperatøren har godkendt til levering eller relevering i gasdøgn D
9) »dagligt gebyr for ubalance«: den sum, som en netbruger skal betale eller have udbetalt i forbindelse med en daglig ubalancemængde
10) »døgnaflæst«: gasmængden måles og indsamles én gang hvert gasdøgn
11) »intradøgnaflæst«: gasmængden måles og indsamles mindst to gange i løbet af gasdøgnet
12) »ikke-døgnaflæst«: gasmængden måles og indsamles mindre hyppigt end én gang hvert gasdøgn
13) »balanceringsportefølje«: samlet beholdning af en netbrugers tilførsler og udtræk
14) »meddelt mængde«: den mængde gas, der overføres mellem en transmissionssystemoperatør og én eller flere netbrugere eller balanceringsporteføljer, alt efter, hvad der er relevant
15) »allokering«: den mængde gas, udtrykt i kWh, der tildeles en netbruger af en transmissionssystemoperatør som en tilførsel eller et udtræk med sigte på at fastslå den daglige ubalancemængde
16) »renomineringscyklus«: den procedure, som transmissionssystemoperatøren iværksætter for at give netbrugeren besked om de godkendte mængder efter modtagelsen af en renominering
17) »intradag-gebyr«: et gebyr, som en transmissionssystemoperatør opkræver hos eller betaler til en netbruger som følge af en intradag-forpligtelse
18) »intradag-forpligtelse«: et regelsæt for netbrugeres tilførsler og udtræk inden for et gasdøgn, som transmissionssystemoperatøren fastsætter for sine netbrugere
19) »informationsgrundmodellen«: informationsmodel, hvor oplysningerne om ikke-døgnaflæste udtræk består af en day ahead-prognose (dvs. for det følgende døgn) og intradag-prognoser (dvs. for det aktuelle døgn)
20) »variant 1«: informationsmodel, hvor oplysningerne om ikke-døgnaflæste og døgnaflæste udtræk baseres på tildeling af de målte gasstrømme i løbet af gasdøgnet
21) »variant 2«: informationsmodel, hvor oplysningerne om ikke-døgnaflæste udtræk er en day ahead-prognose (dvs. for det følgende døgn).
KAPITEL II
BALANCERINGSSYSTEM
Artikel 4
Generelle principper
1. Netbrugerne er ansvarlige for at balancere deres balanceringsporteføljer for at minimere behovet for, at transmissionssystemoperatører er nødt til at udføre balancering i henhold til denne forordning.
2. Balanceringsregler, som fastlægges i henhold til denne forordning, skal afspejle ægte systembehov, idet der tages hensyn til de ressourcer, der er til rådighed for transmissionssystemoperatørerne, og de skal give netbrugerne incitamenter til at balancere deres balanceringsporteføljer på en effektiv måde.
3. Netbrugere har mulighed for at indgå en retligt bindende aftale med en transmissionssystemoperatør, som tillader dem at indgive handelsmeddelelser, uanset om de har indgået en aftale om transportkapacitet eller ej.
4. I en balanceringszone med mere end én transmissionssystemoperatør finder denne forordning anvendelse på alle transmissionssystemoperatører inden for den pågældende balanceringszone. Hvis ansvaret for balancering af deres transmissionsnet er overdraget til en juridisk enhed, gælder denne forordning for den pågældende enhed i det omfang, det er fastlagt i de gældende nationale regler.
Artikel 5
Handelsmeddelelser og allokeringer
1. Overdragelse af gas mellem to balanceringsporteføljer inden for én balanceringszone sker ved afhændelses- og erhvervelsesmeddelelser, som indgives til transmissionssystemoperatøren for det pågældende gasdøgn.
2. Tidsfrister for indgivelse, tilbagekaldelse og korrektion af handelsmeddelelser fastlægges af transmissionssystemoperatøren i transportaftalen eller en anden retligt bindende aftale med netbrugerne, idet der tages hensyn til den tid, der eventuelt medgår til behandling af handelsmeddelelser. Transmissionssystemoperatøren giver netbrugerne mulighed for at indgive handelsmeddelelser indtil tæt på det tidspunkt, hvor handelsmeddelelsen får virkning.
3. Transmissionssystemoperatøren skal minimere den tid, der medgår til behandling af handelsmeddelelser. Behandlingen må ikke tage mere end tredive minutter, medmindre det tidspunkt, hvor handelsmeddelelsen får virkning, giver mulighed for at forlænge fristen for behandling op til to timer.
4. En handelsmeddelelse skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a)
angivelse af det gasdøgn, hvor gassen transporteres
b)
identifikation af de berørte balanceringsporteføljer
c)
hvorvidt der er tale om en afhændelses- eller erhvervelsesmeddelelse
d)
den meddelte mængde udtrykt i kWh/d for en meddelt døgnmængde eller i kWh/h for en meddelt timemængde i henhold til transmissionssystemoperatørens regler.
5. Hvis transmissionssystemoperatøren modtager et sæt modsvarende afhændelses- og erhvervelsesmeddelelser, og de meddelte mængder matcher hinanden, allokerer transmissionssystemoperatøren den meddelte mængde til de berørte balanceringsporteføljer således:
a)
som et udtræk i balanceringsporteføljen hos den netbruger, der indgiver afhændelsesmeddelelsen og
b)
som en tilførsel i balanceringsporteføljen hos den netbruger, der indgiver erhvervelsesmeddelelsen.
6. Hvis de meddelte mængder, der er omhandlet i stk. 5, ikke matcher hinanden, allokerer transmissionssystemoperatøren enten den laveste af de anførte mængder i den relevante handelsmeddelelse, eller afviser begge handelsmeddelelser. Hvilken regel der anvendes, fastsættes af transmissionssystemoperatøren i den pågældende transportaftale eller en anden retligt bindende aftale.
7. En tjenesteyder må ikke hindres i at handle på vegne af en netbruger med henblik på stk. 5, forudsat at dette på forhånd er godkendt af transmissionssystemoperatøren.
8. En netbruger kan indgive en handelsmeddelelse i et gasdøgn, hvad enten den pågældende netbruger har indgivet en nominering for det pågældende gasdøgn eller ej.
9. Stk. 1 til 8 finder tilsvarende anvendelse på transmissionssystemoperatører, der handler i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, litra a).
KAPITEL III
DRIFTSBALANCERING
Artikel 6
Generelle bestemmelser
1. Transmissionssystemoperatøren foretager balancering med henblik på:
a)
at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser
b)
at nå en linepack-position ultimo dagen i transmissionsnettet, som er forskellig fra den, der forventedes på grundlag af ventede tilførsler og udtræk for det pågældende gasdøgn, i overensstemmelse med en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet.
2. Ved balancering overvejer transmissionssystemoperatøren som minimum følgende for balanceringszonen:
a)
transmissionssystemoperatørens egne skøn over efterspørgsel efter gas i løbet af og inden for det gasdøgn, for hvilket balancering overvejes
b)
nominerings- og allokeringsoplysninger og målte gasstrømme
c)
gastryk i transmissionsnettet(-ene).
3. Transmissionssystemoperatøren foretager balancering ved hjælp af:
a)
køb og salg af kortfristede standardprodukter via en handelsplatform og/eller
b)
brug af balanceringsydelser.
4. I forbindelse med balancering tager transmissionssystemoperatøren hensyn til følgende principper:
a)
balanceringen foretages på et ikke-diskriminerende grundlag
b)
balanceringen skal tage hensyn til enhver forpligtelse, som er pålagt transmissionssystemoperatøren om en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet.
Artikel 7
Kortfristede standardprodukter
1. Kortfristede standardprodukter handles med sigte på intradag- eller day ahead-levering ugens syv dage i overensstemmelse med de gældende regler for handelsplatformen, der fastlægges af handelsplatformoperatøren og transmissionssystemoperatøren i fællesskab.
2. Den initierende handelsdeltager er den handelsdeltager, som offentliggør et bud eller et handelstilbud på handelsplatformen, og den accepterende handelsdeltager er den handelsdeltager, som accepterer det.
3. Når et »title«-produkt handles:
a)
indgiver den ene handelsdeltager en erhvervelsesmeddelelse, og den anden handelsdeltager indgiver en afhændelsesmeddelelse
b)
anføres i begge handelsmeddelelser den gasmængde, der overdrages fra den handelsdeltager, der indgiver en afhændelsesmeddelelse, til den handelsdeltager, der indgiver en erhvervelsesmeddelelse
c)
fordeles en eventuel meddelt timemængde ligeligt over de resterende timer af gasdøgnet fra et bestemt starttidspunkt og skal være lig med nul for alle timer før dette starttidspunkt.
4. Når et lokalitetsafhængigt produkt handles:
a)
fastlægger transmissionssystemoperatøren de relevante entry-exitpunkter eller grupper heraf, der kan anvendes
b)
skal alle betingelserne i stk. 3 være opfyldt
c)
ændrer den initierende handelsdeltager den mængde gas, der skal tilføres eller trækkes ud af transmissionsnettet ved den eller de angivne entry- og/eller exitpunkter, med en mængde, der svarer til den meddelte mængde, og forelægger transmissionssystemoperatøren bevis for, at mængden er ændret i overensstemmelse hermed.
5. Når et tidsafhængigt produkt handles:
a)
skal betingelserne i stk. 3, litra a) og b), være opfyldt
b)
fordeles en meddelt timemængde på gasdøgnets timer fra et bestemt starttidspunkt indtil et bestemt sluttidspunkt og skal være lig med nul for alle timer før starttidspunktet og nul for alle timer efter sluttidspunktet.
6. Når et tids- og lokalitetsafhængigt produkt handles, skal betingelserne i stk. 4, litra a) og c), og i stk. 5 være opfyldt.
7. Ved fastlæggelsen af kortfristede standardprodukter samarbejder transmissionssystemoperatører og handelsplatformoperatører fra tilstødende balanceringszoner med henblik på at bestemme de relevante produkter. Hver transmissionssystemoperatør informerer hurtigst muligt de berørte handelsplatformoperatører om resultaterne af et sådant samarbejde.
Artikel 8
Balanceringsydelser
1. Transmissionssystemoperatøren har ret til at kontrahere balanceringsydelser til de situationer, hvor kortfristede standardprodukter ikke eller sandsynligvis ikke giver den ønskede virkning, såsom at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, eller ved mangel på likviditet i handlen med kortfristede standardprodukter.
2. Ved balancering ved hjælp af balanceringsydelser overvejer transmissionssystemoperatøren ved kontrahering af disse balanceringsydelser som minimum følgende:
a)
hvordan balanceringsydelser vil holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser
b)
reaktionstiden for balanceringsydelserne sammenlignet med reaktionstiden for alle disponible kortfristede standardprodukter
c)
de anslåede udgifter ved kontrahering og brug af balanceringsydelser i forhold til de anslåede omkostninger ved brug af alle disponible kortfristede standardprodukter
d)
det område, hvor gassen skal leveres
e)
transmissionssystemoperatørens krav til gaskvalitet
f)
i hvilket omfang kontrahering og brug af balanceringsydelser kan påvirke likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas.
3. Balanceringsydelser skal kontraheres på en markedsbaseret måde via en gennemsigtig og ikke-diskriminerende offentlig udbudsprocedure i overensstemmelse med de gældende nationale regler, og navnlig gælder følgende:
a)
før ethvert tilsagn om at indgå en kontrakt for en balanceringsydelse skal transmissionssystemoperatøren offentliggøre et ikke-restriktivt udbud med oplysninger om udbuddets formål og omfang samt tilknyttede instrukser for at gøre tilbudsgivere i stand til at deltage i udbudsproceduren
b)
resultaterne offentliggøres, med forbehold af kommercielt følsomme oplysninger, og de individuelle resultater forelægges den enkelte tilbudsgiver.
4. Under særlige omstændigheder kan en anden gennemsigtig og ikke-diskriminerende procedure end offentligt udbud godkendes af den nationale regulerende myndighed.
5. Medmindre en afgørelse fra den nationale regulerende myndighed giver mulighed for en længerevarende balanceringsydelse, må varigheden af en balanceringsydelse ikke overstige ét år, og startdatoen skal ligge inden for en periode på 12 måneder fra de kontraherende parters bindende tilsagn.
6. Transmissionssystemoperatøren gennemgår sin anvendelse af balanceringsydelser hvert år for at vurdere, om disponible kortfristede standardprodukter bedre kan dække de operationelle behov, og hvorvidt brugen af balanceringsydelser kan nedbringes for det kommende år.
7. Transmissionssystemoperatøren offentliggør hvert år oplysninger om de indkøbte balanceringsydelser og de dermed forbundne udgifter.
Artikel 9
Prioriteringsrækkefølge
1. Med forbehold af de principper, der er fastsat i artikel 6, stk. 4, skal transmissionssystemoperatøren i forbindelse med afgørelser om hensigtsmæssig balancering og under hensyntagen til omkostningseffektivitet:
a)
prioritere anvendelsen af title-produkter, hvis og i det omfang, det er hensigtsmæssigt, over alle andre disponible kortfristede standardprodukter
b)
bruge de andre kortfristede standardprodukter, hvis følgende betingelser er opfyldt:
1)
lokalitetsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, er nødvendigt at ændre gasstrømmen ved bestemte entry- og/eller exitpunkter og/eller at starte gasstrømmen på et bestemt tidspunkt i gasdøgnet
2)
tidsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, er nødvendigt at ændre gasstrømmen i en bestemt periode i løbet af gasdøgnet. Transmissionssystemoperatøren anvender kun et tidsafhængigt produkt, når det er mere økonomisk rationelt og effektivt end køb og salg af en kombination af title-produkter eller lokalitetsafhængige produkter
3)
tids- og lokalitetsafhængige produkter, hvis det for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser er nødvendigt at ændre gasstrømmen ved bestemte entry- og/eller exitpunkter i en bestemt periode i løbet af gasdøgnet. Transmissionssystemoperatøren anvender kun et tids- og lokalitetsafhængigt produkt, når det er mere økonomisk rationelt og effektivt end køb og salg af en kombination af lokalitetsafhængige produkter
c)
kun anvende balanceringsydelser, hvis kortfristede standardprodukter efter den berørte transmissionsoperatørs vurdering ikke eller sandsynligvis ikke giver den nødvendige virkning for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser.
Transmissionssystemoperatøren tager hensyn til omkostningseffektivitet inden for de respektive niveauer af prioriteringsrækkefølgen i litra a)-c).
2. Ved handel af kortfristede standardprodukter skal transmissionssystemoperatøren prioritere anvendelsen af intradag-produkter over day ahead-produkter, hvis og i det omfang det er hensigtsmæssigt.
3. Transmissionssystemoperatøren kan søge den nationale regulerende myndighed om tilladelse til at handle gas i en tilstødende balanceringszone og få gassen transporteret til og fra denne balanceringszone som et alternativ til at handle title-produkter og/eller lokalitetsafhængige produkter i sin egen eller egne balanceringszoner. Den nationale regulerende myndighed kan i forbindelse med afgørelsen om at give tilladelse overveje alternative løsninger til forbedring af det nationale markeds funktion. Transmissionssystemoperatøren og den nationale regulerende myndighed tager de gældende vilkår og betingelser op til fornyet overvejelse hvert år. Brugen af denne balancering må ikke begrænse netbrugeres adgang til og anvendelse af kapacitet i det berørte sammenkoblingspunkt.
4. Transmissionssystemoperatøren offentliggør på årsbasis oplysninger om udgifter til og hyppighed og mængde for balancering, der iværksættes i overensstemmelse med hvert af kravene i stk. 1, og om balanceringer, der er foretaget i medfør af stk. 3.
Artikel 10
Handelsplatform
1. Ved køb af kortfristede standardprodukter handler transmissionssystemoperatøren på en handelsplatform, der opfylder samtlige følgende kriterier:
a)
den giver tilstrækkelig støtte i løbet af gasdøgnet til, at netbrugere kan handle og transmissionssystemoperatørerne foretage passende balancering via handel af de relevante kortfristede standardprodukter
b)
den giver gennemsigtig og ikke-diskriminerende adgang
c)
tjenesteydelser leveres på lige vilkår
d)
handler foregår anonymt, i det mindste til en transaktion er afsluttet
e)
den giver alle handelsdeltagere en detaljeret oversigt over aktuelle bud og tilbud
f)
den sikrer, at alle handler behørigt meddeles transmissionssystemoperatøren.
2. Transmissionssystemoperatøren bestræber sig på at sikre, at de i stk. 1 anførte kriterier er opfyldt på mindst én handelsplatform. Hvis transmissionssystemoperatøren ikke kan sikre, at disse kriterier er opfyldt på mindst én handelsplatform, træffer transmissionssystemoperatøren de nødvendige foranstaltninger med sigte på at oprette en balanceringsplatform eller en fælles balanceringsplatform, jf. artikel 47.
3. Efter indgåelsen af hver handel stiller handelsplatformoperatøren tilstrækkelige oplysninger til rådighed for handelsdeltagerne til at bekræfte handelen.
4. Handelsdeltageren er ansvarlig for fremsendelse af handelsmeddelelsen til transmissionssystemoperatøren, jf. artikel 5, medmindre ansvaret er overdraget til handelsplatformoperatøren eller en tredjepart i overensstemmelse med de gældende regler for handelsplatformen.
5. Handelsplatformoperatøren skal:
a)
offentliggøre oplysninger om udviklingen i den marginale købspris og den marginale salgspris hurtigst muligt efter hver handel, eller
b)
give transmissionssystemoperatøren oplysningerne, hvis transmissionssystemoperatøren vælger at offentliggøre udviklingen i den marginale købspris og den marginale salgspris. Transmissionssystemoperatøren offentliggør disse oplysninger hurtigst muligt.
Er der mere end én handelsplatformoperatør i samme balanceringszone, finder litra b) anvendelse.
6. Handelsplatformoperatøren tillader kun netbrugere at handle på handelsplatformen, hvis de er beføjet til at indgive handelsmeddelelser.
7. Transmissionssystemoperatøren underretter hurtigst muligt handelsplatformoperatøren om netbrugere, som har mistet retten til at indgive handelsmeddelelser i henhold til den gældende aftale i kraft, hvilket indebærer suspension af netbrugerens ret til at handle på handelsplatformen, uden at dette berører andre retsmidler, som handelsplatformoperatøren eventuelt har til rådighed i sådanne tilfælde i henhold til de gældende regler for handelsplatformen.
Artikel 11
Incitamenter
1. Med henblik på at fremme likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas, kan de nationale regulerende myndigheder give transmissionssystemoperatøren incitamenter til at gennemføre effektiv balancering eller til at gennemføre størst mulig balancering gennem handel med kortfristede standardprodukter.
2. Transmissionssystemoperatøren kan til den nationale regulerende myndighed indsende en incitamentsmekanisme til godkendelse, som skal være i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastsat i denne forordning.
3. Inden det i stk. 2 nævnte forslag indsendes, kan transmissionssystemoperatøren høre aktørerne, enten på transmissionssystemoperatørens eget initiativ eller efter anmodning fra den nationale regulerende myndighed.
4. Incitamentsmekanismen skal:
a)
være baseret på transmissionssystemoperatørens resultater, hvorved overgennemsnitlige resultater udløser begrænsede betalinger til transmissionssystemoperatøren, og undergennemsnitlige resultater udløser betalinger fra transmissionssystemoperatøren; resultaterne måles i forhold til på forhånd fastlagte mål, som bl.a. kan være mål for omkostninger
b)
tage hensyn til de midler, som transmissionssystemoperatøren disponerer over til at kunne styre sine resultater
c)
sikre, at deres anvendelse nøjagtigt afspejler ansvarsfordelingen mellem de involverede parter
d)
være tilpasset udviklingsstadet for det relevante gasmarked, hvor de skal anvendes
e)
revurderes jævnligt af den nationale regulerende myndighed i nært samarbejde med transmissionssystemoperatøren for at evaluere, om og i hvilket omfang ændringer er påkrævet.
KAPITEL IV
NOMINERINGER
Artikel 12
Generelle bestemmelser
1. Den gasmængde, der skal specificeres i nomineringer og renomineringer, udtrykkes i enten kWh/d for døgnnomineringer og -renomineringer eller i kWh/h for timenomineringer og -renomineringer.
2. Transmissionssystemoperatøren kan kræve, at netbrugere giver yderligere oplysninger om nomineringer og renomineringer ud over dem, der kræves i henhold til denne forordning, herunder bl.a. nøjagtige, ajourførte og tilstrækkeligt detaljerede prognoser for de forventede tilførsler og udtræk, i overensstemmelse med transmissionssystemoperatørens specifikke behov.
3. Artikel 13-16 om nomineringer og renomineringer for ubundtede kapacitetsprodukter finder tilsvarende anvendelse på enkeltstående nomineringer og renomineringer for bundtede kapacitetsprodukter. Transmissionssystemoperatører skal samarbejde med henblik på gennemførelsen af regler for nominering og renominering af bundtede kapacitetsprodukter i sammenkoblingspunkter.
4. Artikel 15, stk. 3, og artikel 17, stk. 1, berører ikke reglen om mindstefrister for afbrydelse i artikel 22 i Kommissionens forordning (EU) nr. 984/2013 af 14. oktober 2013 om fastsættelse af en netregel for kapacitetsallokering i gastransmissionssystemer og supplering af forordning (EF) nr. 715/2009 (7).
Artikel 13
Oplysninger vedrørende nominering og renominering i sammenkoblingspunkter
Nomineringer og renomineringer, som netbrugerne indgiver til transmissionssystemoperatørerne for så vidt angår sammenkoblingspunkter, skal mindst indeholde følgende oplysninger:
1)
identifikation af sammenkoblingspunktet
2)
gasstrømmens retning
3)
identiteten af netbrugeren eller, hvis det er relevant, dennes balanceringsportefølje
4)
identiteten af netbrugerens modpart eller, hvis det er relevant, dennes balanceringsportefølje
5)
start- og sluttidspunkt for den gasstrøm, der er indgivet nominering eller renominering for
6)
gasdøgnet D
7)
den mængde gas, der ønskes transporteret.
Artikel 14
Nomineringsprocedure for sammenkoblingspunkter
1. En netbruger har ret til at indsende en nominering for gasdøgn D til transmissionssystemoperatøren frem til nomineringsfristen i gasdøgn D-1. Nomineringsfristen er kl. 13.00 UTC (normaltid) eller kl. 12.00 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1.
2. Det er den seneste nominering, som transmissionssystemoperatøren modtager fra en netbruger inden fristens udløb, der tages i betragtning af transmissionssystemoperatøren.
3. Transmissionssystemoperatøren fremsender meddelelsen om de godkendte mængder til de respektive netbrugere inden for godkendelsesfristen i gasdøgn D-1. Godkendelsesfristen er kl. 15.00 UTC (normaltid) eller kl. 14.00 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1.
4. Transmissionssystemoperatørerne på hver side af sammenkoblingspunktet kan aftale at tilbyde en prænomineringscyklus, inden for hvilken:
a)
netbrugerne ikke er forpligtet til at indgive nomineringer
b)
netbrugerne kan indgive nomineringerne for gasdøgn D til transmissionssystemoperatørerne senest kl. 12.00 UTC (normaltid) eller kl. 11.00 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1
c)
transmissionssystemoperatøren fremsender meddelelsen om de godkendte mængder til de respektive netbrugere senest kl. 12.30 UTC (normaltid) eller kl. 11.30 UTC (sommertid) i gasdøgn D-1.
5. Indgives der ingen gyldig nominering af netbrugeren før nomineringsfristen, anvender de respektive transmissionssystemoperatører den standardnomineringsregel, der er aftalt mellem de pågældende transmissionssystemoperatører. Transmissionssystemoperatørerne skal gøre netbrugerne bekendt med den standardnomineringsregel, der gælder i et sammenkoblingspunkt.
Artikel 15
Renomineringsprocedure for sammenkoblingspunkter
1. En netbruger har ret til at indsende renomineringer inden for renomineringsperioden, der begynder umiddelbart efter godkendelsesfristen og tidligst slutter tre timer før afslutningen af gasdøgn D. Transmissionssystemoperatøren påbegynder en renomineringscyklus i starten af hver time i renomineringsperioden.
2. Det er den seneste renominering, som transmissionssystemoperatøren modtager fra en netbruger, før renomineringscyklussen påbegyndes, der tages i betragtning af transmissionssystemoperatøren i renomineringscyklussen.
3. Transmissionssystemoperatøren fremsender meddelelsen om de godkendte mængder til de respektive netbrugere inden to timer efter starten af hver renomineringscyklus. Starttidspunktet for den faktiske gasstrømsændring er to timer efter starten af renomineringscyklussen, medmindre:
a)
netbrugeren anmoder om et senere starttidspunkt eller
b)
transmissionssystemoperatøren giver mulighed for et tidligere starttidspunkt.
4. Det skal antages, at enhver ændring af gasstrømmen sker i starten af hver time.
Artikel 16
Særlige bestemmelser for sammenkoblingspunkter
1. Hvis der findes både døgn- og timenomineringer og -renomineringer i et sammenkoblingspunkt, kan transmissionssystemoperatørerne eller de nationale regulerende myndigheder (alt efter, hvad der er relevant) høre de berørte aktører med henblik på at konstatere, om der bør indgives harmoniserede nomineringer og renomineringer på begge sider af det pågældende sammenkoblingspunkt. Ved denne høring overvejes som minimum følgende:
a)
de finansielle konsekvenser for transmissionssystemoperatører og netbrugere
b)
virkningen på den grænseoverskridende handel
c)
virkningen på den daglige balanceringsordning i sammenkoblingspunktet(-erne).
2. Efter denne høring bør eventuelle foreslåede ændringer godkendes af de nationale regulerende myndigheder. Når de foreslåede ændringer er godkendt, ændrer transmissionssystemoperatørerne efterfølgende de eksisterende sammenkoblingsaftaler og transportkontrakter eller andre retligt bindende aftaler og offentliggør disse ændringer.
Artikel 17
Afvisning af nomineringer og renomineringer eller ændring af ønsket gasmængde i sammenkoblingspunkter
1. Transmissionssystemoperatøren kan afvise:
a)
en nominering eller renominering inden for 2 timer efter nomineringsfristen eller starten af en renomineringscyklus i følgende tilfælde:
i)
den opfylder ikke kravene til indhold
ii)
den indgives af en anden enhed end en netbruger
iii)
godkendelse af døgnnomineringen eller -renomineringen giver en implicit negativ nomineringsstrømningshastighed
iv)
den overstiger den kapacitet, der er allokeret til netbrugeren
b)
en renominering inden for 2 timer efter starten af renomineringscyklussen i følgende andre tilfælde:
i)
den overstiger netbrugerens allokerede kapacitet for de resterende timer, medmindre renomineringen indgives for at få afbrydelig kapacitet, når denne tilbydes af transmissionssystemoperatøren
ii)
godkendelse af timerenomineringen medfører en forventet ændring i gasstrømmen inden afslutningen af renomineringscyklussen.
2. Transmissionssystemoperatøren må ikke afvise en netbrugers nominering og renominering alene med den begrundelse, at netbrugerens planlagte tilførsel ikke er lig med det planlagte udtræk.
3. Hvis en renominering afvises, skal transmissionssystemoperatøren anvende netbrugerens seneste godkendte mængde, hvis der er en sådan.
4. Med forbehold af særlige vilkår og betingelser for afbrydelig kapacitet og kapacitet, som er underlagt regler om afhjælpning af flaskehalsproblemer, kan transmissionsoperatøren i princippet kun ændre den gasmængde, der er anmodet om under en nominering og renominering, hvis der er tale om ekstraordinære begivenheder og nødsituationer, hvor der er en åbenlys fare for systemets sikkerhed og stabilitet. Transmissionssystemoperatørerne underretter den nationale regulerende myndighed om eventuelle foranstaltninger, som træffes.
Artikel 18
Nominerings- og renomineringsprocedure i ikke-sammenkoblingspunkter
1. Den nationale regulerende myndighed skal, såfremt det ikke allerede er fastsat i den nationale lovgivning, efter høring af transmissionssystemoperatøren fastlægge for hvilke ikke-sammenkoblingspunkter der kræves nomineringer og renomineringer.
2. Hvis der kræves nomineringer og renomineringer i ikke-sammenkoblingspunkter, gælder følgende principper:
a)
netbrugerne har ret til at indgive renomineringer for det aktuelle gasdøgn på baggrund af disse punkters tekniske fleksibilitet
b)
transmissionssystemoperatøren skal godkende eller afvise de indgivne nomineringer og renomineringer og tager i denne forbindelse hensyn til fristerne i artikel 17.
KAPITEL V
DAGLIGT GEBYR FOR UBALANCE
Artikel 19
Generelle bestemmelser
1. Netbrugerne er forpligtet til at betale eller har ret til at modtage (alt efter, hvad der er relevant) et dagligt gebyr for ubalance for deres daglige ubalancemængde for hvert gasdøgn.
2. Det daglige gebyr for ubalance skal opføres særskilt på transmissionssystemoperatørens fakturaer til netbrugerne.
3. Det daglige gebyr for ubalance skal være omkostningsægte og tage højde for priserne for transmissionssystemoperatørens balancering, hvis det er relevant, og for den lille tilpasning, der er omhandlet i artikel 22, stk. 6.
Artikel 20
Metode til beregning af det daglige gebyr for ubalance
1. Transmissionssystemoperatøren forelægger metoden til beregning af det daglige gebyr for ubalance, der påtænkes anvendt i dennes balanceringszone, for den nationale regulerende myndighed med henblik på godkendelse.
2. Når den er godkendt, offentliggøres metoden til beregning af det daglige gebyr for ubalance på det relevante websted. Enhver ajourføring heraf offentliggøres i god tid.
3. Metoden til beregning af det daglige gebyr for ubalance fastlægger:
a)
beregningen af den daglige ubalancemængde, der er omhandlet i artikel 21
b)
beregningen af den gældende pris, der er omhandlet i artikel 22, og
c)
eventuelle andre nødvendige parametre.
Artikel 21
Metode til beregning af den daglige ubalancemængde
1. Transmissionssystemoperatøren skal beregne en daglig ubalancemængde for hver netbrugers balanceringsportefølje for hvert gasdøgn i henhold til følgende formel:
daglig ubalancemængde = tilførsel - udtræk
2. Beregningen af den daglige ubalancemængde tilpasses, alt efter:
a)
om der tilbydes linepack-fleksibilitet og/eller
b)
om der findes en aftale, i henhold til hvilken netbrugere leverer gas, herunder som naturalieydelse, for at dække
i)
gas, der ikke er registreret som udtræk, f.eks. tab, målerfejl og/eller
ii)
gas, som transmissionsoperatøren bruger til systemets drift, herunder brændstofgas.
3. Hvis summen af en netbrugers tilførsel for gasdøgnet er lig med summen af netbrugerens udtræk for det pågældende gasdøgn, anses netbrugeren for at være i balance for det pågældende gasdøgn.
4. Hvis summen af en netbrugers tilførsel for gasdøgnet ikke er lig med summen af netbrugerens udtræk for det pågældende gasdøgn, anses netbrugeren for at være i ubalance for det pågældende gasdøgn, og der pålægges et dagligt gebyr for ubalance i henhold til artikel 23.
5. Transmissionssystemoperatøren skal forelægge netbrugeren dennes indledende og endelige daglige ubalancemængde i overensstemmelse med artikel 37.
6. Det daglige gebyr for ubalance baseres på den endelige daglige ubalancemængde.
Artikel 22
Gældende pris
1. I forbindelse med beregningen af det daglige gebyr for ubalance, jf. artikel 23, bestemmes den gældende pris således:
a)
den marginale salgspris, hvis den daglige ubalancemængde er positiv (dvs. netbrugerens tilførsel overstiger netbrugerens udtræk i det pågældende gasdøgn), eller
b)
den marginale købspris, hvis den daglige ubalancemængde er negativ (dvs. netbrugerens udtræk overstiger netbrugerens tilførsel i det pågældende gasdøgn).
2. Der beregnes en marginal købspris og en marginal salgspris for hvert gasdøgn i henhold til følgende:
a)
den marginale salgspris er den laveste pris af følgende:
i)
den laveste pris i en hvilken som helst handel med title-produkter, som transmissionssystemoperatøren er involveret i, for det pågældende gasdøgn, eller
ii)
den vægtede gennemsnitlige pris for gas for det pågældende gasdøgn, minus en lille tilpasning
b)
den marginale købspris er den højeste pris af følgende:
i)
den højeste pris i en hvilken som helst handel med title-produkter, som transmissionssystemoperatøren er involveret i, for det pågældende gasdøgn, eller
ii)
den vægtede gennemsnitlige pris for gas for det pågældende gasdøgn, plus en lille tilpasning.
3. Ved bestemmelsen af den marginale salgspris, den marginale købspris og den vægtede gennemsnitlige pris skal de pågældende handler være foretaget på handelsplatforme, som på forhånd er udpeget af transmissionssystemoperatøren og godkendt af den nationale regulerende myndighed. Den vægtede gennemsnitlige pris er den energivægtede gennemsnitlige pris for handler med title-produkter, der er foretaget i det virtuelle handelspunkt for det pågældende gasdøgn.
4. Der defineres en standardregel, hvis stk. 2, litra a) og b), ikke giver mulighed for at beregne en marginal salgspris og/eller en marginal købspris.
5. Hvis det godkendes af den nationale regulerende myndighed, kan prisen på lokalitetsafhængige produkter inddrages ved bestemmelsen af den marginale salgspris, den marginale købspris og den vægtede gennemsnitlige pris, hvis transmissionssystemoperatøren foreslår dette, hvorved omfanget af transmissionssystemoperatørens brug af lokalitetsafhængige produkter tages i betragtning.
6. Den lille tilpasning:
a)
skal tilskynde netbrugerne til at balancere deres tilførsel og udtræk
b)
udformes og anvendes på en ikke-diskriminerende måde med sigte på:
i)
ikke at hindre markedsadgang
ii)
ikke at bremse udviklingen af konkurrenceprægede markeder
c)
må ikke have en skadelig indvirkning på den grænseoverskridende handel
d)
må ikke føre til urimelig finansiel eksponering for netbrugere som følge af daglige gebyrer for ubalance.
7. Værdien af den lille tilpasning kan være forskellig ved bestemmelsen af den marginale købspris og den marginale salgspris. Værdien af den lille tilpasning må ikke overstige 10 % af den vægtede gennemsnitlige pris, medmindre den berørte transmissionssystemoperatør kan begrunde en anden værdi over for den nationale regulerende myndighed og få den godkendt i henhold til artikel 20.
Artikel 23
Dagligt gebyr for ubalance
1. Ved beregningen af hver netbrugers daglige gebyr for ubalance ganger transmissionssystemoperatøren netbrugerens daglige ubalance med den gældende pris, der fastlægges i overensstemmelse med artikel 22.
2. Det daglige gebyr for ubalance anvendes som følger:
a)
hvis en netbrugers daglige ubalancemængde for gasdøgnet er positiv, antages netbrugeren at have solgt gas til transmissionssystemoperatøren svarende til den daglige ubalancemængde og har dermed ret til udbetaling af det daglige gebyr for ubalance fra transmissionssystemoperatøren, og
b)
hvis en netbrugers daglige ubalancemængde for gasdøgnet er negativ, antages netbrugeren at have købt gas af transmissionssystemoperatøren svarende til den daglige ubalancemængde og skal derfor betale det daglige gebyr for ubalance til transmissionssystemoperatøren
KAPITEL VI
INTRADAG-FORPLIGTELSER
Artikel 24
Generelle bestemmelser
1. En transmissionssystemoperatør må kun pålægge intradag-forpligtelser for at tilskynde netbrugere til at forvalte deres intradag-position med henblik på at sikre transmissionsnettets systemintegritet og for at minimere behovet for balancering.
2. Hvis transmissionssystemoperatøren er forpligtet til at give oplysninger til netbrugerne for at gøre dem i stand til at forvalte deres risici i forbindelse med intradag-forpligtelser, skal disse oplysninger gives regelmæssigt. I givet fald stilles oplysningerne til rådighed efter en enkelt anmodning fra hver netbruger.
Artikel 25
Kategorier af intradag-forpligtelser
Der er tre kategorier af intradag-forpligtelser, som hver især skal tilskynde netbrugeren til et bestemt formål, jf. denne artikel:
1)
En intradag-forpligtelse for hele systemet
udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser, og fastlægger følgende:
a)
de driftstekniske grænser, som nettet skal holdes inden for
b)
de tiltag, som netbrugerne kan iværksætte for at holde transmissionsnettet inden for dets driftstekniske grænser
c)
transmissionssystemoperatørens balancering, når transmissionsnettets driftstekniske grænser er ved at blive nået eller nås
d)
fordelingen af udgifter og/eller indtægter på netbrugerne og/eller konsekvenser for disse netbrugeres intradag-position som følge af transmissionssystemoperatørens balancering
e)
det dermed forbundne vederlag, som baseres på netbrugerens individuelle intradag-position.
2)
En intradag-forpligtelse for balanceringsporteføljer
udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at holde deres individuelle position inden for en forud fastsat margin, og fastlægger følgende:
a)
for hver balanceringsportefølje den margin, som balanceringsporteføljen skal ligge inden for
b)
hvordan den nævnte margin fastlægges
c)
konsekvenserne for netbrugere, der ikke holder sig inden for den fastlagte margin, og, hvis det er relevant, nærmere oplysninger om, hvordan det dermed forbundne vederlag udregnes
d)
det dermed forbundne vederlag, som baseres på netbrugerens individuelle intradag-position.
3)
En intradag-forpligtelse for et entry-exitpunkt
udformes med henblik på at tilskynde netbrugerne til at begrænse gasstrømmen eller variationen af gasstrømmen under bestemte forhold i bestemte entry-exitpunkter, og fastlægger følgende:
a)
begrænsningerne for gasstrømmen og/eller variationen af gasstrømmen
b)
det entry-exitpunkt eller de grupper af entry-exitpunkter, som begrænsningerne gælder for
c)
de forhold, under hvilke begrænsningerne gælder
d)
konsekvenserne af ikke at overholde begrænsningerne.
Denne forpligtelse kommer oven i alle andre aftaler med slutkunder, og omfatter bl.a. lokale specifikke begrænsninger og forpligtelser vedrørende den fysiske gasstrøm.
Artikel 26
Krav til intradag-forpligtelser
1. Transmissionssystemoperatøren kan forelægge den nationale regulerende myndighed et forslag om at indføre eller ændre en intradag-forpligtelse. En sådan intradag-forpligtelse kan kombinere forskellige elementer fra de typer forpligtelser, der er beskrevet i artikel 25, forudsat at forslaget opfylder de kriterier, der er fastsat i stk. 2. Transmissionssystemoperatørens ret til at forelægge et forslag berører ikke den nationale regulerende myndigheds ret til at træffe en afgørelse på eget initiativ.
2. Alle intradag-forpligtelser skal opfylde følgende kriterier:
a)
en intradag-forpligtelse og eventuelle tilknyttede intradag-gebyrer må ikke udgøre en urimelig hindring for den grænseoverskridende handel eller nye netbrugeres adgang til det relevante marked
b)
en intradag-forpligtelse pålægges kun, hvis netbrugerne har modtaget tilstrækkelige oplysninger før et potentielt intradag-gebyr anvendes på deres tilførsel og/eller udtræk og har rimelige midler til at kunne forvalte deres risici
c)
hovedparten af de omkostninger, som skal afholdes af netbrugerne i forbindelse med deres balanceringsforpligtelser, skal være relateret til deres position ved udgangen af gasdøgnet
d)
i det omfang, det er muligt, skal intradag-gebyrer afspejle transmissionssystemoperatørens omkostninger i forbindelse med en eventuel tilknyttet balancering
e)
en intradag-forpligtelse medfører ikke, at netbrugeres afregning nulstilles i løbet af gasdøgnet
f)
fordelene ved at indføre en intradag-forpligtelse for så vidt angår en økonomisk rationel og effektiv drift af transmissionsnettet opvejer alle potentielle negative virkninger heraf, herunder også for likviditeten af handler i det virtuelle handelspunkt.
3. Transmissionssystemoperatøren kan foreslå forskellige intradag-forpligtelser for forskellige kategorier af entry- og exitpunkter med henblik på at give bedre incitamenter til forskellige kategorier af netbrugere med sigte på at undgå krydssubsidiering. Transmissionssystemoperatørens ret til at forelægge et forslag berører ikke den nationale regulerende myndigheds ret til at træffe en afgørelse på eget initiativ.
4. Transmissionssystemoperatøren skal høre aktørerne, herunder de nationale regulerende myndigheder, de berørte distributionssystemoperatører og transmissionssystemoperatører i tilstødende balanceringszoner, om alle intradag-forpligtelser, som denne påtænker at indføre, herunder metoder og forudsætninger, der er anvendt for at nå frem til den konklusion, at forpligtelsen opfylder kriterierne i stk. 2.
5. Efter høringsprocessen skal transmissionssystemoperatøren udarbejde en henstilling, der bl.a. indeholder det endelige forslag og en analyse af:
a)
nødvendigheden af intradag-forpligtelsen, under hensyntagen til transmissionsnettets egenskaber og den fleksibilitet, der er til rådighed for transmissionssystemoperatøren i form af køb og salg af kortfristede standardprodukter eller brug af balanceringsydelser, jf. kapitel III
b)
de oplysninger, der er til rådighed for netbrugerne, så de kan forvalte deres intradag-positioner rettidigt
c)
den forventede finansielle virkning for netbrugerne
d)
virkningerne for nye netbrugere, som kommer ind på det relevante marked, herunder eventuelle negative virkninger
e)
virkningen for den grænseoverskridende handel, herunder de potentielle konsekvenser for balancering i tilstødende balanceringszoner
f)
virkningerne på det kortfristede engrosmarked for gas, herunder markedets likviditet
g)
hvorvidt intradag-forpligtelsen er ikke-diskriminerende.
6. Transmissionssystemoperatøren forelægger henstillingen for den nationale regulerende myndighed med henblik på godkendelse af forslaget i henhold til proceduren i artikel 27. Sideløbende hermed offentliggør transmissionssystemoperatøren henstillingen, dog med forbehold af eventuelle fortrolighedsforpligtelser, som denne er bundet af, og sender den til ENTSOG til orientering.
Artikel 27
Nationale regulerende myndigheders beslutningstagning
1. Den nationale regulerende myndighed træffer og offentliggør en begrundet afgørelse inden seks måneder efter modtagelsen af den fuldstændige henstilling. Ved afgørelsen af, om den foreslåede intradag-forpligtelse skal godkendes, vurderer den nationale regulerende myndighed, om den pågældende intradag-forpligtelse opfylder kriterierne i artikel 26, stk. 2.
2. Før den nationale regulerende myndighed træffer den begrundede afgørelse, skal den høre de nationale regulerende myndigheder i tilstødende medlemsstater og tage hensyn til disses synspunkter. De nationale regulerende myndigheder i tilstødende medlemsstater kan indhente en udtalelse fra agenturet i henhold til artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 713/2009 om den afgørelse, der er nævnt i stk. 1.
Artikel 28
Bestående intradag-forpligtelser
Hvis transmissionssystemoperatøren har en intradag-forpligtelse eller intradag-forpligtelser på tidspunktet for ikrafttræden af denne forordning, skal transmissionssystemoperatøren senest seks måneder efter denne dato følge proceduren i artikel 26, stk. 5 til 7, og forelægge intradag-forpligtelsen eller -forpligtelserne for den nationale regulerende myndighed med henblik på godkendelse i overensstemmelse med artikel 27, hvis den/de fortsat ønskes anvendt.
KAPITEL VII
UDLIGNINGSORDNINGER
Artikel 29
Principper for udligning
1. Transmissionssystemoperatøren skal hverken tjene eller tabe på at betale og modtage daglige gebyrer for ubalance, intradag-gebyrer, balanceringsgebyrer og andre vederlag i forbindelse med transmissionssystemoperatørens balancering, der anses for at være alle de aktiviteter, som iværksættes af transmissionssystemoperatøren for at opfylde kravene i denne forordning.
2. Transmissionssystemoperatøren skal videregive følgende til netbrugerne:
a)
alle udgifter og indtægter fra daglige gebyrer for ubalance og intradag-gebyrer
b)
alle udgifter og indtægter fra balancering, der iværksættes i henhold til artikel 9, medmindre den nationale regulerende myndighed mener, at disse udgifter og indtægter skyldes manglende effektivitet i henhold til de gældende nationale regler. Denne mening skal være baseret på en vurdering, som:
i)
påviser, i hvilket omfang transmissionssystemoperatøren med rimelighed kunne have mindsket de afholdte udgifter til balancering, og
ii)
skal foretages under hensyntagen til de oplysninger, den tid og de midler, der var til rådighed for transmissionssystemoperatøren på det tidspunkt, hvor denne besluttede at foretage balanceringen
c)
alle andre udgifter og indtægter i forbindelse med balancering, der iværksættes af transmissionssystemoperatøren, medmindre den nationale regulerende myndighed mener, at disse udgifter og indtægter skyldes manglende effektivitet i henhold til de gældende nationale regler.
3. Hvis der gives et incitament til at fremme effektiv balancering, skal det samlede finansielle tab være begrænset til de af transmissionssystemoperatørens udgifter og indtægter, der skyldes manglende effektivitet.
4. Transmissionssystemoperatørerne offentliggør de relevante data om de samlede gebyrer, som er omhandlet i stk. 1, og det samlede udligningsbidrag i forbindelse med balancering med mindst samme hyppighed som de respektive gebyrer faktureres til netbrugerne, dog mindst én gang pr. måned.
5. Uanset stk. 1 og 2 kan transmissionssystemoperatøren i sin balanceringsrolle være underlagt en incitamentsmekanisme, jf. artikel 11.
Artikel 30
Cash flow i forbindelse med udligning
1. Udligningsbidraget i forbindelse med balancering betales af eller til den berørte netbruger.
2. Den nationale regulerende myndighed fastsætter eller godkender og offentliggør metoden til beregning af udligningsbidrag i forbindelse med balancering, herunder bidragenes fordeling mellem netbrugerne, og kreditrisikostyringsregler.
3. Udligningsbidraget i forbindelse med balancering skal stå i forhold til det omfang, i hvilket netbrugeren gør brug af de relevante entry- og exitpunkter eller transmissionsnettet.
4. Udligningsbidrag i forbindelse med balancering anføres særskilt, når de faktureres til netbrugerne, og fakturaen ledsages af tilstrækkelige støtteoplysninger, som er fastlagt i den i stk. 2 omhandlede beregningsmetode.
5. Hvis informationsmodellen variant 2 anvendes, og udligningsbidraget i forbindelse med balancering derfor kan være baseret på prognoser for omkostninger og indtægter, skal transmissionssystemoperatørens metode til beregning af udligningsgebyret omfatte regler for et særskilt udligningsbidrag i forbindelse med balancering, der vedrører ikke-døgnaflæste udtræk.
6. Hvis det er relevant, kan transmissionssystemoperatørens metode til beregning af udligningsbidrag i forbindelse med balancering omfatte regler for fordeling af udligningsbidraget på de forskellige balanceringskomponenter og den efterfølgende fordeling af de modsvarende beløb på netbrugerne med sigte på at reducere krydssubsidiering.
Artikel 31
Ordninger for kreditrisikostyring
1. Transmissionssystemoperatøren har ret til at træffe de nødvendige foranstaltninger og fastsætte relevante kontraktmæssige krav, herunder i forbindelse med kontrol af finansiel sikkerhed, for netbrugere for at afbøde manglende betaling vedrørende eventuelle skyldige beløb i forbindelse med de bidrag, der er omhandlet i artikel 29 og 30.
2. De kontraktmæssige krav skal være gennemsigtige, lige for alle, stå i et rimeligt forhold til formålet og være defineret i den metode, der er omhandlet i artikel 30, stk. 2.
3. I tilfælde af misligholdelse fra en netbrugers side er det ikke transmissionssystemoperatøren, der skal bære opståede tab, forudsat, at de i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger og krav er korrekt gennemført, og sådanne tab dækkes i overensstemmelse med den metode, der er omhandlet i artikel 30, stk. 2.
KAPITEL VIII
TILRÅDIGHEDSSTILLELSE AF OPLYSNINGER
Artikel 32
Transmissionssystemoperatørernes informationspligt over for netbrugerne
De oplysninger, som transmissionssystemoperatøren stiller til rådighed for netbrugerne, vedrører:
1)
den samlede status for transmissionsnettet, jf. punkt 3.4, nr. 5), i bilag I til forordning (EF) nr. 715/2009
2)
transmissionssystemoperatørens balancering, jf. kapitel III
3)
netbrugerens tilførsel og udtræk for gasdøgnet, jf. artikel 33 til 42.
Artikel 33
Generelle bestemmelser
1. Hvis transmissionssystemoperatøren ikke allerede stiller oplysningerne til rådighed i henhold til bilag I, punkt 3.1.2, i forordning (EF) nr. 715/2009, stilles alle oplysningerne, der er omhandlet i artikel 32, til rådighed på følgende måde:
a)
tilgængelige på transmissionssystemoperatørens websted eller et andet system, hvor oplysningerne findes i elektronisk format
b)
vederlagsfrit tilgængelige for netbrugerne
c)
brugervenlige
d)
tydelige, kvantificerbare og let tilgængelige
e)
angivet på et ikke-diskriminerende grundlag
f)
angivet i konsistente måleenheder, enten kWh eller kWh/d og kWh/h
g)
angivet på medlemsstatens officielle sprog samt på engelsk.
2. Hvis der ikke kan aflæses en målt mængde fra en måler, kan der anvendes en erstatningsværdi. Denne erstatningsværdi anvendes som en alternativ reference uden nogen yderligere garanti fra transmissionssystemoperatørens side.
3. At give adgang til oplysningerne skal ikke opfattes som at give nogen specifik garanti ud over disse oplysningers tilgængelighed via et fastlagt format og via et fastlagt værktøj såsom en webside eller en webadresse og netbrugernes relaterede adgang til disse oplysninger under normale anvendelsesbetingelser. Transmissionssystemoperatørerne er på ingen måde ansvarlige for at give yderligere garantier, navnlig hvad angår netbrugernes IT-systemer.
4. Den nationale regulerende myndighed træffer beslutning om anvendelsen af én informationsmodel pr. balanceringszone. For så vidt angår tilrådighedsstillelse af oplysninger om intradøgnaflæste tilførsler og udtræk, finder de samme regler anvendelse på alle modellerne.
5. For balanceringszoner, hvor der søges om godkendelse til at anvende informationsmodellen variant 2 efter denne forordnings ikrafttræden, skal transmissionssystemoperatøren eller i givet fald den nationale regulerende myndighed gennemføre en markedshøring.
Artikel 34
Intradøgnaflæste tilførsler og udtræk
1. For intradøgnaflæste tilførsler til og udtræk fra balanceringszonen, hvor en netbrugers allokering matcher dennes godkendte mængde, er transmissionssystemoperatøren ikke forpligtet til at stille andre oplysninger til rådighed end den godkendte mængde.
2. For intradøgnaflæste tilførsler og udtræk fra balanceringszonen, hvor en netbrugers allokering ikke matcher dennes godkendte mængde, stiller transmissionssystemoperatøren i gasdøgn D mindst to ajourføringer til rådighed for netbrugeren af dennes målte gasstrømme for mindst de samlede intradøgnaflæste tilførsler og udtræk, hvorved transmissionssystemoperatøren vælger et af følgende formater:
a)
hver ajourføring dækker gasstrømmene fra begyndelsen af det pågældende gasdøgn D, eller
b)
hver ajourføring dækker de yderligere gasstrømme efter dem, der blev rapporteret i den foregående ajourføring.
3. De første ajourføringer skal mindst dække fire timers gasstrøm i løbet af gasdøgn D. Ajourføringerne stilles til rådighed hurtigst muligt, inden for fire timer efter gasstrømmen, og senest kl. 17.00 UTC (normaltid) eller kl. 16.00 UTC (sommertid).
4. Tidspunktet for den anden ajourføring fastlægges efter den nationale regulerende myndigheds godkendelse og offentliggøres af transmissionssystemoperatøren.
5. Transmissionssystemoperatøren kan anmode netbrugeren om at oplyse, hvilke af oplysningerne, der er omhandlet i stk. 2, denne har adgang til. På grundlag af det modtagne svar stiller den pågældende transmissionssystemoperatør den del af oplysningerne, som netbrugeren ikke har adgang til, til rådighed for denne i overensstemmelse med stk. 2 til 4.
6. Hvis transmissionssystemoperatøren ikke er ansvarlig for at matche gasmængderne mellem netbrugere som led i allokeringsprocessen, skal transmissionssystemoperatøren som en undtagelse til stk. 2 mindst stille oplysninger om de samlede tilførsler og udtræk til rådighed to gange pr. gasdøgn D for det pågældende gasdøgn D.
Artikel 35
Døgnaflæste udtræk
1. Hvis informationsmodellen variant 1 anvendes, stiller transmissionssystemoperatøren i gasdøgn D mindst to ajourføringer til rådighed for netbrugerne af deres tildeling af målte gasstrømme for mindst de samlede døgnaflæste udtræk, hvorved transmissionssystemoperatøren vælger et af følgende formater:
a)
hver ajourføring dækker gasstrømmene fra begyndelsen af det pågældende gasdøgn D, eller
b)
hver ajourføring dækker de yderligere gasstrømme efter dem, der blev rapporteret i den foregående ajourføring.
2. Hver ajourføring stilles til rådighed inden for to timer fra afslutningen af den sidste time af gasstrømme.
Artikel 36
Ikke-døgnaflæste udtræk
1. Hvis informationsgrundmodellen anvendes:
a)
i gasdøgn D-1 stiller transmissionssystemoperatøren en prognose for deres ikke-døgnaflæste udtræk for gasdøgn D til rådighed for netbrugerne senest kl. 12.00 UTC (normaltid) eller kl. 11.00 UTC (sommertid)
b)
i gasdøgn D stiller transmissionssystemoperatøren mindst to ajourføringer af prognosen over deres ikke-døgnaflæste udtræk til rådighed for netbrugerne.
2. Den første ajourføring stilles til rådighed senest kl. 13.00 UTC (normaltid) eller kl. 12.00 UTC (sommertid).
3. Tidspunktet for den anden ajourføring fastlægges efter den nationale regulerende myndigheds godkendelse og offentliggøres af transmissionssystemoperatøren. Herved tages følgende i betragtning:
a)
adgang til kortfristede standardprodukter på en handelsplatform
b)
nøjagtigheden af prognosen for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk i forhold til prognosens leveringstidspunkt
c)
tidspunktet, hvor renomineringsperioden slutter, jf. artikel 15, stk. 1
d)
tidspunktet for den første ajourføring af prognosen over en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk.
4. Hvis informationsmodellen variant 1 anvendes, stiller transmissionssystemoperatøren i gasdøgn D mindst to ajourføringer til rådighed for netbrugerne af deres tildeling af målte gasstrømme for mindst de samlede ikke-døgnaflæste udtræk, jf. artikel 35.
5. Hvis informationsmodellen variant 2 anvendes, stiller transmissionssystemoperatøren i gasdøgn D-1 en prognose til rådighed for netbrugerne for deres ikke-døgnaflæste udtræk for gasdøgn D, jf. stk. 1, litra a).
Artikel 37
Tilførsler og udtræk efter gasdøgnet
1. Senest ved udgangen af det følgende gasdøgn D+1 stiller transmissionssystemoperatøren oplysninger om den foreløbige allokering af netbrugerens tilførsler og udtræk i gasdøgn D til rådighed for denne sammen med en foreløbig daglig ubalancemængde.
a)
I forbindelse med informationsgrundmodellen og informationsmodellen variant 1 allokeres al gas leveret til distributionssystemet
b)
for informationsmodellen variant 2 skal de ikke-døgnaflæste udtræk være lig med en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk ifølge day ahead-prognosen
c)
for informationsmodellen variant 1 antages den foreløbige allokering og den foreløbige daglige ubalancemængde at være den endelig allokering og den endelige daglige ubalancemængde.
2. Hvis en midlertidig foranstaltning, som omhandlet i artikel 47 til 51, finder anvendelse, kan oplysningerne om en foreløbig allokering og en foreløbig daglig ubalancemængde stilles til rådighed inden for tre gasdøgn efter gasdøgn D, hvis det ikke er teknisk eller driftsmæssigt muligt at overholde bestemmelserne i stk. 1.
3. Transmissionssystemoperatøren stiller oplysningerne om hver netbrugers endelige allokering for dennes tilførsler og udtræk og den endelige daglige ubalancemængde til rådighed inden for en tidsfrist, der fastsættes i henhold til de gældende nationale regler.
Artikel 38
Cost-benefit-analyse
1. Inden to år fra ikrafttræden af denne forordning vurderer transmissionssystemoperatøren omkostninger og fordele ved:
a)
hyppigere tilrådighedsstillelse af oplysninger for netbrugere
b)
kortere frister for tilrådighedsstillelse af oplysninger
c)
forbedring af oplysningernes nøjagtighed.
Cost-benefit-analysen skal omfatte en fordeling af omkostninger og fordele på de involverede kategorier af berørte parter.
2. Transmissionssystemoperatøren hører aktørerne om denne vurdering i samarbejde med distributionssystemoperatørerne, hvor disse berøres.
3. På grundlag af høringsresultaterne træffer den nationale regulerende myndighed beslutning om alle relevante ændringer af tilrådighedsstillelsen af oplysninger.
Artikel 39
Distributionssystemoperatørers og prognoseudstedende parters informationspligt over for transmissionssystemoperatøren
1. Hver distributionssystemoperatør med forbindelse til en balanceringszone og hver prognoseudstedende part stiller de oplysninger til rådighed for transmissionssystemoperatøren i den pågældende balanceringszone, som denne har behov for med henblik på at stille oplysninger til rådighed for netbrugerne i medfør af denne forordning. Det omfatter også distributionssystemets tilførsler og udtræk, uanset om det pågældende system er en del af balanceringszonen eller ej.
2. Oplysningerne, deres format og proceduren for deres tilrådighedsstillelse fastlægges i samarbejde mellem transmissionssystemoperatøren, distributionssystemoperatøren og den prognoseudstedende part, alt efter hvad der er relevant, for at sikre transmissionssystemoperatørens korrekte tilrådighedsstillelse af oplysninger for netbrugerne i henhold til dette kapitel og navnlig kriterierne i artikel 33, stk. 1.
3. Oplysningerne stilles til rådighed for transmissionssystemoperatøren i samme format, som er fastlagt i henhold til de gældende nationale regler, og skal være i overensstemmelse med det format, der anvendes af transmissionssystemoperatøren til at stille oplysningerne til rådighed for netbrugerne.
4. Den nationale regulerende myndighed kan opfordre transmissionssystemoperatøren, distributionssystemoperatøren og den prognoseudstedende part til at foreslå en incitamentsmekanisme vedrørende levering af en nøjagtig prognose for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk, som skal opfylde kriterierne, der er fastsat for transmissionssystemoperatøren i artikel 11, stk. 4.
5. Den nationale regulerende myndighed udpeger den prognoseudstedende part i en balanceringszone efter forudgående høring af de berørte transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører. Den prognoseudstedende part er ansvarlig for at prognosticere en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk, og i givet fald den efterfølgende allokering. Den prognoseudstedende part kan være en transmissionssystemoperatør, en distributionssystemoperatør eller en tredjepart.
Artikel 40
Distributionssystemoperatørens informationspligt over for transmissionssystemoperatøren
Distributionssystemoperatørerne stiller oplysninger til rådighed for transmissionssystemoperatørerne om distributionssystemets intradøgnaflæste og døgnaflæste tilførsler og udtræk i overensstemmelse med de oplysningskrav, der er fastsat i artikel 34, stk. 2 til 6, artikel 35 og artikel 37. Oplysningerne stilles til rådighed for transmissionssystemoperatøren inden for en tidsfrist, der er tilstrækkelig til, at transmissionssystemoperatøren kan stille oplysningerne til rådighed for netbrugerne.
Artikel 41
Distributionssystemoperatørers informationspligt over for den prognoseudstedende part
1. Distributionssystemoperatører er ansvarlige for at stille tilstrækkelige og ajourførte oplysninger til rådighed for den prognoseudstedende part med henblik på anvendelse af den prognosemetode for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk, der er beskrevet i artikel 42, stk. 2. Disse oplysninger skal stilles rettidigt til rådighed i overensstemmelse med de tidsfrister, som den prognoseudstedende part har fastsat som værende i overensstemmelse med sine behov.
2. Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse på informationsmodellen variant 1.
Artikel 42
Den prognoseudstedende parts informationspligt over for transmissionssystemoperatøren
1. Den prognoseudstedende part forelægger transmissionssystemoperatøren prognoser for netbrugerens ikke-døgnaflæste udtræk og efterfølgende allokeringer, som er i overensstemmelse med kravene til oplysninger i artikel 36 og 37. Oplysningerne forelægges transmissionssystemoperatøren inden for en tidsfrist, der er tilstrækkelig til, at transmissionssystemoperatøren kan give oplysningerne til netbrugerne, og for day ahead- og intradag-prognoser for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk senest én time før de tidsfrister, der er omhandlet i artikel 36, stk. 1, litra a) og b), medmindre transmissionssystemoperatøren og den prognoseudstedende part aftaler et senere tidspunkt, som er tilstrækkeligt til, at transmissionssystemoperatøren kan stille oplysningerne til rådighed for netbrugerne.
2. Metoden til prognoseberegning af en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk baseres på en statistisk efterspørgselsmodel, hvor hvert ikke-døgnaflæst udtræk har sin egen lastprofil bestående af en formel for variationen i efterspørgslen set i forhold til variabler som temperatur, dag i ugen, kundetype og ferieperioder. Metoden sendes til høring, inden den vedtages.
3. Den prognoseudstedende part offentliggør mindst hvert andet år en rapport om nøjagtigheden af prognoserne for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk.
4. Hvis det er relevant, skal transmissionssystemoperatører stille dataene om gasstrømme til rådighed inden for en tidsfrist, der er tilstrækkelig til, at den prognoseudstedende part kan opfylde sine forpligtelser i henhold til denne artikel.
5. Stk. 2 og 4 finder tilsvarende anvendelse på informationsmodellen variant 1.
KAPITEL IX
LINEPACK-FLEKSIBILITET
Artikel 43
Generelle bestemmelser
1. En transmissionssystemoperatør kan tilbyde netbrugerne linepack-fleksibilitet, når den nationale regulerende myndighed har godkendt de dermed forbundne vilkår og betingelser.
2. Vilkårene og betingelserne for linepack-fleksibilitet skal være i overensstemmelse med netbrugerens ansvar for at balancere sine tilførsler og udtræk i løbet af gasdøgnet.
3. Linepack-fleksibiliteten er begrænset til den linepack-fleksibilitet, der er til rådighed i transmissionsnettet, og som den pågældende transmissionssystemoperatør anser for ikke at være påkrævet til transmissionsfunktioner.
4. Gas, som netbrugere tilfører eller trækker ud af transmissionsnettet i henhold til en fleksibilitetsordning, indgår i beregningen af deres daglige ubalancemængde.
5. Den udligningsordning, der er beskrevet i kapitel VII, finder ikke anvendelse på linepack-fleksibilitet, medmindre andet besluttes af den nationale regulerende myndighed.
6. Netbrugerne underretter den berørte transmissionssystemoperatør om brugen af linepack-fleksibilitet ved hjælp af nomineringer og renomineringer.
7. Transmissionssystemoperatøren kan undlade at kræve, at netbrugerne skal indgive nomineringer og renomineringer, jf. stk. 6, hvis fraværet af en sådan anmeldelse ikke underminerer udviklingen af et kortfristet engrosmarked for gas, og transmissionssystemoperatøren råder over tilstrækkelige oplysninger til at foretage en nøjagtig allokering af brugen af linepack-fleksibilitet det følgende gasdøgn.
Artikel 44
Betingelser for tilrådighedsstillelse af linepack-fleksibilitet
1. Linepack-fleksibilitet kan kun stilles til rådighed, når alle de følgende kriterier er opfyldt:
a)
transmissionssystemoperatøren må ikke være nødt til at indgå kontrakter med andre infrastrukturudbydere, f.eks. lagerfacilitetsoperatører eller LNG-systemoperatører, for at kunne tilbyde linepack-fleksibilitet
b)
indtægterne fra transmissionssystemoperatørens udbud af linepack-fleksibilitet skal mindst svare til de omkostninger, der er påløbet eller påløber ved at udbyde denne fleksibilitet
c)
linepack-fleksibiliteten skal udbydes på et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag og kan udbydes via konkurrencebaserede mekanismer
d)
transmissionssystemoperatøren må hverken direkte eller indirekte afkræve en netbruger eventuelle omkostninger i forbindelse med at tilbyde linepack-fleksibilitet, hvis den pågældende netbruger ikke har kontraheret linepack-fleksibilitet
e)
levering af linepack-fleksibilitet må ikke være til skade for den grænseoverskridende handel.
2. Transmissionssystemoperatøren skal prioritere nedbringelsen af intradag-forpligtelser højere end udbud af linepack-fleksibilitet.
KAPITEL X
MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
Artikel 45
Midlertidige foranstaltninger: generelle bestemmelser
1. Ved mangel på en tilstrækkelig likviditet på det kortfristede engrosmarked for gas træffer transmissionssystemoperatørerne passende midlertidige foranstaltninger, jf. artikel 47 til 50. Balancering, som transmissionssystemoperatøren gennemfører i forbindelse med midlertidige foranstaltninger, skal fremme likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas i størst muligt omfang.
2. Anvendelse af en midlertidig foranstaltning berører ikke gennemførelsen af enhver anden midlertidig foranstaltning som en alternativ eller supplerende foranstaltning, forudsat at sådanne foranstaltninger sigter mod at fremme konkurrencen og likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas og er i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastsat i denne forordning.
3. De midlertidige foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, skal udarbejdes og gennemføres af hver transmissionssystemoperatør i overensstemmelse med den rapport, der er omhandlet i artikel 46, stk. 1, og godkendes af den nationale regulerende myndighed i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i artikel 46.
4. Rapporten skal indeholde bestemmelser om ophævelsen af midlertidige foranstaltninger senest fem år fra denne forordnings ikrafttræden.
Artikel 46
Midlertidige foranstaltninger: årlig rapport
1. Hvis transmissionssystemoperatøren planlægger at gennemføre eller fortsætte gennemførelsen af midlertidige foranstaltninger, udarbejder denne en rapport, der skal omfatte:
a)
en beskrivelse af det aktuelle udviklingsstade og likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas på det tidspunkt, hvor rapporten udarbejdes, herunder, hvis oplysningerne er til rådighed for transmissionssystemoperatøren, bl.a.:
i)
antallet af transaktioner i det virtuelle handelspunkt og antallet af transaktioner generelt
ii)
bud/tilbudsspredningen og volumen af bud og tilbud
iii)
antal deltagere, som har adgang til det kortfristede engrosmarked for gas
iv)
antal deltagere, som har været aktive på det kortfristede engrosmarked for gas i et givet tidsrum
b)
en beskrivelse af de midlertidige foranstaltninger, der skal gennemføres
c)
årsagerne til at gennemføre de midlertidige foranstaltninger:
i)
en forklaring på, hvorfor de er nødvendige ud fra det aktuelle udviklingsstade på det kortfristede engrosmarked for gas, der er omhandlet i litra b)
ii)
en vurdering af, hvordan de vil øge likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas.
d)
identifikation af de skridt, der tages for at fjerne de midlertidige foranstaltninger, herunder kriterierne for fastlæggelsen af disse skridt og en vurdering af de tilhørende tidsfrister.
2. Transmissionssystemoperatøren hører aktørerne om den foreslåede rapport.
3. Efter høringsprocessen forelægger transmissionssystemoperatøren rapporten for den nationale regulerende myndighed med henblik på godkendelse. Den første rapport forelægges inden seks måneder fra denne forordnings ikrafttræden, og de efterfølgende rapporter, som i givet fald ajourfører den, forelægges årligt.
4. Den nationale regulerende myndighed træffer og offentliggør en begrundet afgørelse inden seks måneder efter modtagelsen af den fuldstændige rapport. Afgørelsen meddeles straks agenturet og Kommissionen. Ved afgørelsen af, hvorvidt rapporten skal godkendes, vurderer den nationale regulerende myndighed dens virkning på balanceringsordninger, harmonisering, fremme af markedsintegration, sikring af ikke-diskrimination, reel konkurrence og et velfungerende gasmarked.
5. Proceduren i artikel 27, stk. 2, finder anvendelse.
Artikel 47
Balanceringsplatform
1. Hvis det kortfristede engrosmarked for gas har eller forventes at have utilstrækkelig likviditet, eller hvis tidsafhængige eller lokalitetsafhængige produkter, som transmissionssystemoperatøren har behov for, ikke med rimelighed kan købes på dette marked, oprettes en balanceringsplatform med sigte på transmissionssystemoperatørens balancering.
2. Transmissionssystemoperatørerne overvejer, hvorvidt der kan oprettes en fælles balanceringsplatform for tilstødende balanceringszoner inden for rammerne af samarbejdet mellem transmissionssystemoperatørerne, eller hvor der er tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet til, at en sådan fælles balanceringsplatform anses for at kunne gennemføres effektivt. Hvis der oprettes en fælles balanceringsplatform, drives den af de berørte transmissionssystemoperatører.
3. Hvis den situation, der er omhandlet i stk. 1, ikke har ændret sig grundlæggende efter fem år, kan den nationale regulerende myndighed, uden at dette berører artikel 45, stk. 4, og efter forelæggelse af en passende ændring af rapporten, beslutte at fortsætte driften af balanceringsplatformen i en yderligere periode på højst fem år.
Artikel 48
Alternativ til en balanceringsplatform
Hvis transmissionssystemoperatøren kan påvise, at en balanceringsplatform som følge af utilstrækkelig sammenkoblingskapacitet mellem balanceringszoner ikke kan øge likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas og heller ikke gør transmissionssystemoperatøren i stand til at foretage effektiv balancering, kan transmissionssystemoperatøren benytte et alternativ såsom balanceringsydelser efter forudgående godkendelse fra den nationale regulerende myndighed. Benyttes et sådant alternativ, skal de nærmere betingelser og vilkår for deraf følgende kontrakter og de gældende priser og varigheden specificeres.
Artikel 49
Midlertidigt gebyr for ubalance
1. Hvis de midlertidige foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 45, er nødvendige, kan den afledte pris beregnes i overensstemmelse med rapporten, jf. artikel 46, som træder i stedet for beregningsmetoden for det daglige gebyr for ubalance.
2. I dette tilfælde kan den afledte pris baseres på en fastsat pris, en erstatning for markedsprisen eller en pris, som afledes af handlerne på balanceringsplatformen.
3. Erstatningen for en markedspris skal søge at opfylde de betingelser, der er fastsat i artikel 22, stk. 6. Udformningen af denne erstatningspris skal tage højde for den potentielle risiko for markedsmanipulation.
Artikel 50
Tolerancer
1. Tolerancer finder kun anvendelse, hvis netbrugere ikke har adgang til:
a)
et kortfristet engrosmarked for gas, som har tilstrækkelig likviditet
b)
gas, der er nødvendig for at udligne kortfristede udsving i gasefterspørgsel eller -udbud eller
c)
tilstrækkelige oplysninger om deres tilførsel og udtræk.
2. En tolerance anvendes:
a)
på en netbrugers daglige ubalancemængde
b)
på et gennemsigtig og ikke-diskriminerende grundlag
c)
kun i det nødvendige omfang og i den kortest mulige periode.
3. Anvendelsen af en tolerance kan mindske en netbrugers finansielle risiko fra den marginale salgspris eller den marginale købspris for en del af eller hele netbrugerens daglige ubalancemængde for det pågældende gasdøgn.
4. Tolerancetærsklen er den største mængde gas, der skal købes eller sælges af hver netbruger til en vægtet gennemsnitspris. Hvis der er en resterende mængde gas, som udgør hver netbrugers daglige ubalancemængde, som overstiger tolerancetærsklen, sælges eller købes denne mængde til hhv. den marginale salgspris eller den marginale købspris.
5. Udformningen af tolerancetærsklen:
a)
skal afspejle transmissionsnettets fleksibilitet og netbrugerens behov
b)
skal afspejle netbrugerens risikoniveau ved forvaltning af dennes balance af tilførsler og udtræk
c)
må ikke underminere udviklingen af det kortfristede engrosmarked for gas
d)
må ikke føre til en urimelig forøgelse af transmissionssystemoperatørens udgifter til balancering
6. Tolerancetærsklen beregnes ud fra hver netbrugers tilførsler og udtræk, med undtagelse af handler i det virtuelle handelspunkt, for hvert gasdøgn. Underkategorierne fastsættes i henhold til de gældende nationale regler.
7. Den tolerancetærskel, der gælder for et ikke-døgnaflæst udtræk, som er fastsat i henhold til de gældende nationale regler, skal være baseret på forskellen mellem den relevante prognose for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk og allokeringen for ikke-døgnaflæste udtræk.
8. Tolerancetærsklen kan omfatte et element, der beregnes under hensyntagen til anvendelsen af prognosens afvigelse for en netbrugers ikke-døgnaflæste udtræk, der er den mængde som den relevante prognose:
a)
ligger over allokeringen for ikke-døgnaflæste udtræk, hvis den daglige ubalancemængde er positiv
b)
ligger under allokeringen for ikke-døgnaflæste udtræk, hvis den daglige ubalancemængde er negativ.
KAPITEL XI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER OG OVERGANGSBESTEMMELSER
Artikel 51
Frigivelse af transmissionssystemoperatørens overskydende fleksibilitet
1. Hvis der findes langfristede kontrakter om indkøb af fleksibilitet, herunder kontrakter med en løbetid på over et år, som er gældende på datoen for denne forordnings ikrafttræden, og som giver transmissionssystemoperatøren ret til udtræk eller tilførsel af specificerede gasmængder, skal transmissionssystemoperatøren søge at reducere disse fleksibilitetsmængder.
2. Ved bestemmelsen af den overskydende mængde fleksibilitet, der er til rådighed for tilførsel eller udtræk i henhold til en gældende langfristet kontrakt, skal transmissionssystemoperatøren tage hensyn til brugen af kortfristede standardprodukter.
3. Overskydende fleksibilitet kan frigives enten:
a)
i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastsat i den gældende kontrakt, hvis den indeholder bestemmelser, der gør det muligt at reducere den kontraherede gasmængde og/eller at ophæve den gældende kontrakt, eller
b)
på følgende måde i mangel af sådanne kontraktlige rettigheder:
i)
kontrakten forbliver gældende indtil dens udløb i henhold til de gældende betingelser og vilkår
ii)
de kontraherende parter overvejer yderligere arrangementer med henblik på at frigive eventuel overskydende gas, som ikke er nødvendig til balanceringsformål, til markedet, så andre netbrugere får adgang til større mængder fleksibilitet.
4. Hvis det i henhold til den gældende aftale er muligt at reducere fleksibiliteten med en mængde svarende til den disponible overskydende mængde, skal transmissionssystemoperatøren reducere en sådan fleksibilitet så hurtigt, som det med rimelighed er muligt efter denne forordnings ikrafttræden, eller så snart, det kan fastslås, at der en overskydende mængde.
5. Transmissionssystemoperatøren hører berørte aktører om specifikke forslag, der skal gennemføres som midlertidige foranstaltninger med henblik på frigivelse af eventuel overskydende fleksibilitet i henhold til en gældende langfristet kontrakt.
6. Transmissionssystemoperatøren offentliggør oplysninger om balancering, der iværksættes i henhold til den gældende langfristede kontrakt.
7. Den nationale regulerende myndighed kan fastsætte mål for den andel, hvormed de langfristede kontrakter bør reduceres med henblik på at øge likviditeten på det kortfristede engrosmarked for gas.
Artikel 52
Overgangsbestemmelser
1. Den nationale regulerende myndighed kan på grundlag af en transmissionssystemoperatørs begrundede anmodning give denne fireogtyve måneder fra 1. oktober 2014 til at efterkomme denne forordnings bestemmelser, forudsat at transmissionssystemoperatøren ikke har gennemført nogen af de i kapitel X omhandlede midlertidige foranstaltninger. Hvis den nationale regulerende myndighed benytter sig af denne mulighed, finder nærværende forordning ikke anvendelse i den pågældende transmissionssystemoperatørs balanceringszone i den overgangsperiode, der er fastsat i den nationale regulerende myndigheds afgørelse.
2. Den nationale regulerende myndighed træffer og offentliggør en begrundet afgørelse i henhold til stk. 1 inden tre måneder efter modtagelsen af en sådan anmodning. Afgørelsen meddeles straks agenturet og Kommissionen.
Artikel 53
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Forordningen anvendes fra den 1. oktober 2015, dog med forbehold af artikel 28, artikel 33, stk. 5, artikel 38, stk. 1, artikel 45, stk. 4, artikel 46, stk. 3, artikel 51 og artikel 52.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2014.
A BIZOTTSÁG 312/2014/EU RENDELETE
(2014. március 26.)
a gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (11) bekezdésére,
mivel:
(1)
A versenyképesség fokozásához és a fogyasztók számára legkedvezőbb energiaárak biztosításához elengedhetetlen egy olyan, teljes mértékben működőképes és összekapcsolt belső energiapiac mielőbbi létrehozása, amely elősegíti az uniós gazdaság megfizethető és fenntartható energiával való ellátását.
(2)
Az erősebb piaci integráció felé való elmozdulás érdekében fontos, hogy a gázszállító-hálózatokra vonatkozó rendszeregyensúlyozási szabályok lehetővé tegyék az egyensúlytartási zónák közötti gázkereskedelmet, így járulva hozzá a piaci likviditás növeléséhez. Ezért e rendelet uniós szintű, harmonizált kiegyensúlyozási szabályokat állapít meg, amelyek a rendszerhasználók számára garantálják, hogy azok az Unió különböző egyensúlytartási zónáiban gazdaságilag hatékonyan és megkülönböztetésmentesen tudják végezni egyensúlytartási tevékenységüket.
(3)
E rendelet elősegíti a versenyző európai uniós rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac kialakulását, bárminemű forrásból lehetővé téve a rugalmassági szolgáltatások biztosítását, amelyek megfelelő piaci mechanizmusok révén úgy kerülnek megvételre és értékesítésre, hogy a rendszerhasználók hatékonyan ki tudják egyensúlyozni egyensúlyozási portfólióikat, vagy a szállításirendszer-üzemeltető ezen rugalmassági szolgáltatások segítségével fenntarthassa az egyensúlyt a szállítórendszeren.
(4)
A 715/2009/EK rendelet megkülönböztetésmentes szabályokat fogalmaz meg a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeivel kapcsolatban annak érdekében, hogy biztosítsa a belső gázpiac megfelelő működését. A piaci alapú kiegyensúlyozási szabályok költségalapú kiegyensúlyozási díjakkal pénzügyileg ösztönzik a rendszerhasználókat egyensúlyozási portfóliójuk kiegyensúlyozására.
(5)
A rendszerhasználók felelősséget viselnek betáplálásaik és vételezéseik egyensúlyban tartásáért, a kiegyensúlyozási szabályok célja pedig a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac előmozdítása kereskedési platformok létrehozásával, amelyek hatékonyabbá teszik a rendszerhasználók és a szállításirendszer-üzemeltető közötti gázkereskedelmet. A szállítóhálózatok reziduális egyensúlytalanságát a szállításirendszer-üzemeltetők kezelik. Ennek során a szállításirendszer-üzemeltetők meghatározott sorrendben veszik igénybe a rendelkezésre álló kiegyensúlyozási eszközöket. Ez a sorrend úgy van kialakítva, hogy a szállításirendszer-üzemeltetők gazdasági és műszaki szempontokat is figyelembe véve szerezzék be a gázt, olyan termékek igénybevételével, amelyek a legkülönbözőbb forrásokból biztosíthatók, beleértve a cseppfolyósított földgázt és a tároló létesítményeket is. A szállításirendszer-üzemeltetőknek arra kell törekedniük, hogy a lehető legnagyobb mértékben rövid távú szabványtermékek rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon való vásárlásával és értékesítésével elégítsék ki rendszeregyensúlyozási igényeiket.
(6)
Annak érdekében, hogy a rendszerhasználók ki tudják egyensúlyozni egyensúlyozási portfólióikat, ez a rendelet minimális adatszolgáltatási követelményeket is meghatároz a piaci alapú egyensúlyozási rendszer megvalósításához. Ezért az e rendelet által megkövetelt információáramlás célja a napi egyensúlyozási rendszer támogatása és egy olyan adatállomány biztosítása, amely segíti a rendszerhasználót kockázatai és lehetőségei költséghatékony kezelésében.
(7)
A kereskedelmileg érzékeny információk védelmén kívül e rendelet értelmében a szállításirendszer-üzemeltetőknek bizalmasan kell kezelniük a rendelet végrehajtása céljából nekik átadott információkat és adatokat, és nem adhatják át azokat - sem részben, sem teljes egészükben - harmadik feleknek, kivéve, ha erre jogosultak, és csak jogosultságuk mértékében.
(8)
E rendelet elfogadása a 715/2009/EK rendelet alapján történt, és azt kiegészíti, illetve annak szerves részét képezi. A 715/2009/EK rendeletre történő, más jogi aktusokban található hivatkozásokat úgy kell érteni, hogy egyben e rendeletre is hivatkoznak. A rendelet ugyanakkor vonatkozik azokra a mentességben nem részesült, nagyobb volumenű új infrastruktúrákban található kapacitásokra, amelyek a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 32. cikke, illetve a 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) korábbi 18. cikke alól mentességet kaptak, amennyiben e rendelet alkalmazása nem teszi lehetetlenné a mentességet. E rendeletet az összekötő vezetékek specifikus jellemzőinek figyelembevételével kell alkalmazni.
(9)
Ennek a rendeletnek a megalkotása a 715/2009/EK rendelet 6. cikkében meghatározott eljárás szerint történt. A rendelet biztosítja a 715/2009/EK rendelet 21. cikkében meghatározott kiegyensúlyozási szabályok további harmonizációját a gázkereskedelem előmozdítása érdekében.
(10)
E rendelet az elosztórendszer-üzemeltetőkre vonatkozóan is tartalmaz rendelkezéseket, amelyek csak akkor és csak olyan mértékben törekszenek ezek szerepének harmonizálására, amennyire az e rendelkezések végrehajtásához szükséges.
(11)
E rendelet végrehajtása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak és szállításirendszer-üzemeltetőknek a bevált gyakorlatok és törekvések figyelembevételével harmonizálniuk kell folyamataikat. A 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 7. cikkével összhangban az Ügynökségnek és a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiegyensúlyozási szabályokat Unió-szerte a lehető leghatékonyabban bevezessék.
(12)
Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a 2009/73/EK irányelv 51. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
E rendelet üzemi és kereskedelmi szabályzatot hoz létre a rendszeregyensúlyozásra vonatkozóan, ideértve a hálózatokra vonatkozó nominálási eljárásokkal, az egyensúlyozási díjakkal, a napi kiegyensúlyozási díjhoz kapcsolódó elszámolási folyamatokkal és a szállításirendszer-üzemeltetők hálózatai közötti operatív egyensúlyozással kapcsolatos szabályokat.
2. cikk
Hatály
(1) Ez a rendelet az Unió határain belül működő egyensúlytartási zónákra alkalmazandó.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó a tagállamok azon egyensúlytartási zónáira, amelyek a 2009/73/EK irányelv 49. cikke alapján eltérésre jogosultak.
(3) Ez a rendelet nem alkalmazandó az allokálások és a később a fogyasztói mérőóra-leolvasások alapján meghatározott tényleges fogyasztás közötti különbség elszámolása során.
(4) Ez a rendelet nem alkalmazandó olyan vészhelyzetekben, amikor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a vonatkozó nemzeti előírások, illetve a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján különleges intézkedéseket kell hoznia.
(5) Az e rendeletből fakadó rendszerhasználói jogok és kötelezettségek csak azon rendszerhasználókra vonatkoznak, akik kötelező érvényű megállapodást kötöttek - akár szállítási, akár egyéb szerződést -, amely lehetővé teszi számukra tranzakciós értesítések benyújtását az 5. cikknek megfelelően.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 715/2009/EK rendelet 2. cikkében, a földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a 715/2009/EK rendelet kiegészítéséről szóló, 984/2013/EU bizottsági rendelet (6) 3. cikkében, valamint a 2009/73/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározások érvényesek. Ezeken túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „egyensúlytartási zóna”: olyan betáplálási/kiadási rendszer, amely egy adott egyensúlyozási rendszer hatálya alá tartozik, és amely elosztórendszereket vagy azok egyes részeit is tartalmazhatja;
2. „egyensúlyozó intézkedés”: a szállításirendszer-üzemeltető által a szállítóhálózatba betáplálásra kerülő vagy onnan kilépő gázforgalom megváltoztatására hozott intézkedés, kivéve, ha az intézkedés a rendszerből való vételezésként nem elszámolható gázhoz vagy a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszer működtetésére használt gázhoz kapcsolódik;
3. „egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj”: a szállításirendszer-üzemeltető részére kifizetett vagy kifizetendő és az általa kifizetett vagy kifizetendő összegek közötti különbségnek megfelelő, a rendszer-egyensúlyozási tevékenységek végrehajtásából adódó díj, amelyet az érintett rendszerhasználók részére kell megfizetni, illetve tőlük kell behajtani;
4. „kereskedési platform”: egy kereskedésiplatform-üzemeltető által működtetett elektronikus felület, amelynek segítségével a kereskedő résztvevők eladási és vételi ajánlatokat tehetnek vagy fogadhatnak el (beleértve a módosítás és a visszavonás jogát is) a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú ingadozások kezeléséhez szükséges gázra vonatkozóan a kereskedési platform felhasználási feltételei szerint, és amelyen a szállításirendszer-üzemeltető az egyensúlyozó intézkedések végrehajtása érdekében kereskedik;
5. „kereskedő résztvevő”: olyan rendszerhasználó vagy szállításirendszer-üzemeltető, aki a kereskedésiplatform-üzemeltetőel szerződésben áll és megfelel a tranzakciók kereskedési platformon történő végrehajtásához szükséges feltételeknek;
6. „egyensúlyozó platform”: olyan kereskedési platform, amelyen minden ügyletben a szállításirendszer-üzemeltető a kereskedelmi partner;
7. „kiegyensúlyozási szolgáltatás”: a szállításirendszer-üzemeltető részére nyújtott gázkereskedelmi szolgáltatás, amely során a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú ingadozások kezeléséhez szükséges gáz értékesítése nem rövid távú szabványtermék formájában történik;
8. „visszaigazolt mennyiség”: D gáznapra vonatkozóan a szállításirendszer-üzemeltető által visszaigazolt nominált vagy újranominált földgázmennyiség;
9. „napi kiegyensúlyozási díj”: az a pénzösszeg, amelyet a rendszerhasználó a napi kiegyenlítő gázmennyiségért kifizet vagy kézhez kap;
10. „naponta mért”: a gázmennyiséget gáznaponként egyszer mérik és rögzítik;
11. „napon belül mért”: a gázmennyiséget egy gáznapon belül legalább kétszer mérik és rögzítik;
12. „nem naponta mért”: a gázmennyiséget egy gáznapnál ritkábban mérik és rögzítik;
13. „egyensúlyozási portfólió”: egy rendszerhasználó betáplálásainak és vételezéseinek az együttese;
14. „értesítési mennyiség”: a szállításirendszer-üzemeltető és a rendszerhasználó(k), illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliók között átadott gázmennyiség;
15. „allokálás”: a szállításirendszer-üzemeltető által valamely rendszerhasználónak a napi kiegyenlítőenergia-mennyiség meghatározása céljából betáplálásként vagy vételezésként kiosztott gázmennyiség kWh-ban kifejezve;
16. „újranominálási ciklus”: a szállításirendszer-üzemeltető által végrehajtott folyamat, amelynek célja, hogy az újranominálás beérkezését követően a rendszerhasználó megkapja a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést;
17. „napon belüli díj”: a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszerhasználóra kivetett vagy a rendszerhasználó részére kifizetett, napon belüli kötelezettségek teljesítéséhez kötődő díj;
18. „napon belüli kötelezettség”: a rendszerhasználók gáznapon belüli betáplálásainak és vételezéseinek szabályozására a szállításirendszer-üzemeltető által felállított, rendszerhasználókra vonatkozó szabályrendszer;
19. „alapeset”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok előző napi és napon belüli előrejelzéseket tartalmaznak;
20. „1. változat”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező és a napi méréssel rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok a gáznap során mért gázforgalom felosztásán alapulnak;
21. „2. változat”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok előző napi előrejelzések.
II. FEJEZET
EGYENSÚLYOZÁSI RENDSZER
4. cikk
Általános alapelvek
(1) A rendszerhasználók felelősek egyensúlyozási portfólióik kiegyensúlyozásáért annak érdekében, hogy a szállításirendszer-üzemeltetőknek a lehető legritkábban kelljen e rendelet szerinti egyensúlyozó intézkedéseket hoznia.
(2) Az e rendelettel összhangban kialakított kiegyensúlyozási szabályoknak a valós igényeket kell tükrözniük a szállításirendszer-üzemeltetők rendelkezésére álló erőforrások figyelembevételével, és ösztönözniük kell a rendszerhasználókat egyensúlyozási portfóliójuk hatékony kiegyensúlyozására.
(3) A rendszerhasználók részére lehetőséget kell biztosítani olyan kötelező érvényű megállapodás megkötésére egy szállításirendszer-üzemeltetővel, amely alapján a rendszerhasználók földgáz feletti rendelkezési jog átadására és átvételére vonatkozó tranzakciós értesítéseket adhatnak, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e szerződéses szállítási kapacitással.
(4) Amennyiben egy egyensúlytartási zónában több szállításirendszer-üzemeltető is tevékenykedik, e rendelet az adott egyensúlytartási zóna valamennyi szállításirendszer-üzemeltetőjére vonatkozik. Ha azok a szállítóhálózataik egyensúlyban tartásáért viselt felelősséget átruházzák egy másik szervezetre, e rendelet a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott mértékben alkalmazandó a szóban forgó szervezetre.
5. cikk
Tranzakciós értesítések és allokálás
(1) Az egy egyensúlytartási zóna két egyensúlyozási portfóliója közötti gázátadásra a szállításirendszer-üzemeltető részére az adott gáznapra vonatkozóan benyújtott, átadásra és átvételre vonatkozó tranzakciós értesítések útján kerülhet sor.
(2) A tranzakciós értesítések benyújtásának, visszavonásának és módosításának ütemezését a szállításirendszer-üzemeltető határozza meg a rendszerhasználókkal kötött szállítási szerződésben vagy más kötelező érvényű megállapodásban, szükség esetén figyelembe véve a tranzakciós értesítések feldolgozásához szükséges időt is. A szállításirendszer-üzemeltetőnek lehetővé kell tennie a rendszerhasználók számára, hogy az értesítéseket a rendelkezési jog átadásának időpontjához közeli időpontban nyújtsák be.
(3) A szállításirendszer-üzemeltetőnek a lehető legrövidebb idő alatt fel kell dolgoznia a tranzakciós értesítéseket. A feldolgozási idő nem haladhatja meg a harminc percet, kivéve, ha a rendelkezési jog átadásának időpontja lehetővé teszi a feldolgozási idő legfeljebb két órára való meghosszabbítását.
(4) A tranzakciós értesítésnek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:
a)
a gázátadás által érintett gáznap;
b)
az érintett egyensúlyozási portfóliók megjelölése;
c)
hogy átadási vagy átvételi értesítésről van-e szó;
d)
értesítési mennyiség kWh/napban kifejezve a napi, illetve kWh/órában kifejezve az óránkénti értesítési mennyiség esetében, a szállításirendszer-üzemeltető követelményeinek megfelelően.
(5) Ha a szállításirendszer-üzemeltetőhöz olyan, egymáshoz társítható átadási és átvételi értesítések csoportja érkezik be, amelyeknél az értesítési mennyiségek azonosak, a szállításirendszer-üzemeltető a következőképpen allokálja az értesítési mennyiségeket az érintett egyensúlyozási portfóliókhoz:
a)
az átadási értesítést benyújtó rendszerhasználó egyensúlyozási portfóliójához vételezésként; és
b)
az átvételi értesítést benyújtó rendszerhasználó egyensúlyozási portfóliójához betáplálásként.
(6) Amennyiben az (5) bekezdésben említett értesítési mennyiségek nem egyenlőek, akkor a szállításirendszer-üzemeltető vagy a tranzakciós értesítésekben feltüntetett kisebb mennyiséget allokálja, vagy mindkét tranzakciós értesítést elutasítja. Az erre vonatkozó szabályt a szállításirendszer-üzemeltető határozza meg a megfelelő szállítási szerződésben vagy más kötelező érvényű megállapodásban.
(7) Nem akadályozható meg, hogy egy szolgáltató egy rendszerhasználó nevében az (5) bekezdés szerinti eljárás szerint járjon el, amennyiben ezt a szállításirendszer-üzemeltető előzetesen jóváhagyta.
(8) A rendszerhasználók attól függetlenül benyújthatnak tranzakciós értesítéseket egy gáznapra vonatkozóan, hogy az adott gáznapra vonatkozóan rendelkeznek-e nominálással.
(9) Az (1)-(8) bekezdés rendelkezései értelemszerűen vonatkoznak a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint kereskedő szállításirendszer-üzemeltetőkre.
III. FEJEZET
OPERATÍV EGYENSÚLYTARTÁS
6. cikk
Általános rendelkezések
(1) A szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseket hoz a következők érdekében:
a)
a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartása;
b)
olyan nap végi vezetékkészletszint elérése, amely eltér a várt betáplálások és vételezések alapján az adott gáznapra előre jelzett szinttől, összhangban a szállítóhálózat hatékony és gazdaságos üzemeltetésével.
(2) Az egyensúlyozó intézkedések végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek legalább a következőket kell figyelembe vennie az egyensúlytartási zóna kapcsán:
a)
saját becslése a tervezett egyensúlyozó intézkedés(ek) által érintett gáznap során és azon belül jelentkező gázigényre vonatkozóan;
b)
nominálási és allokálási információk és mért gázáramlások;
c)
a szállítóhálózat(ok) egészében mért gáznyomás.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseket hoz a következő módokon:
a)
rövid távú szabványtermékek vásárlása vagy értékesítése kereskedési platformon; és/vagy
b)
kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevétele.
(4) Az egyensúlyozó intézkedések végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a következő szempontokat kell figyelembe vennie:
a)
az egyensúlyozó intézkedéseket megkülönböztetésmentesen kell végrehajtani;
b)
az egyensúlyozó intézkedéseknek tekintetbe kell venniük a szállításirendszer-üzemeltetők azon kötelezettségét, hogy gazdaságos és hatékony szállítóhálózatot kell működtetniük.
7. cikk
Rövid távú szabványtermékek
(1) A rövid távú szabványtermékekkel a hét összes napján napon belüli vagy napon túli kereskedelmet kell folytatni a kereskedési platform vonatkozó szabályai szerint a kereskedési platform üzemeltetője és a szállításirendszer-üzemeltető közötti megállapodásnak megfelelően.
(2) Az ajánlattevő kereskedő résztvevő az, aki a kereskedési platformon eladási vagy vételi árajánlatot tesz közzé, míg az elfogadó kereskedő résztvevő az, aki az ajánlatot elfogadja.
(3) Jogcímalapú termékekkel folytatott kereskedelem esetén:
a)
az egyik kereskedő résztvevő átvételi értesítést, a másik átadási értesítést nyújt be;
b)
mindkét tranzakciós értesítésnek meg kell határoznia azt a gázmennyiséget, amely az átadási értesítést benyújtó kereskedő résztvevőtől átadásra kerül az átvételi értesítést benyújtó kereskedő résztvevő részére;
c)
óránkénti értesítési mennyiség alkalmazása esetén azt egy adott kezdő időponttól a gáznap összes hátralévő órájára vonatkozóan egyenletesen kell szétosztani, és a kezdő időpont előtti valamennyi órára vonatkozóan az átadott mennyiség nulla.
(4) Hálózati pontra vonatkozó termékekkel folytatott kereskedelem esetén:
a)
a szállításirendszer-üzemeltetőnek meg kell határoznia a használható betáplálási és kiadási pontokat vagy azok csoportjait;
b)
teljesülnie kell a (3) bekezdésben meghatározott valamennyi követelménynek;
c)
a kezdeményező kereskedő résztvevőnek az értesítési mennyiségnek megfelelően módosítania kell az adott betáplálási vagy kiadási ponton a szállítóhálózatba betáplálandó, illetve onnan vételezendő gázmennyiséget, és igazolnia kell a szállításirendszer-üzemeltető felé a mennyiség ennek megfelelően történt módosítását;
(5) Időszakos termékekkel folytatott kereskedelem esetén:
a)
teljesülniük kell a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek;
b)
óránkénti értesítési mennyiséget kell alkalmazni a gáznap azon óráira vonatkozóan, amelyek egy adott kezdő időponttól egy adott befejező időpontig eltelnek, és nulla értéket kell alkalmazni a kezdő időpont előtti és a befejező időpont utáni valamennyi órára.
(6) Hálózati pontra vonatkozó időszakos termékkel folytatott kereskedelem esetén teljesülnie kell a (4) bekezdés a) és c) pontjában, illetve az (5) bekezdésben meghatározott követelményeknek.
(7) A rövid távú szabványtermékek meghatározásakor a szomszédos egyensúlytartási zónákban tevékenykedő szállításirendszer-üzemeltetőknek együtt kell működniük a megfelelő termékek meghatározásában. Valamennyi szállításirendszer-üzemeltető indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett kereskedésiplatform-üzemeltetőket az ilyen együttműködés eredményeiről.
8. cikk
Kiegyensúlyozási szolgáltatás(ok)
(1) A szállításirendszer-üzemeltető jogosult kiegyensúlyozási szolgáltatásokat igénybe venni olyan esetekben, amikor a rövid távú szabványtermékek nem vagy valószínűleg nem hozzák meg azt az eredményt, amely a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartásához szükséges, illetve ha nincs megfelelő kereskedelmi likviditás a rövid távú szabványtermékek piacán.
(2) Az egyensúlyozó intézkedések kiegyensúlyozási szolgáltatások segítségével történő végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzése során legalább a következő szempontokat kell figyelembe vennie:
a)
az a mód, ahogyan a kiegyensúlyozási szolgáltatások a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartását biztosítják;
b)
a kiegyensúlyozási szolgáltatások reakcióideje bármely rendelkezésre álló rövid távú szabványtermék válaszidejéhez képest;
c)
a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzésének és igénybevételének becsült költsége bármely rendelkezésre álló rövid távú szabványtermék becsült költségéhez képest;
d)
a gázszállítás célterülete, ahova a gázt el kell szállítani;
e)
a szállításirendszer-üzemeltető gázminőséggel kapcsolatos követelményei;
f)
mennyiben befolyásolhatja a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzése és igénybevétele a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását.
(3) A kiegyensúlyozási szolgáltatások piaci alapon szerezhetők be átlátható és megkülönböztetésmentes nyilvános pályázati eljárással a vonatkozó nemzeti előírásoknak megfelelően, különösen az alábbiak betartásával:
a)
a kiegyensúlyozási szolgáltatásra vonatkozó szerződéshez kapcsolódó bármely kötelezettségvállalás előtt a szállításirendszer-üzemeltetőnek nyílt pályázati felhívást kell közzétennie, és abban meg kell határoznia a pályázók számára a célt, a hatókört és a betartandó utasításokat, lehetővé téve ezáltal, hogy azok részt vehessenek a pályázatban;
b)
az eredmények közzétételekor be kell tartani a kereskedelmileg érzékeny információk védelmére vonatkozó követelményeket, és az eredményeket minden pályázónak külön-külön meg kell küldeni.
(4) Különleges körülmények között a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyhat olyan átlátható és megkülönböztetésmentes eljárást is, amely eltér a nyilvános pályázattól.
(5) A kiegyensúlyozási szolgáltatás időtartama a nemzeti szabályozó hatóság hosszabb időtartamra vonatkozó engedélye hiányában nem haladhatja meg az egy évet, és a kezdő dátumnak a szerződő felek vonatkozó kötelezettségvállalásától számított tizenkét hónapon belülre kell esnie.
(6) A szállításirendszer-üzemeltetőnek évente felül kell vizsgálnia a kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevételét annak felmérésére, hogy a rendelkezésre álló rövid távú szabványtermékek nem felelnének-e meg jobban a szállításirendszer-üzemeltető üzemi követelményeinek, illetve hogy a következő évre nem csökkenthető-e a kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevétele.
(7) A szállításirendszer-üzemeltető köteles évente közzétenni az igénybe vett kiegyensúlyozási szolgáltatásokra és a kapcsolódó költségekre vonatkozó információkat.
9. cikk
Lehívási sorrend
(1) A megfelelő egyensúlyozó intézkedésről hozott döntések alkalmával a szállításirendszer-üzemeltető a 6. cikk (4) bekezdése szerinti alapelveknek megfelelően köteles:
a)
amikor és amilyen mértékben lehetséges, prioritásként kezelni a jogcímalapú termékeket minden más rendelkezésre álló rövid távú szabványtermékkel szemben;
b)
más rövid távú szabványtermékeket alkalmazni, az alábbi feltételek szerint:
1.
hálózati pontra vonatkozó termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében adott betáplálási és/vagy kiadási pontokon és/vagy a gáznapon belül egy bizonyos időponttól kezdődően a gázáramlás megváltoztatására van szükség;
2.
időszakos termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében a gáznapon belül egy bizonyos időszakban a gázáramlás megváltoztatására van szükség. A szállításirendszer-üzemeltető csak akkor alkalmazhat időszakos terméket, ha az gazdaságosabb és hatékonyabb, mint a különböző jogcímalapú és hálózati pontra vonatkozó termékek együttes vásárlása és értékesítése lenne;
3.
hálózati pontra vonatkozó időszakos termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében adott betáplálási és/vagy kiadási pontokon és a gáznapon belül egy bizonyos időszakban a gázáramlás megváltoztatására van szükség. A szállításirendszer-üzemeltető csak akkor alkalmazhat hálózati pontra vonatkozó időszakos terméket, ha az gazdaságosabb és hatékonyabb, mint különböző hálózati pontra vonatkozó termékek együttes vásárlása és értékesítése lenne;
c)
kiegyensúlyozási szolgáltatásokat csak akkor igénybe venni, ha a rövid távú szabványtermékek az adott szállításirendszer-üzemeltető értékelése szerint nem vagy valószínűleg nem hozzák meg azt az eredményt, amely a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartásához szükséges.
A szállításirendszer-üzemeltető figyelmbe veszi a lehívási sorrend a)-c) pontban említett egyes szintjeinek költséghatékonyságát.
(2) A rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelem során a szállításirendszer-üzemeltető köteles - amikor és amilyen mértékben lehetséges - prioritásként kezelni a napon belüli termékeket a napon túli termékekkel szemben.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető kérheti a nemzeti szabályozó hatóság arra vonatkozó jóváhagyását, hogy a jogcímalapú és/vagy hálózati pontra vonatkozó termékek saját egyensúlytartási zónáján (zónáin) belüli forgalmazásának alternatívájaként kereskedelmi tevékenységet folytasson egy szomszédos egyensúlytartási zónán belül, és ezen zónába irányuló vagy onnan származó gázt szállítson. A jóváhagyással kapcsolatos döntés meghozatalakor a nemzeti szabályozó hatóságnak alternatív megoldásokat kell mérlegelnie a helyi piac működésének javítására. A vonatkozó feltételeket a szállításirendszer-üzemeltetőnek és a nemzeti szabályozó hatóságnak évente felül kell vizsgálnia. Az egyensúlyozó intézkedések alkalmazása nem korlátozhatja a kapacitások rendszerhasználók általi elérhetőségét és használatát az adott rendszer-összekötési ponton.
(4) A szállításirendszer-üzemeltető köteles évente közzétenni az (1) bekezdésben foglalt követelmények alapján meghozott egyes egyensúlyozó intézkedések, valamint a (3) bekezdésnek megfelelően meghozott egyensúlyozó intézkedések költségeire, gyakoriságára és számára vonatkozó információkat.
10. cikk
Kereskedési platform
(1) A rövid távú szabványtermékek beszerzése érdekében a szállításirendszer-üzemeltetőnek olyan kereskedési platformon kell kereskednie, amely megfelel az alábbi feltételeknek:
a)
elegendő támogatást biztosít a gáznap egészében úgy a rendszerhasználóknak a rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelemhez, mint a szállításirendszer-üzemeltetőknek a megfelelő egyensúlyozó intézkedések rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelem útján történő meghozatalához;
b)
átlátható és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít;
c)
a szolgáltatásokat az egyenlő bánásmód elve szerint nyújtja;
d)
anonim kereskedelmet biztosít, legalább az ügylet megkötéséig;
e)
részletes áttekintést nyújt a kereskedő résztvevőknek az aktuális eladási és vételi árajánlatokról;
f)
biztosítja, hogy a szállításirendszer-üzemeltető időben tájékoztatást kapjon minden ügyletről.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető köteles arra törekedni, hogy legalább egy kereskedési platformon teljesüljenek az (1) bekezdésben meghatározott feltételek. Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető nem tudja biztosítani, hogy ezek a feltételek teljesüljenek legalább egy kereskedési platformon, köteles intézkedéseket hozni egy egyensúlyozó platform vagy a 47. cikkben meghatározott közös egyensúlyozó platform létrehozása érdekében.
(3) Az egyes ügyletek lezárása után a kereskedési platform üzemeltetőjének elegendő részletet kell a kereskedő résztvevők rendelkezésére bocsátania az ügylet visszaigazolásához.
(4) A kereskedő résztvevő köteles benyújtani a szállításirendszer-üzemeltetőnek az 5. cikk szerinti tranzakciós értesítést, kivéve, ha ezt a felelősséget a kereskedési platform vonatkozó szabályai átruházzák a kereskedési platform üzemeltetőjére vagy egy harmadik félre.
(5) A kereskedési platform üzemeltetője köteles:
a)
minden ügylet után indokolatlan késedelem nélkül közzétenni a marginális vételi ár és a marginális eladási ár alakulását; vagy
b)
megfelelő információkkal ellátni a szállításirendszer-üzemeltetőt abban az esetben, ha a szállításirendszer-üzemeltető úgy dönt, hogy közzéteszi a marginális vételi ár és a marginális eladási ár alakulását. Kézhezvétel után a szállításirendszer-üzemeltető indokolatlan késedelem nélkül közzéteszi az adatokat.
Ha egy egyensúlytartási zónában egynél több kereskedésiplatform-üzemeltető működik, a b) pont az irányadó.
(6) A kereskedési platform üzemeltetője csak akkor engedélyezi rendszerhasználóknak a kereskedési platformján való kereskedelmet, ha azok jogosultak tranzakciós értesítések benyújtására.
(7) A szállításirendszer-üzemeltető köteles indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni a kereskedési platform üzemeltetőjét arról, hogy a rendszerhasználó a hatályos szerződéses feltételek alapján elvesztette a tranzakciós értesítések benyújtására vonatkozó jogát, aminek eredményeképpen felfüggesztésre kerül a rendszerhasználó kereskedelmi joga a kereskedési platformon; mindez nem érinti a kereskedési platform vonatkozó szabályai szerint a kereskedési platform üzemeltetőjét ilyen esetben megillető egyéb jogorvoslati lehetőségeket.
11. cikk
Ösztönzők
(1) A rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditásának növelése érdekében a nemzeti szabályozó hatóság arra ösztönözheti a szállításirendszer-üzemeltetőt, hogy hatékony egyensúlyozó intézkedéseket hozzon, illetve hogy a rövid távú szabványtermékekkel folytatott kereskedelemmel adjanak nagyobb teret az egyensúlyozó intézkedések alkalmazásának.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető az e rendeletben meghatározott általános alapelveknek megfelelő ösztönző rendszert nyújthat be jóváhagyásra a nemzeti szabályozó hatóságnak.
(3) A (2) bekezdésben említett javaslat benyújtása előtt a szállításirendszer-üzemeltető konzultálhat az érdekelt felekkel a szállításirendszer-üzemeltető saját javaslatáról vagy a nemzeti szabályozó hatóság kéréséről.
(4) Az ösztönző rendszernek:
a)
a szállításirendszer-üzemeltető teljesítményén kell alapulnia oly módon, hogy túlteljesítés esetén a szállításirendszer-üzemeltető részére kell maximált összegű kifizetést teljesíteni, alulteljesítés esetén pedig a szállításirendszer-üzemeltetőnek keletkezik maximált összegű fizetési kötelezettsége, mely összegeket az előre meghatározott teljesítménycélokhoz, így egyebek mellett a költségcélokhoz kell viszonyítani;
b)
tekintetbe kell vennie a teljesítmény felügyeletére a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére álló eszközöket;
c)
szavatolnia kell, hogy alkalmazása pontosan tükrözi az érintett felek közötti felelősségeloszlást;
d)
azon gázpiac fejlettségi állapotához kell igazítani, ahol életbe léptetik;
e)
rendszeres felülvizsgálat tárgyát kell képeznie, amelynek során a nemzeti szabályozó hatóság a szállításirendszer-üzemeltetővel szoros együttműködésben értékeli, hogy miben és milyen mértékben lenne érdemes megváltoztatni az ösztönző rendszert.
IV. FEJEZET
NOMINÁLÁS
12. cikk
Általános rendelkezések
(1) A nominálásban és az újranominálásban megadandó gázmennyiséget kWh/napban kell megadni napi nominálás és újranominálás esetén, illetve kWh/órában óránkénti nominálás és újranominálás esetén.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető felkérheti a rendszerhasználókat arra, hogy az e rendeletben meghatározott követelményeken túlmenően további nominálási és újranominálási információkat adjanak meg, így egyebek mellett a várható betáplálások és vételezések pontos, friss és kellően részletes előrejelzését, a szállításirendszer-üzemeltetőnek az érintett rendszer-egyensúlyozási tevékenységekkel kapcsolatos konkrét igényének (igényeinek) megfelelően.
(3) A nem kapcsolt kapacitástermékek nominálására és újranominálására vonatkozó 13-16. cikk értelemszerűen vonatkozik a kapcsolt kapacitástermékek egyszeri nominálására és újranominálására is. A szállításirendszer-üzemeltetőknek együtt kell működniük a kapcsolt kapacitástermékek rendszer-összekötési pontokon való nominálására és újranominálására vonatkozó szabályok bevezetésében.
(4) A 15. cikk (3) bekezdése és a 17. cikk (1) bekezdése nem érinti a gázszállító rendszereken belüli kapacitásallokációra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról szóló és a 715/2009/EK rendeletet kiegészítő, 2013. október 14-i 984/2013/EU bizottsági rendelet 22. cikkében meghatározott, a minimális megszakítási időtartamokra vonatkozó szabályt (7).
13. cikk
A rendszer-összekötési pontokon való nominálással és újranominálással kapcsolatos információk
A rendszerhasználók által a szállításirendszer-üzemeltetők felé benyújtott, rendszer-összekötési pontokra vonatkozó nominálásoknak és újranominálásoknak legalább az alábbi információkat kell tartalmazniuk:
1.
a rendszer-összekötési pont azonosítása;
2.
a gázáramlás iránya;
3.
a rendszerhasználó azonosítása, illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliójának az azonosítása;
4.
a rendszerhasználó partnerének azonosítása, illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliójának az azonosítása;
5.
a nominálás vagy újranominálás által érintett gázáramlás kezdő és befejező időpontja;
6.
D gáznap;
7.
a szállítani kívánt gázmennyiség.
14. cikk
Nominálási eljárás a rendszer-összekötési pontokon
(1) A rendszerhasználó legkésőbb D-1 gáznap nominálási határidejének lejártakor jogosult benyújtani D gáznapra vonatkozó nominálását a szállításirendszer-üzemeltetőnek. A nominálási határidő 13.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 12.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) D-1 gáznapon.
(2) A szállításirendszer-üzemeltetőnek a rendszerhasználótól a nominálási határidő lejárta előtt kapott legutóbbi nominálást kell figyelembe vennie.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb D-1 gáznap visszaigazolási határidejének lejártakor elküldi a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést az érintett rendszerhasználóknak. A visszaigazolási határidő 15.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 14.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) D-1 gáznapon.
(4) A rendszer-összekötési pont két oldalán működő szállításirendszer-üzemeltetők megállapodhatnak abban, hogy előnominálási ciklust biztosítanak, amelynek során:
a)
a rendszerhasználók nem kötelesek nominálást benyújtani;
b)
a rendszerhasználók legkésőbb D-1 gáznap 12.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontjában nyújthatják be a szállításirendszer-üzemeltetőknek D gáznapra vonatkozó nominálásaikat;
c)
a szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb D-1 gáznap 12.30 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.30 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontjában elküldi az érintett rendszerhasználóknak a feldolgozott mennyiségekre vonatkozó értesítést.
(5) Amennyiben a rendszerhasználóktól a nominálási határidő lejártáig nem érkezik érvényes nominálás, az érintett szállításirendszer-üzemeltetők az általuk közösen meghatározott nominálási alapszabályt alkalmazzák. A rendszer-összekötési ponton érvényes nominálási alapszabályt közzé kell tenni a szállításirendszer-üzemeltetők rendszerhasználói részére.
15. cikk
Újranominálási eljárás rendszer-összekötési pontokon
(1) A rendszerhasználók jogosultak újranominálást benyújtani az újranominálási időszakban, amely közvetlenül a visszaigazolási határidő időpontjában kezdődik és leghamarabb három órával D gáznap vége előtt ér véget. A szállításirendszer-üzemeltető az újranominálási időszakon belül minden óra kezdetekor elindít egy újranominálási ciklust.
(2) A szállításirendszer-üzemeltetőnek a rendszerhasználótól az újranominálási ciklus kezdete előtt kapott legutóbbi újranominálást kell figyelembe vennie az újranominálási ciklus során.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető minden újranominálási ciklus kezdetétől számítva két órán belül elküldi az érintett rendszerhasználóknak a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést. Az érvénybe lépő gázáramlás-módosítás kezdő időpontjának két órával az újranominálási ciklus után kell lennie, kivéve, ha
a)
a rendszerhasználó későbbi időpontot kér; vagy
b)
a szállításirendszer-üzemeltető korábbi időpontot tesz lehetővé.
(4) Azt kell feltételezni, hogy a gázáramlás módosítására minden esetben az órák kezdetekor kerül sor.
16. cikk
Különleges rendelkezések rendszer-összekötési pontokon
(1) Amennyiben egy rendszer-összekötési ponton együttesen vannak érvényben napi és óránkénti nominálások és újranominálások, a szállításirendszer-üzemeltetők, illetve adott esetben a nemzeti szabályozó hatóságok konzultálhatnak az érdekelt felekkel annak meghatározására, hogy szükség van-e harmonizált nominálások és újranominálások benyújtására a rendszer-összekötési pont két oldalán. Ennek a konzultációnak ki kell térnie legalább a következőkre:
a)
a szállításirendszer-üzemeltetőket és a rendszerhasználókat érő pénzügyi hatások;
b)
a határokon átnyúló kereskedelmet érő hatások;
c)
a rendszer-összekötési ponto(ko)n a napi egyensúlyozási rendszert érő hatások.
(2) A konzultációt követően az esetlegesen javasolt változtatásokat a nemzeti szabályozó hatóságoknak jóvá kell hagyniuk. A javasolt változtatások jóváhagyása után a szállításirendszer-üzemeltetők megfelelően módosítják aktuális összekapcsolási megállapodásaikat, szállítási szerződéseiket és más kötelező érvényű megállapodásaikat, továbbá közzéteszik ezeket a módosításokat.
17. cikk
A nominálások és újranominálások elutasítása vagy az igényelt gázmennyiség módosítása a rendszer-összekötési pontokon
(1) A szállításirendszer-üzemeltető elutasíthat
a)
egy nominálást vagy egy újranominálást legkésőbb a nominálási határidő lejártától vagy az újranominálási ciklus kezdetétől számított két órán belül az alábbi esetekben:
i.
ha az tartalmilag nem felel meg a követelményeknek;
ii.
ha azt a rendszerhasználótól eltérő fél adja be;
iii.
a napi nominálás vagy újranominálás elfogadása negatív implicit nominálási áramlási sebességgel járna;
iv.
ha az meghaladja a rendszerhasználó allokált kapacitását;
b)
egy újranominálást legkésőbb az újranominálási ciklus kezdetétől számított két órán belül a fentieken kívül az alábbi esetekben:
i.
ha az meghaladja a rendszerhasználó hátralévő órákra vonatkozó allokált kapacitását, kivéve, ha az újranominálást megszakítható kapacitás igénylése céljából nyújtották be, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ilyet felajánl;
ii.
ha az óránkénti újranominálás elfogadása várható gázáramlás-változással járna az újranominálási ciklus vége előtt.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető nem utasíthatja el egy rendszerhasználó nominálását vagy újranominálását pusztán abból az okból, hogy az illető rendszerhasználó tervezett betáplálásai nem egyenlők a tervezett vételezésekkel.
(3) Egy újranominálás elutasítása esetén a szállításirendszer-üzemeltető a rendszerhasználó legutóbbi visszaigazolt mennyiségét veszi alapul, ha van ilyen.
(4) A megszakítható kapacitásra és a szűk keresztmetszetek kezelésének szabályai alá tartozó kapacitásra vonatkozó speciális feltételek sérelme nélkül, a szállításirendszer-üzemeltető elvben csak kivételes esetekben és olyan veszélyhelyzetekben módosíthatja a nominálás és újranominálás útján igényelt mennyiségeket, amikor nyilvánvalóan veszélyben van a rendszer biztonsága és stabilitása. A szállításirendszer-üzemeltető értesíti a nemzeti szabályozó hatóságot az ilyen intézkedésekről.
18. cikk
Nominálási és újranominálási eljárás a rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon
(1) A nemzeti szabályozó hatóság a szállításirendszer-üzemeltetővel folytatott konzultációt követően meghatározza, hogy mely, rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon van szükség nominálásra és újranominálásra, amennyiben ezt még nem határozták meg.
(2) Amennyiben a rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon nominálásra és újranominálásra van szükség, a következő alapelvek érvényesek:
a)
a rendszerhasználók jogosultak újranominálást benyújtani a gáznapra vonatkozóan;
b)
a szállításirendszer-üzemeltető a 17. cikkben említett határidők figyelembevételével visszaigazolja vagy elutasítja a benyújtott nominálásokat és újranominálásokat.
V. FEJEZET
NAPI KIEGYENSÚLYOZÁSI DÍJAK
19. cikk
Általános rendelkezések
(1) A rendszerhasználók kötelesek napi kiegyensúlyozási díjakat fizetni, illetve jogosultak ilyen díjakat kapni az egyes gáznapokon fennálló napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségüknek megfelelően.
(2) A napi kiegyensúlyozási díjakat külön kell feltüntetni a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszerhasználók részére kiállított számlákon.
(3) A napi kiegyensúlyozási díjnak költségalapúnak kell lennie, és tekintetbe kell vennie a szállításirendszer-üzemeltető esetleges egyensúlyozó intézkedéseiből adódó árakat, valamint a 22. cikk (6) bekezdésében említett kismértékű korrekciót.
20. cikk
A napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertana
(1) A szállításirendszer-üzemeltető köteles jóváhagyásra benyújtani az egyensúlytartási zónájában alkalmazandó napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanát a nemzeti szabályozó hatóságnak.
(2) Jóváhagyása után a napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanát a megfelelő weboldalon közzé kell tenni. A módszertan esetleges frissítéseit időben rendelkezésre kell bocsátani.
(3) A napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanának ki kell térnie az alábbiakra:
a)
a 21. cikkben említett napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítása;
b)
a 22. cikkben említett alkalmazandó ár származtatása; és
c)
egyéb szükséges paraméterek.
21. cikk
A napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítása
(1) A szállításirendszer-üzemeltető minden rendszerhasználó gáznaponkénti egyensúlyozási portfóliójához napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget számol ki az alábbi képlet alapján:
napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség = betáplálások - vételezések
(2) A napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítását megfelelően módosítani kell, amennyiben:
a)
vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás vehető igénybe, és/vagy
b)
olyan megállapodás van érvényben, amelynek alapján rendszerhasználók gázt - ideértve a természetbeni gázt is - biztosítanak a következők kompenzálására:
i.
rendszerhasználói vételezésként nem elszámolt gáz - például hálózati veszteség, mérési pontatlanságok -, és/vagy
ii.
a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszer működtetésére használt gáz, például fűtőgáz.
(3) Ha egy adott gáznapra vonatkozóan egy rendszerhasználó betáplálásainak összege egyenlő vételezéseinek összegével, úgy tekintendő, hogy az adott rendszerhasználó az adott gáznapon egyensúlyi pozícióban van.
(4) Ha egy adott gáznapra vonatkozóan egy rendszerhasználó betáplálásainak összege nem egyenlő vételezéseinek összegével, úgy tekintendő, hogy az adott rendszerhasználó az adott gáznapon nincs egyensúlyi pozícióban, így a 23. cikkben meghatározottaknak megfelelően napi kiegyensúlyozási díjak merülnek fel.
(5) A szállításirendszer-üzemeltető a 37. cikknek megfelelően megadja a rendszerhasználóknak az előzetes és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségeit.
(6) A napi kiegyensúlyozási díj alapja a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség.
22. cikk
Alkalmazandó ár
(1) A 23. cikkben említett napi kiegyensúlyozási díj kiszámításához alkalmazandó árat a következőképpen kell meghatározni:
a)
marginális eladási ár, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség pozitív (vagyis a rendszerhasználó adott napi betáplálásai meghaladják az adott napi vételezéseit); vagy
b)
marginális vételi ár, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség negatív (vagyis a rendszerhasználó adott napi vételezései meghaladják az adott napi betáplálásait).
(2) Minden gáznapra ki kell számítani a marginális eladási árat és a marginális vételi árat a következők szerint:
a)
a marginális eladási ár a következők közül az alacsonyabb érték:
i.
a jogcímalapú termékeket érintő, a szállításirendszer-üzemeltető részvételével zajló eladások során alkalmazott legalacsonyabb ár az adott gáznapon; vagy
ii.
a gáz súlyozott átlagára az adott gáznapon mínusz egy kismértékű korrekció.
b)
a marginális vételi ár a következők közül a magasabb érték:
i.
a jogcímalapú termékeket érintő, a szállításirendszer-üzemeltető részvételével zajló vételek során alkalmazott legmagasabb ár az adott gáznapon; vagy
ii.
a gáz súlyozott átlagára az adott gáznapon plusz egy kismértékű korrekció.
(3) A marginális eladási ár, a marginális vételi ár és a súlyozott átlagár meghatározásához a kapcsolódó ügyleteket a szállításirendszer-üzemeltető által előzetesen azonosított és a nemzeti szabályozó hatóság által jóváhagyott kereskedési platformokon kell megkötni. A súlyozott átlagár a jogcímalapú termékek adott virtuális kereskedelmi ponton bonyolított ügyleteinek energia szerint súlyozott átlagos ára egy gáznapra vonatkozóan.
(4) Amennyiben a (2) bekezdés a) és b) pontja nem teszi lehetővé a marginális eladási ár és/vagy a marginális vételi ár származtatását, kiegészítő szabályt kell meghatározni.
(5) A nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával a hálózati pontra vonatkozó termékek ára vehető figyelembe a marginális eladási ár, a marginális vételi ár és a súlyozott átlagár meghatározásához, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ezt javasolja, megfelelően figyelembe véve a hálózati pontra vonatkozó termékek szállításirendszer-üzemeltető általi használatának mértékét.
(6) A kismértékű korrekciónak
a)
ösztönöznie kell a rendszerhasználókat betáplálásaik és vételezéseik kiegyensúlyozására;
b)
megkülönböztetésmentesen kell felépülnie és működnie a következők érdekében:
i.
hogy ne akadályozza a piaci belépést;
ii.
hogy ne akadályozza a versenyző piacok fejlődését;
c)
nem lehet káros hatással a határokon átnyúló kereskedelemre;
d)
nem okozhatja a rendszerhasználók túlzott pénzügyi kitettségét a napi kiegyensúlyozási díjak tekintetében.
(7) A kismértékű korrekció értéke a marginális vételi ár és a marginális eladási ár meghatározásakor eltérhet. A korrekció értéke nem haladhatja meg a súlyozott átlagár tíz százalékát, kivéve, ha az érintett szállításirendszer-üzemeltető indokolni tudja az ettől való eltérést a nemzeti szabályozó hatóság számára és az eltéréshez a 20. cikk szerint jóváhagyást szerzett.
23. cikk
Napi kiegyensúlyozási díj
(1) Az egyes rendszerhasználók napi kiegyensúlyozási díjának kiszámításához a szállításirendszer-üzemeltető megszorozza a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségét a 22. cikk szerint meghatározott árral.
(2) A napi kiegyensúlyozási díjakat a következőképpen kell alkalmazni:
a)
ha egy rendszerhasználó adott gáznapi kiegyensúlyozó földgázmennyisége pozitív, akkor úgy tekintendő, hogy a szóban forgó rendszerhasználó a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek megfelelő gázt adott el a szállításirendszer-üzemeltetőnek, ezért a szállításirendszer-üzemeltető részéről jóváírás illeti meg a napi kiegyensúlyozási díj vonatkozásában; és
b)
ha egy rendszerhasználó adott gáznapi kiegyensúlyozó földgázmennyisége negatív, akkor úgy tekintendő, hogy a szóban forgó rendszerhasználó a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek megfelelő gázt vásárolt a szállításirendszer-üzemeltetőtől, ezért napi kiegyensúlyozási díjat köteles fizetni a szállításirendszer-üzemeltető részére.
VI. FEJEZET
NAPON BELÜLI KÖTELEZETTSÉGEK
24. cikk
Általános rendelkezések
(1) A szállításirendszer-üzemeltető csak abban az esetben jogosult napon belüli kötelezettségeket alkalmazni, ha ezekkel ösztönzi a rendszerhasználókat napon belüli egyenlegük kezelésére a szállítóhálózat rendszerintegritásának fenntartása és az egyensúlyozó intézkedések számának csökkentése érdekében.
(2) Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltetőnek tájékoztatást kell adnia a rendszerhasználók részére ahhoz, hogy a napon belüli pozíciókkal kapcsolatos kitettségüket kezeljék, azt rendszeresen biztosítani kell. Adott esetben ezt a tájékoztatást minden rendszerhasználó esetében egyszer kérésre is meg kell adni.
25. cikk
A napon belüli kötelezettségek típusai
Háromféle napon belüli kötelezettség létezik, amelyek mindegyike egy-egy konkrét cél érdekében ösztönzi a rendszerhasználót az e cikkben meghatározottak szerint:
1.
Rendszerszintű napon belüli kötelezettség
Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy a szállítóhálózatot az üzemeltetési korlátok között tartsák, meghatározva az alábbiakat:
a)
a szállítóhálózat üzemeltetési korlátai, amelyek között annak üzemelnie kell;
b)
a rendszerhasználók által meghozható intézkedések a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartása érdekében;
c)
a szállításirendszer-üzemeltető által hozott egyensúlyozó intézkedések abban az esetben, ha a szállítóhálózat megközelíti vagy eléri üzemi korlátait;
d)
a költségek és/vagy bevételek rendszerhasználókhoz való hozzárendelése és/vagy az ezen rendszerhasználók napon belüli pozícióira kifejtett hatások a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedései nyomán;
e)
a megfelelő díj, amelynek a rendszerhasználó napon belüli pozícióján kell alapulnia.
2.
Egyensúlyozási portfólióra vonatkozó napon belüli kötelezettség
Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy egyéni gáznapi pozíciójukat egy előre meghatározott tartományban tartsák, meghatározva az alábbiakat:
a)
minden egyensúlyozási portfólió esetében az a tartomány, amelyen belül kell tartani az egyensúlyozási portfóliót;
b)
az említett tartomány meghatározásának módja;
c)
a rendszerhasználókat érintő következmények a tartomány elhagyása esetén és adott esetben a felmerülő díjak származtatásának részletei;
d)
a megfelelő díj, amelynek a rendszerhasználó napon belüli pozícióján kell alapulnia.
3.
Betáplálási/kiadási pont alapú napon belüli kötelezettség
Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy egyes betáplálási/kiadási pontokon bizonyos feltételek fennállása esetén korlátozzák a gázáramlást vagy annak ingadozását, meghatározva az alábbiakat:
a)
a gázáramlás és/vagy a gázáramlás-ingadozás határértékei;
b)
a korlátozások által érintett betáplálási és/vagy kiadási pont vagy ezek csoportjai;
c)
azok a feltételek, melyek fennállása esetén a szóban forgó korlátozásokat be kell tartani;
d)
a korlátozások be nem tartásának következményei.
Ez a kötelezettség kiegészíti a végfelhasználókkal kötött többi megállapodást, ideértve egyebek mellett a helyspecifikus korlátozásokat és a fizikai gázáramláshoz kapcsolódó kötelezettségeket is.
26. cikk
A napon belüli kötelezettségekre vonatkozó követelmények
(1) A szállításirendszer-üzemeltető napon belüli kötelezettség bevezetésére vagy módosítására vonatkozó javaslatot tehet a nemzeti szabályozó hatóságnak. A 25. cikkben meghatározott különböző típusok jellemzői kombinálhatók, amennyiben a javaslat megfelel (2) bekezdés szerinti feltételeknek. A szállításirendszer-üzemeltető javaslattételi joga nem sérti a nemzeti szabályozó hatóság azon jogát, hogy saját kezdeményezésére határozatot hozzon.
(2) Minden napon belüli kötelezettségnek meg kell felelnie az alábbi feltételeknek:
a)
a napon belüli kötelezettség és a kapcsolódó napon belüli díj semmi esetre sem akadályozhatja indokolatlanul a határokon átnyúló kereskedelmet és az új rendszerhasználók adott piacra való belépését;
b)
napon belüli kötelezettség csak abban az esetben alkalmazható, ha a rendszerhasználókat a betáplálásaikra és/vagy vételezéseikre vonatkozó esetleges napon belüli díjak kivetése előtt megfelelően tájékoztatják, és azok ésszerű eszközökkel módosítani tudják kitettségüket;
c)
a rendszerhasználókat a kiegyensúlyozási kötelezettségek kapcsán terhelő költségeknek a gáznap végén fennálló pozíciójukon kell alapulnia;
d)
amennyire lehetséges, a napon belüli díjaknak tükrözniük kell a szállításirendszer-üzemeltető azon költségeit, amelyek a megfelelő egyensúlyozó intézkedések kapcsán keletkeztek;
e)
a napon belüli kötelezettség nem eredményezi a rendszerhasználók pénzügyi értelemben nullszaldós pozícióját;
f)
a napon belüli kötelezettség bevezetésének a szállítóhálózat gazdaságos és hatékony működésével kapcsolatos előnyei felülmúlják az esetleges negatív hatásokat, ideértve a virtuális kereskedelmi pontokon bonyolított ügyletek likviditására gyakorolt hatást.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető eltérő napon belüli kötelezettségeket javasolhat a betáplálási és kiadási pontok különféle kategóriáira abból a célból, hogy jobban ösztönözze a rendszerhasználók különböző kategóriáit és elkerülje a keresztfinanszírozást. A szállításirendszer-üzemeltető javaslattételi joga nem sérti a nemzeti szabályozó hatóság azon jogát, hogy saját kezdeményezésére határozatot hozzon.
(4) A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel - ideértve az illetékes nemzeti szabályozó hatóságokat, az érintett elosztórendszer-üzemeltetőket, valamint a szomszédos egyensúlytartási zónák szállításirendszer-üzemeltetőit - minden általa bevezetni tervezett, napon belüli kötelezettségről, beleértve a módszertant és mindazokat a feltételezéseket is, amelyek alapján azt a következtetést vonta le, hogy az megfelel a (2) bekezdés szerinti feltételeknek.
(5) A konzultációs folyamatot követően a szállításirendszer-üzemeltető ajánlási dokumentumot készít, amely tartalmazza a véglegesített javaslatot és a következők elemzését:
a)
a napon belüli kötelezettség szükségessége, figyelembe véve a szállítóhálózat jellemzőit és a szállításirendszer-üzemeltető rugalmasságát a rövid távú szabványtermékek vásárlása és értékesítése, illetve a kiegyensúlyozási szolgáltatások III. fejezet szerinti igénybevétele révén;
b)
mindazon rendelkezésre álló információk, amelyek lehetővé teszik a rendszerhasználóknak, hogy időben kezeljék napon belüli pozícióikat;
c)
a rendszerhasználókat érő várható pénzügyi hatás;
d)
az adott piacra belépő új rendszerhasználókat érő hatások, ideértve az indokolatlan negatív hatásokat;
e)
a határokon átnyúló kereskedelmet érő hatások, ideértve a szomszédos egyensúlytartási zónákban történő kiegyensúlyozásra gyakorolt esetleges hatásokat;
f)
a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacra gyakorolt hatások, ideértve annak likviditását;
g)
a napon belüli kötelezettség megkülönböztetésmentes jellege.
(6) A szállításirendszer-üzemeltető az ajánlási dokumentumot a 27. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően megküldi a nemzeti szabályozó hatóságnak a jóváhagyására. Ezzel egyidejűleg a szállításirendszer-üzemeltető közzéteszi ezt az ajánlási dokumentumot, figyelembe véve az őt esetlegesen terhelő titoktartási kötelezettségeket, illetve tájékoztatásképpen elküldi azt az ENTSOG-nak.
27. cikk
A nemzeti szabályozó hatóság döntéshozatala
(1) A nemzeti szabályozó hatóság a teljes ajánlási dokumentum kézhezvétele után hat hónapon belül indokolással ellátott határozatot hoz és azt közzéteszi. Annak eldöntéséhez, hogy a javasolt napon belüli kötelezettség jóváhagyható-e, a nemzeti szabályozó hatóság felméri, hogy a napon belüli kötelezettség megfelel-e a 26. cikk (2) bekezdése szerinti feltételeknek.
(2) Az indokolással ellátott határozat meghozatala előtt a nemzeti szabályozó hatóság konzultációt folytat a szomszédos tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival, és figyelembe veszi azok véleményét. A szomszédos országok nemzeti szabályozó hatóságai a 713/2009/EK rendelet 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően kikérhetik az Ügynökség véleményét az (1) bekezdésben említett határozattal kapcsolatban.
28. cikk
Érvényben lévő napon belüli kötelezettség(ek)
Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető e rendelet hatálybalépésekor napon belüli kötelezettsége(ke)t alkalmaz, köteles a hatálybalépéstől számított hat hónapon belül a 26. cikk (5)-(7) bekezdésében meghatározott folyamat szerint eljárni, és a további alkalmazáshoz jóváhagyásra benyújtani a szóban forgó napon belüli kötelezettsége(ke)t a nemzeti szabályozó hatóságnak a 27. cikknek megfelelően.
VII. FEJEZET
KÖLTSÉGSEMLEGESSÉGET BIZTOSÍTÓ INTÉZKEDÉSEK
29. cikk
A költségsemlegesség alapelvei
(1) A szállításirendszer-üzemeltető nem tehet szert nyereségre vagy veszteségre a napi kiegyensúlyozási díjak, a napon belüli díjak, az egyensúlyozó intézkedések díjai és más, a rendszer-egyensúlyozási tevékenységekhez kapcsolódó díjak megfizetése, illetve átvétele által; rendszer-egyensúlyozási tevékenységnek tekinthető minden, a szállításirendszer-üzemeltető által e rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében végzett tevékenység.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető áthárítja a rendszerhasználókra a következőket:
a)
a napi kiegyensúlyozási díjakból és napon belüli díjakból származó költségek és bevételek;
b)
minden olyan költség és bevétel, amely a 9. cikk szerinti egyensúlyozó intézkedésekből származik, kivéve, ha a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a költségek és bevételek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek a vonatkozó nemzeti előírások szerint. Ennek megítélésekor olyan értékelést kell végezni, amely:
i.
meghatározza, hogy a szállításirendszer-üzemeltető ésszerűen milyen mértékben csökkenthette volna az egyensúlyozó intézkedések végrehajtása során felmerülő költségeket; és
ii.
figyelembe veszi az egyensúlyozó intézkedés meghozatalának pillanatában a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére álló információkat, időt és eszközöket;
c)
a szállításirendszer-üzemeltető által végrehajtott egyensúlyozó intézkedésekből származó minden más költség és bevétel, kivéve, ha a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a költségek és bevételek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek a vonatkozó nemzeti előírások szerint.
(3) Amennyiben ösztönzőket léptetnek életbe az egyensúlyozó intézkedések hatékonysága érdekében, a teljes pénzügyi veszteség nem haladhatja meg a szállításirendszer-üzemeltető azon költségeit és bevételeit, amelyek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek.
(4) A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek az (1) bekezdésben említett összesített díjakra és az összesített egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjakra vonatkozó megfelelő adatokat legalább ugyanolyan gyakorisággal közzétenni, mint ahogy azokat a rendszerhasználók felé számlázzák, de legalább havonta egyszer.
(5) Az (1) és (2) bekezdéstől függetlenül a szállításirendszer-üzemeltető kiegyensúlyozó szerepkörében a 11. cikkben említett ösztönző rendszer hatálya alá tartozhat.
30. cikk
Az egyensúlyozási költségsemlegességgel kapcsolatos pénzforgalom
(1) Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjak kifizetője vagy kedvezményezettje az érintett rendszerhasználó.
(2) A nemzeti szabályozó hatóság meghatározza vagy jóváhagyja és közzéteszi az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjak számításának módszertanát, beleértve azok rendszerhasználók közötti felosztását, valamint a hitelkockázat kezelésére vonatkozó szabályokat is.
(3) Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjnak arányosnak kell lennie annak mértékével, ahogy a rendszerhasználó igénybe veszi a megfelelő betáplálási vagy kiadási pontokat vagy a szállítóhálózatot.
(4) Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjat külön kell feltüntetni a rendszerhasználóknak küldött számlákon, és a számlához elegendő alátámasztó információt kell mellékelni a (2) bekezdésben említett módszertanban leírtak szerint.
(5) Amennyiben a 2. változatú adatszolgáltatási modell kerül alkalmazásra, és ezért az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj költség- és bevétel-előrejelzéseken alapulhat, a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozási költségsemlegességi díjszámítással kapcsolatos módszertanának külön, egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjat kell meghatároznia a nem naponta mért vételezésekre vonatkozóan.
(6) Adott esetben a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozási költségsemlegességi díjszámítással kapcsolatos módszertana szabályokat tartalmazhat az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj felépítésére vonatkozóan az egyes kiegyensúlyozó intézkedésekhez kapcsolódóan, valamint a megfelelő értékesítési különbözet ezt követő, a keresztfinanszírozás csökkentése érdekében történő, rendszerhasználók közötti felosztására.
31. cikk
Hitelkockázat-kezelési intézkedések
(1) A szállításirendszer-üzemeltetőnek jogában áll megfelelő intézkedéseket hozni és szerződéses követelményeket meghatározni - ideértve a pénzügyi biztosíték előírását is - a rendszerhasználókra vonatkozóan annak érdekében, hogy azok fizetésképtelenségének lehetőségét csökkentse a 29. és a 30. cikk szerint esedékes díjaik tekintetében.
(2) A szerződéses követelményeknek az átlátható és egyenlő bánásmód elvén kell alapulnia, a céllal arányosnak kell lenniük, és azokat a 30. cikk (2) bekezdésében említett módszertanban is meg kell határozni.
(3) A valamely rendszerhasználónak felróható fizetési késedelem esetén a szállításirendszer-üzemeltető nem visel felelősséget semmiféle veszteségért, feltéve, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedések és követelmények megfelelően teljesültek; az ilyen veszteségeket a 30. cikk (2) bekezdésében említett módszertan szerint kell kiegyenlíteni.
VIII. FEJEZET
ADATSZOLGÁLTATÁS
32. cikk
A szállításirendszer-üzemeltetők tájékoztatási kötelezettsége a rendszerhasználók felé
A szállításirendszer-üzemeltetők által a rendszerhasználóknak átadott információk a következőkre vonatkoznak:
1.
a szállítóhálózat általános állapota a 715/2009/EK rendelet I. melléklete 3.4. pontjának (5) bekezdése szerint;
2.
a szállításirendszer-üzemeltető III. fejezetben említett egyensúlyozó intézkedései;
3.
a rendszerhasználó adott gáznapi betáplálásai és vételezései a 33-42. cikkben meghatározottak szerint.
33. cikk
Általános rendelkezések
(1) A szállításirendszer-üzemeltető az alábbiak szerint elérhetővé teszi a 32. cikkben említett valamennyi információt, amennyiben még nem adta át az említett információkat a 715/2009/EK rendelet I. melléklete 3.1.2. pontjának megfelelően:
a)
a szállításirendszer-üzemeltető weboldalán vagy más, elektronikus információkat szolgáltató rendszerben;
b)
a rendszerhasználók számára ingyenesen;
c)
felhasználóbarát módon;
d)
világos, számszerűsíthető és könnyen hozzáférhető módon;
e)
megkülönböztetésmentesen;
f)
egységes mértékegységben: kWh-ban vagy kWh/napban és kWh/órában;
g)
a tagállamok hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul.
(2) Ha egy mért mennyiség nem állapítható meg egy mérőóráról, helyettesítő értéket kell használni. Ez a helyettesítő érték alternatív referenciaként alkalmazandó a szállításirendszer-üzemeltető minden további garanciája nélkül.
(3) Az információkhoz való hozzáférés biztosítása nem értelmezhető úgy, hogy az információk meghatározott formátumban és meghatározott módon (például weboldal vagy internetes cím) való elérhetővé tételén és az információk rendszerhasználók általi, normál használati feltételek melletti hozzáférhetőségén kívül bármilyen más konkrét garancia lenne érvényben. A szállításirendszer-üzemeltető semmilyen körülmények között nem köteles további garanciákat nyújtani, különösen nem a rendszerhasználók informatikai rendszerére vonatkozóan.
(4) A nemzeti szabályozó hatóság egyensúlytartási zónánként egy adatszolgáltatási modell alkalmazásáról határoz. A napon belül mért betáplálásokkal és vételezésekkel kapcsolatos adatszolgáltatás tekintetében ugyanazok a szabályok vonatkoznak valamennyi modellre.
(5) Azokban az egyensúlytartási zónákban, amelyekben e rendelet hatálybalépése után a 2. változatú adatszolgáltatási modellt kívánják alkalmazni, a szállításirendszer-üzemeltetőnek, illetve a nemzeti szabályozó hatóságnak előzetes piaci konzultációt kell folytatnia.
34. cikk
Napon belül mért betáplálások és vételezések
(1) A napon belül mért, az egyensúlytartási zónához kapcsolódó azon betáplálások és vételezések esetében, amelyeknél a rendszerhasználó allokált mennyisége egyenlő a visszaigazolt mennyiséggel, a szállításirendszer-üzemeltető csak a visszaigazolt mennyiségről köteles nyilatkozni.
(2) A napon belül mért, az egyensúlytartási zónához kapcsolódó azon betáplálások és vételezések vonatkozásában, amelyeknél valamely rendszerhasználó allokált mennyisége nem egyenlő a visszaigazolt mennyiséggel, D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább kétszer szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak azok mért áramlásával kapcsolatban, legalább az összesített napon belül mért betáplálások és vételezések vonatkozásában a szállításirendszer-üzemeltető döntése alapján az alábbi két lehetőség bármelyike szerint:
a)
mindegyik frissítés az aktuális D gáznap kezdetétől érvényes gázáramlásra vonatkozik; vagy
b)
mindegyik frissítés a gázáramlás változására vonatkozik az előző frissítésben jelzett adathoz képest.
(3) Az első frissítéseknek legalább négyórányi gázáramlásra kell vonatkoznia D gáznapon belül. Ezeket a frissítéseket indokolatlan késedelem nélkül szolgáltatni kell, de mindenképpen a gázáramlást követő négy órán belül, és semmi esetre sem később, mint 17.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 16.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén).
(4) A második frissített adatszolgáltatás időpontját a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával kell meghatározni és azt a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie.
(5) A szállításirendszer-üzemeltető felkérheti a rendszerhasználókat arra, hogy jelezzék, mely, a (2) bekezdésben említett információkhoz férnek hozzá. Az így kapott válaszok alapján a szállításirendszer-üzemeltető köteles megadni a rendszerhasználónak az információk azon részét, amelyhez az nem fér hozzá a (2)-(4) bekezdésnek megfelelően.
(6) Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető az allokálási eljárás keretében nem felelős a gázmennyiségek rendszerhasználók közötti felosztásáért, a (2) bekezdéstől eltérve - D gáznaponként legalább kétszer az adott D gáznapon - legalább az összesített betáplálásokra és vételezésekre vonatkozó adatokat közli.
35. cikk
Naponta mért vételezések
(1) Az 1. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább kétszer szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak a mért áramlásból való részesedésükkel kapcsolatban, legalább az összesített naponta mért vételezések vonatkozásában a szállításirendszer-üzemeltető döntése alapján az alábbi két lehetőség bármelyike szerint:
a)
mindegyik frissítés az aktuális D gáznap kezdetétől érvényes gázáramlásra vonatkozik; vagy
b)
mindegyik frissítés a gázáramlás változására vonatkozik az előző frissítésben jelzett adathoz képest.
(2) Minden frissítést a gázáramlás utolsó órájának végétől mért két órán belül kell szolgáltatni.
36. cikk
Nem naponta mért vételezések
(1) Az adatszolgáltatási modell alapesetének alkalmazása esetén:
a)
D-1 gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb 12.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontban megadja a rendszerhasználóknak a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzést D gáznapra vonatkozóan;
b)
D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább két frissítést bocsát a rendszerhasználók rendelkezésére a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzésre vonatkozóan.
(2) Az első frissítést legkésőbb 13.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 12.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontban kell rendelkezésre bocsátani.
(3) A második frissített adatszolgáltatás időpontját a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával kell meghatározni és azt a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie. Ennek során a következőket kell figyelembe venni:
a)
rövid távú szabványtermékekhez való hozzáférés kereskedési platformon;
b)
a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés pontossága a készítésének időpontjához képest;
c)
az újranominálási időszak lezárultának időpontja a 15. cikk (1) bekezdése szerint;
d)
a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés első frissítésének időpontja.
(4) Az 1. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább két alkalommal szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak a mért áramlásból való részesedésükkel kapcsolatban, legalább az összesített nem naponta mért vételezések vonatkozásában a 35. cikkben meghatározottak szerint.
(5) A 2. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D-1 gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint adja meg a rendszerhasználóknak a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzést D gáznapra vonatkozóan.
37. cikk
Betáplálások és vételezések a gáznap után
(1) Legkésőbb a D+1 gáznap végén a szállításirendszer-üzemeltető minden rendszerhasználónak megadja a D napra vonatkozó betáplálásai és vételezései előzetes allokálását és előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségét az alábbiak szerint:
a)
az adatszolgáltatási modell alapesete és 1. változata esetén az elosztórendszerbe bekerülő minden gázt allokálni kell;
b)
az adatszolgáltatási modell 2. változata esetén a nem naponta mért vételezéseknek egyenlőnek kell lennie a rendszerhasználó napon túl megadott, nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzéssel.
c)
az adatszolgáltatási modell 1. változata esetén az előzetes allokálást és az előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget a végleges allokálásnak és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek kell tekinteni.
(2) Amennyiben a 47-51. cikkben említett ideiglenes intézkedésre kerül sor, az előzetes allokálás és az előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség a D gáznaptól számított három gáznapon belül adható meg, amennyiben technikai vagy operatív okokból megoldhatatlan az (1) bekezdés betartása.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető a vonatkozó nemzeti előírásokban megadott időn belül adja meg minden rendszerhasználó számára betáplálásai és vételezései végleges allokálását és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget.
38. cikk
Költség-haszon elemzés
(1) A szállításirendszer-üzemeltetők e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül kötelesek értékelni az alábbiakból származó költségeket és hasznot:
a)
a rendszerhasználók felé irányuló adatszolgáltatás gyakoriságának növelése;
b)
az adatszolgáltatáshoz kapcsolódó időtartamok csökkentése;
c)
a közölt információk pontosságának javítása.
A költség-haszon elemzésnek meg kell határoznia a költségek és haszon megoszlását az érintett felek között.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel az elemzéssel kapcsolatban, érintettségük esetén együttműködve az elosztórendszer-üzemeltetőkkel is.
(3) A konzultáció eredményétől függően a nemzeti szabályozó hatóság dönt az adatszolgáltatást érintő bármilyen változtatásról.
39. cikk
Az elosztórendszer-üzemeltető(k) és az előrejelző fél (felek) tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé
(1) Az adott egyensúlytartási zónán belül működő valamennyi elosztórendszer-üzemeltető és a valamennyi előrejelző fél biztosítja az adott egyensúlytartási zóna szállításirendszer-üzemeltetője részére mindazokat az információkat, amelyekre annak az e rendelet alapján a rendszerhasználók felé teljesítendő adatszolgáltatáshoz szüksége van. Ebbe beleértendők az elosztórendszerhez kapcsolódó betáplálások és vételezések, függetlenül attól, hogy az adott rendszer az egyensúlytartási zóna részét képezi-e vagy sem.
(2) Az információkat, azok formátumát és az adatszolgáltatási eljárást a szállításirendszer-üzemeltető, az elosztórendszer-üzemeltető és az előrejelző fél közösen határozza meg az adott körülményeknek megfelelően annak érdekében, hogy a szállításirendszer-üzemeltető az e fejezetben és különösen a 33. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint szolgáltathassa az adatokat a rendszerhasználók részére.
(3) Mindezeket az információkat a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott formátumban kell biztosítani a szállításirendszer-üzemeltető részére, és azoknak összhangban kell lenniük azzal a formátummal, amelyet a szállításirendszer-üzemeltető a rendszerhasználók felé irányuló adatszolgáltatás során alkalmaz.
(4) A nemzeti szabályozó hatóság felkérheti a szállításirendszer-üzemeltetőt, az elosztórendszer-üzemeltetőt és az előrejelző felet arra, hogy javasoljon olyan ösztönző rendszert a rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos pontos előrejelzés tekintetében, amely teljesíti a 11. cikk (4) bekezdésében a szállításirendszer-üzemeltető számára előírt feltételeket.
(5) A nemzeti szabályozó hatóság az érintett szállításirendszer-üzemeltetőkkel és elosztórendszer-üzemeltetőkkel folytatott előzetes konzultáció után jelöli ki az egyes egyensúlytartási zónák előrejelzőjét. Az előrejelző fél felelős a rendszerhasználó nem naponta mért vételezésével kapcsolatos előrejelzésnek, illetve adott esetben az azt követő allokálásnak a meghatározásáért. Előrejelző fél lehet a szállításirendszer-üzemeltető, az elosztórendszer-üzemeltető vagy egy harmadik fél is.
40. cikk
Az elosztórendszer-üzemeltető(k) tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé
Az elosztórendszer-üzemeltető köteles tájékoztatni a szállításirendszer-üzemeltetőt az elosztórendszerhez kapcsolódó, napon belül és naponta mért betáplálásokról és vételezésekről a 34. cikk (2)-(6) bekezdésében, valamint a 35. és 37. cikkben meghatározott tájékoztatási követelményeknek megfelelően. Ezeket az információkat olyan határidővel kell megadni a szállításirendszer-üzemeltető részére, hogy annak elegendő ideje legyen tájékoztatni a rendszerhasználókat.
41. cikk
Az elosztórendszer-üzemeltető(k) tájékoztatási kötelezettsége az előrejelző fél felé
(1) Az elosztórendszer-üzemeltetők kötelesek elegendő és időszerű információval ellátni az előrejelző felet annak érdekében, hogy az alkalmazni tudja a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés módszertanát a 42. cikk (2) bekezdése szerint. Ezeket az információkat az előrejelző fél által megadott, az igényeinek megfelelő ütemezés szerint kell biztosítani.
(2) Az (1) bekezdés értelemszerűen az 1. változatra is vonatkozik.
42. cikk
Az előrejelző fél tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé
(1) Az előrejelző fél köteles megadni a szállításirendszer-üzemeltető számára a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzéseket és a későbbi allokálásokat a 36. és 37. cikk szerinti tájékoztatási követelményeknek megfelelően. Ezeket az információkat olyan határidővel kell megadni a szállításirendszer-üzemeltető részére, hogy annak elegendő ideje legyen tájékoztatni a rendszerhasználókat, illetve a rendszerhasználó napon túli és napon belüli, nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzések esetében legkésőbb egy órával a 36. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott határidők előtt, kivéve, ha a szállításirendszer-üzemeltető és az előrejelző fél olyan, ennél későbbi időpontban állapodik meg, amely elegendő a szállításirendszer-üzemeltető számára a rendszerhasználók tájékoztatásához.
(2) A rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés módszertanának statisztikai keresleti modellen kell alapulnia oly módon, hogy minden nem naponta mért vételezéshez egy terhelési profil tartozik, amely a gázkereslet változásainak képletét és olyan változókat tartalmaz, mint a hőmérséklet, a nap, az ügyféltípus vagy a turisztikai szezon. A módszertan bevezetése előtt arról konzultációt kell folytatni.
(3) A rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés pontosságáról az előrejelző félnek legalább kétévente jelentést kell közzétennie.
(4) Adott esetben a szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek kellő időben megadni a gázáramlással kapcsolatos adatokat ahhoz, hogy az előrejelző fél teljesíthesse e cikk szerinti kötelezettségeit.
(5) A (2)-(4) bekezdés értelemszerűen az 1. változatra is vonatkozik.
IX. FEJEZET
VEZETÉKKÉSZLETBŐL NYÚJTOTT RUGALMASSÁGI SZOLGÁLTATÁS
43. cikk
Általános rendelkezések
(1) A szállításirendszer-üzemeltető vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatást biztosíthat a rendszerhasználóknak azt követően, hogy a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyta a vonatkozó feltételeket.
(2) A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatásra vonatkozó feltételeknek összhangban kell lenniük a rendszerhasználók azon kötelezettségével, hogy egyensúlyban tartsák betáplálásaikat és vételezéseiket a gáznap során.
(3) A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás a szállítóhálózatban rendelkezésre álló és az érintett szállításirendszer-üzemeltető értékelése szerint a szállítási funkció végrehajtásához nem szükséges csővezetéki gáz szintjétől függ.
(4) A rendszerhasználók által e szolgáltatás keretében a szállítóhálózatba betáplált vagy onnan kivett gázt figyelembe kell venni a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámításakor.
(5) A VII. fejezetben ismertetett semlegességi mechanizmus nem vonatkozik a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatásra, kivéve, ha erről a nemzeti szabályozó hatóság másképp határoz.
(6) A rendszerhasználók nominálások és újranominálások benyújtásával tájékoztatják az érintett szállításirendszer-üzemeltetőt vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás igénybevételéről.
(7) A szállításirendszer-üzemeltető eltekinthet attól, hogy a rendszerhasználók számára előírja a (6) bekezdésben említett nominálások és újranominálások benyújtását, amennyiben az ilyen értesítés hiánya nem ássa alá a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac fejlődését, és a szállításirendszer-üzemeltető elegendő információval rendelkezik ahhoz, hogy pontosan allokálja a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás következő gáznapi igénybevételét.
44. cikk
A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításának feltételei
(1) Vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás csak akkor biztosítható, ha a következő feltételek közül mindegyik teljesül:
a)
a szállításirendszer-üzemeltetőnek nem kell a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása érdekében szerződést kötnie valamely más infrastruktúraszolgáltatóval, például tárolórendszer üzemeltetőjével vagy LNG-létesítmények rendszerüzemeltetőjével;
b)
a szállításirendszer-üzemeltetőnél a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása nyomán keletkező bevételeknek legalább egyenlőnek kell lennie a szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban felmerült vagy később felmerülő költségekkel;
c)
a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatást átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani, és az versenymechanizmusok segítségével is nyújtható;
d)
a szállításirendszer-üzemeltető nem számíthat fel semmiféle közvetlen vagy közvetett díjat a rendszerhasználóknak a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításával kapcsolatban felmerülő költségekért, ha arra az adott rendszerhasználó nem köt szerződést; és
e)
a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása nem lehet káros hatással a határokon átnyúló kereskedelemre.
(2) A szállításirendszer-üzemeltetőnek prioritásként kell kezelnie a napon belüli kötelezettségek csökkentését a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításával szemben.
X. FEJEZET
IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
45. cikk
Ideiglenes intézkedések: általános rendelkezések
(1) Amennyiben a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditása nem elegendő, a szállításirendszer-üzemeltetők a 47-50. cikk szerinti megfelelő ideiglenes intézkedéseket hoznak. A szállításirendszer-üzemeltető által az ideiglenes intézkedések keretében tett kiegyensúlyozási lépéseknek lehetőség szerint segíteniük kell a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását.
(2) Egy-egy ideiglenes intézkedés alkalmazása nem érinti az egyéb alternatív vagy kiegészítő ideiglenes intézkedések végrehajtását, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések célja a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac versenyszerűségének és likviditásának a fokozása, valamint hogy azok megfelelnek az e rendeletben meghatározott általános alapelveknek.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett ideiglenes intézkedéseket az egyes szállításirendszer-üzemeltetőknek a 46. cikk (1) bekezdésében említett jelentéssel összhangban kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk, mely jelentést a nemzeti szabályozó hatóság a 46. cikkben ismertetett eljárás szerint hagy jóvá.
(4) A jelentésben rögzíteni kell, hogy az ideiglenes intézkedések legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül véget érnek.
46. cikk
Ideiglenes intézkedések: éves jelentés
(1) Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ideiglenes intézkedések végrehajtását vagy azok végrehajtásának folytatását tervezi, jelentést kell készítenie, amely kitér a következőkre:
a)
a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac jelentés készítésének időpontjában tapasztalt fejlettségi állapotának és likviditásának bemutatása, beleértve egyebek mellett az alábbiakat, ha azok a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére állnak:
i.
a virtuális kereskedelmi ponton kötött tranzakciók száma és általában a tranzakciók száma;
ii.
az eladási/vételi árajánlatok közötti különbségek és az eladási/vételi ajánlatok volumene;
iii.
a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piachoz hozzáférő résztvevők száma;
iv.
a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon egy adott időszakban aktív résztvevők száma;
b)
az alkalmazandó ideiglenes intézkedések;
c)
az ideiglenes intézkedések alkalmazásának okai:
i.
magyarázat arra vonatkozóan, hogy miért van szükség az intézkedésekre a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac b) pontban említett aktuális fejlettségi állapotának figyelembevételével;
ii.
annak értékelése, hogy az intézkedések hogyan fogják javítani a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását;
d)
az ideiglenes intézkedések megszüntetésére irányuló lépések azonosítása, beleértve e lépések megtételének kritériumait és a kapcsolódó határidők mérlegelését is.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel a javasolt jelentésről.
(3) A konzultációs folyamatot követően a szállításirendszer-üzemeltető benyújtja a jelentést a nemzeti szabályozó hatóságnak jóváhagyásra. Az első jelentést e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül, az azt adott esetben frissítő későbbi jelentéseket pedig évente kell benyújtani.
(4) A nemzeti szabályozó hatóság a hiánytalan jelentés kézhezvétele után hat hónapon belül indokolással eláttott határozatot hoz és azt közzéteszi. Az Ügynökséget és a Bizottságot haladéktalanul értesíteni kell az említett határozatról. A jelentés jóváhagyásával kapcsolatos határozat meghozatala során a nemzeti szabályozó hatóság felméri, hogy milyen hatást gyakorol az ütemterv a kiegyensúlyozási rendszerek harmonizációjára és a piaci integráció elősegítésére, valamint a megkülönböztetésmentesség, a valódi verseny és a gázpiac hatékony működésének biztosítására.
(5) A 27. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazandó.
47. cikk
Egyensúlyozó platform
(1) Amennyiben a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon nincs vagy a várakozások szerint nem lesz elegendő likviditás, illetve amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető számára szükséges időszakos és hálózati pontra vonatkozó termékek nem szerezhetők be kellő hatékonysággal a piacon, egyensúlyozó platformot kell létrehozni a szállítási rendszer kiegyensúlyozása érdekében.
(2) A szállításirendszer-üzemeltetőknek mérlegelniük kell, hogy egy közöttük létesítendő együttműködés keretében létrehozható-e közös egyensúlyozó platform a szomszédos egyensúlytartási zónákban, illetve hogy hol áll rendelkezésre elegendő rendszer-összekötési kapacitás, amelynek segítségével egy ilyen közös egyensúlyozó platform hatékonyan megvalósítható lenne. Közös egyensúlyozó platform megléte esetén azt az érintett szállításirendszer-üzemeltetőknek kell működtetniük.
(3) Abban az esetben, ha az (1) bekezdésben leírt helyzet öt év múltán sem változik meg alapvetően, a 45. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül és a jelentés megfelelő módosításának benyújtását követően a nemzeti szabályozó hatóság dönthet úgy, hogy az egyensúlyozó platform működése további, legfeljebb öt éves időszakon át folytatódjon.
48. cikk
Az egyensúlyozó platform alternatívája
Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető bizonyítani tudja, hogy az egyensúlytartási zónák közötti elégtelen rendszer-összekötési kapacitás következtében egyensúlyozó platformmal nem növelhető a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditása, és az nem teszi lehetővé a szállításirendszer-üzemeltető számára, hogy hatékony egyensúlyozó intézkedéseket hozzon, a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával helyettesítő megoldást alkalmazhat, pl. kiegyensúlyozási szolgáltatásokat. Ilyen alternatíva alkalmazása esetén meg kell határozni a későbbi szerződéses megállapodások feltételeit, valamint az alkalmazandó árakat és az érvényességi időtartamot.
49. cikk
Átmeneti kiegyensúlyozási díj
(1) Amennyiben a 45. cikkben említett ideiglenes intézkedésekre van szükség, az ár a 46. cikkben említett jelentéssel összhangban számítható ki; ez a módszer a napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanának helyébe lép.
(2) Ebben az esetben az ár származtatása egy szabályozott ár alapján történhet, amely helyettesíti a piaci árat vagy az egyensúlyozó platformon kötött ügyletekből levezetett árat.
(3) A piaci árat helyettesítő árnak teljesítenie kell a 22. cikk (6) bekezdése szerinti feltételeket. A helyettesítő ár kialakításakor figyelembe kell venni a piaci manipuláció esetleges kockázatát.
50. cikk
Tűréshatár
(1) Tűréshatár alkalmazása csak akkor megengedett, ha a rendszerhasználók nem férnek hozzá az alábbiakhoz:
a)
kellően likvid rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac;
b)
a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú fluktuációk kezeléséhez szükséges gáz; vagy
c)
a betáplálásaikkal és vételezéseikkel kapcsolatos elegendő információ.
(2) A tűréshatárt:
a)
a rendszerhasználók napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségére kell alkalmazni;
b)
átláthatóan és megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni;
c)
csak a szükséges mértékben és a lehető legrövidebb ideig szabad alkalmazni.
(3) A tűréshatár alkalmazása csökkentheti a rendszerhasználó marginális vételi ártól vagy marginális eladási ártól való pénzügyi függőségét a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségének egy része vagy egésze vonatkozásában az adott gáznapon.
(4) A tűréshatár az a maximális gázmennyiség, amelyet egy-egy rendszerhasználó a súlyozott átlagáron vásárolhat meg vagy értékesíthet. Ha további, a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségének részét képező, a tűréshatáron felüli gázmennyiség marad, azt a marginális eladási áron vagy a marginális vételi áron kell értékesíteni vagy megvásárolni.
(5) A tűréshatárt úgy kell meghatározni, hogy az:
a)
tükrözze a szállítóhálózat rugalmasságát és a rendszerhasználó igényeit;
b)
tükrözze a rendszerhasználó által a betáplálásai és vételezései egyensúlyának felügyelete terén vállalt kockázatot;
c)
ne ássa alá a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac fejlődését;
d)
ne okozza a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseihez kapcsolódó költségek indokolatlan mértékű megemelkedését.
(6) A tűréshatárt az egyes rendszerhasználók egyes gáznapokon megvalósult betáplálásai és vételezései alapján kell kiszámítani, nem számítva a virtuális kereskedelmi pontokon megvalósult ügyleteket. Az alkategóriákat a vonatkozó nemzeti előírások alapján kell meghatározni.
(7) A nem naponta mért vételezésre alkalmazandó, a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott tűréshatárnak a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés és a nem naponta mért vételezés allokált mennyisége közötti különbségen kell alapulnia.
(8) A tűréshatár tartalmazhat egy olyan összetevőt, amely tekintetbe veszi a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés eltérését, ami az a mennyiség, amellyel az adott, a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés:
a)
meghaladja a nem naponta mért vételezés allokált mennyiségét, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség pozitív;
b)
elmarad a nem naponta mért vételezés allokált mennyiségétől, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség negatív.
XI. FEJEZET
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
51. cikk
A szállításirendszer-üzemeltető rugalmassági többletének felszabadítása
(1) Amennyiben a rugalmassági szolgáltatások igénybevételére kötött hosszú távú, érvényben lévő szerződések jogot biztosítanak a szállításirendszer-üzemeltető számára adott gázmennyiségek vételezésére vagy betáplálására, a szállításirendszer-üzemeltető törekszik e rugalmassági mennyiségek csökkentésére.
(2) Az érvényes hosszú távú szerződés alapján betáplálásra és vételezésre felhasználható rugalmassági többlet meghatározásakor a szállításirendszer-üzemeltető figyelembe veszi a rövid távú szabványtermékek igénybevételét.
(3) A rugalmassági többlet felszabadítása a következő módokon történhet:
a)
a meglévő szerződés feltételeinek megfelelően, amennyiben az a lekötött gázmennyiség csökkentését vagy a meglévő szerződés felbontását lehetővé tevő rendelkezéseket tartalmaz; vagy
b)
ilyen szerződéses jogok hiányában a következőképpen:
i.
a szerződés a megszűnéséig hatályban marad az abban leírt feltételeknek megfelelően;
ii.
a szerződő felek további megállapodások lehetőségét mérlegelik annak érdekében, hogy a kiegyensúlyozási célokra nem szükséges többletgázt visszajuttassák a piacra, és ezáltal más rendszerhasználóknak rugalmasabb szolgáltatások álljanak rendelkezésére.
(4) Amennyiben az érvényben lévő szerződés lehetővé teszi a rugalmassági többletnek a rendelkezésre álló többletmennyiségnek megfelelő csökkentését, a szállításirendszer-üzemeltető köteles e rendelet hatálybalépése után a lehető legkorábbi időpontban vagy a többlet megállapításakor csökkenteni a rugalmassági többletmennyiséget.
(5) A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel azokról az ideiglenes intézkedésként megvalósítandó konkrét javaslatokról, amelyek a rugalmassági többlet érvényben lévő hosszú távú szerződés szerinti felszabadítását célozzák.
(6) A szállításirendszer-üzemeltető közzéteszi az érvényben lévő hosszú távú szerződés alapján hozott kiegyensúlyozó intézkedéseik részleteit.
(7) A nemzeti szabályozó hatóság meghatározhatja, hogy a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditásának növelése érdekében milyen arányban kell lerövidíteni az ilyen hosszú távú szerződések érvényességi időtartamát.
52. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A nemzeti szabályozó hatóság engedélyezheti a szállításirendszer-üzemeltető számára, annak indokolt kérelme alapján, hogy 2014. október 1-jétől számított huszonnégy hónapon belül teljesítse a rendeletben meghatározott rendelkezéseket, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető nem hozott a X. fejezet szerinti ideiglenes intézkedést. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság él ezzel a lehetőséggel, e rendelet az említett szállításirendszer-üzemeltető egyensúlytartási zónájában a nemzeti szabályozó hatóság határozatában megállapított átmeneti időszak alatt nem alkalmazandó.
(2) Az (1) bekezdéssel összhangban, a nemzeti szabályozó hatóság az említett kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül indokolással ellátott határozatot hoz és azt közzéteszi. Az Ügynökséget és a Bizottságot haladéktalanul tájékoztatni kell az említett határozatról.
53. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 28. cikkének, 33. cikke (5) bekezdésének, 38. cikke (1) bekezdésének, 45. cikke (4) bekezdésének, 46. cikke (3) bekezdésének, 51. cikkének és 52. cikkének sérelme nélkül 2015. október 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 26-án.