RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 214/2013
af 11. marts 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9 og artikel 14, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") indførte ved forordning (EU) nr. 845/2012 (2) ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold ("de midlertidige foranstaltninger") på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale ("OCS-produkter", engelsk: organic coated steel products), med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 7. november 2011 af Eurofer ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 70 %, af den samlede EU-produktion af OCS-produkter. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af OCS-produkter med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger ("fremlæggelse af de foreløbige konklusioner"), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev aflagt et nyt kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Macrometal, Hamborg.
(5)
Parterne blev efterfølgende underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænkes at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse OCS-produkter med oprindelse i Kina og en endelig opkrævning af beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told ("endelig fremlæggelse af oplysninger"). Parterne fik desuden en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(6)
De interesserede parters bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning, i det omfang det var relevant.
2.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Som anført i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
3.1. Anmodninger om udelukkelse af varer
(8)
I betragtning 19 og 20 i forordningen om midlertidig told anførtes det, at Kommissionen havde modtaget en række anmodninger om udelukkelse af varer, og at der ikke var truffet konklusioner herom, på det tidspunkt hvor forordningen om midlertidig told blev offentliggjort.
(9)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner modtog Kommissionen flere anmodninger, som blev analyseret som følger:
3.1.1. OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin
(10)
En bruger af OCS-produkter indsendte en anmodning om at udelukke OCS-produkter med metallisk coating af et substrat af krom eller tin, fra anvendelsesområdet. Undersøgelsen fastslog, at metallisk coating af krom eller tin betyder, at denne varetype adskiller sig fysisk og kemisk fra de OCS-produkter der indgår i undersøgelsen. OCS-produkter med metallisk coating af et substrat af krom eller tin, anvendes næsten udelukkende til fødevareemballage og i kabelindustrien. EU-erhvervsgrenen forklarede også, at det ikke var meningen, at denne vare skulle indgå i anvendelsesområdet. Derfor udelukkes OCS-produkter med coating af et substrat af krom eller tin fra undersøgelsens anvendelsesområde.
(11)
China Iron and Steel Association ("CISA"), to importører og en bruger foreslog derefter udelukkelsen af fire andre varetyper. Disse anmodninger blev analyseret og afvist, som beskrevet i det følgende.
3.1.2. Varmvalsede plader med beskyttende primer både organisk og uorganisk
(12)
Denne anmodning blev afvist, da disse varer ikke hører til de undersøgte KN-koder. Maling eller overtrækning anvendes kun til rustbeskyttelse og disse varer hører derfor under KN-kode 7208 og ikke KN-kode 7210. Varmvalsede plader med beskyttende primer, både organisk og uorganisk, er ikke inkluderet i varedækningen og kan følgelig ikke udelukkes herfra.
3.1.3. OCS-produkter med substrattykkelse mellem 0,6 mm og 2,0 mm.
(13)
CISA og to importører anmodede om udelukkelse af OCS-produkter med substrattykkelse mellem 0,6 mm og 2,0 mm, som udgør mellem 5-10 % af importen fra Kina, og påstod, at der kun var direkte konkurrence mellem den kinesiske import og EU-erhvervsgrenens produktion af OCS-produkter med substrattykkelse på mellem 0,25 og 0,6 mm.
(14)
Denne anmodning blev afvist, idet både kinesiske eksportører og EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger OCS-produkter med substrattykkelse på mellem 0,6 og 2,0 mm, og da disse varer derfor tydeligvis er i direkte konkurrence. Der blev ikke fremlagt beviser for, at OCS-produkter med substrattykkelse over 0,6 mm ikke konkurrerer med OCS-produkter med substrattykkelse på under 0,6 mm, og at dette derfor skulle være en anden varetype. OCS-produkter med substrattykkelse på under og over 0,6 mm har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme endelige anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare.
3.1.4. OCS-produkter, der er overtrukket med substrat af aluminium-zinklegeringer
(15)
De to importører påstod, at kun fire EU-producenter har licens til at producere denne varetype, og at kun en virksomhed i virkeligheden producerede den. De påstod desuden, at denne vare adskiller sig fra OCS-produkter, der er overtrukket med zink, for så vidt angår egenskaberne.
(16)
Denne påstand blev afvist, da de to varetyper er indbyrdes udskiftelige med overlappende anvendelsesformål, og mindst to samarbejdsvillige EU-producenter fremstillede denne varetype i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at kun en samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent eksporterede denne varetype til Unionen i undersøgelsesperioden.
3.1.5. OCS-produkter, der er overtrukket med substrat af zinklegeringer
(17)
Denne anmodning blev afvist, da denne vare i modsætning til en brugers påstand produceres og sælges i væsentlige mængder af flere EU-producenter og har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål som andre typer OCS-produkter.
3.2. Anmodninger om medtagelse af varer
(18)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod en sammenslutning, at OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin, som klassificeres under Taric-kode 7210122010 og 7210500010, kan medtages i varedækningen. Denne anmodning blev afvist, idet disse koder ikke indgik i den oprindelige klage, og da varerne under disse koder har andre fysiske og tekniske egenskaber end varerne i klagen.
3.3. Den pågældende vare
(19)
Da udelukkelsen af OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin blev accepteret, ændres de foreløbige konklusioner vedrørende den pågældende vare, jf. betragtning 13 og 14 i forordningen om midlertidig told, af denne udelukkelse.
(20)
Den pågældende vare er således visse OCS-produkter dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) og undtagen varer med et substrat af metallisk coating af krom eller tin, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 ("den pågældende vare").
3.4. Samme vare
(21)
Da der ikke indkom bemærkninger til konklusionerne i betragtning 15-18 i forordningen om midlertidig told, bekræftes de foreløbige konklusioner med hensyn til samme vare.
4. DUMPING
(22)
Adskillige kinesiske eksporterende producenter indsendte bemærkninger vedrørende dumping efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og fremlæggelsen af Kommissionens foreløbige konklusioner vedrørende de kinesiske eksporterende producenter.
4.1. Markedsøkonomisk behandling
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 21-38 i forordningen om midlertidig told. Ingen af de to grupper af samarbejdsvillige eksportører i Kina, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne godtgøre, at de opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling.
4.2. Individuel behandling
(24)
To eksporterende producenter i Kina opfyldte kriterierne for individuel behandling (betragtning 40 i forordningen om midlertidig told). En anden part gentog sin anmodning om at blive indrømmet individuel behandling og individuel undersøgelse. Denne part trak sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men ønskede stadig at blive indrømmet individuel behandling og individuel undersøgelse. Anmodningen blev betragtet som en anmodning om individuel undersøgelse og indgik derfor i de nævnte anmodninger i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told. I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5 og 6, anvendes der individuelle toldsatser for indførsel fra eksportører eller producenter, der indrømmes individuel undersøgelse som omhandlet i grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som uddybet i betragtning 26-31 blev anmodningen om en individuel told for denne part afvist.
(25)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-40 i forordningen om midlertidig told.
4.3. Individuel undersøgelse
(26)
Otte eksporterende producenter indgav anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som uddybet i betragtning 41-42 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes, blev en eksporterende producent, Union Steel China, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, undersøgt ved et kontrolbesøg som led i behandlingen af denne parts anmodning om markedsøkonomisk behandling.
(27)
Hvad angår de øvrige anmodninger om individuel undersøgelse, blev det konkluderet, at det ville være urimeligt byrdefuldt at gennemføre individuelle undersøgelser og forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Disse anmodninger blev derfor afvist.
(28)
En part påstod, at dennes anmodning ikke kan betragtes som administrativt belastende, da Kommissionens tjenestegrene efter den foreløbige fase stadig har seks måneder til den endelige fastsættelse. I tidligere undersøgelser har Kommissionens tjenestegrene også indrømmet individuel undersøgelse efter den foreløbige fase.
(29)
En anden part, som allerede er omtalt i betragtning 24, påstod, at virksomheden burde indrømmes individuel undersøgelse, idet den havde indsendt de nødvendige oplysninger inden fristens udløb, og da en anden eksporterende producent, Union Steel China, allerede var blevet indrømmet individuel undersøgelse.
(30)
Beslutningen om at indrømme individuelle undersøgelser træffes fra sag til sag under hensyntagen til antallet af anmodninger og den tid, der er til rådighed, til at behandle disse anmodninger. I betragtning af antallet af anmodninger, den begrænsede tid, der var til rådighed efter behandlingen af de eksporterende producenter i stikprøven og anmodningen om markedsøkonomisk behandling fra den eksporterende producent, som ikke blev inkluderet i stikprøven, og de proceduremæssige frister, der skal overholdes, blev det i den foreliggende sag besluttet, at disse anmodninger ikke kunne accepteres, jf. betragtning 27.
(31)
Som uddybet i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told for så vidt angår Union Steel China, var omstændighederne anderledes, da denne virksomhed allerede var blevet kontrolleret som led i behandlingen af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling.
4.4. Normal værdi
4.4.1. Referenceland
(32)
Der blev ikke modtaget nye bemærkninger til valget af Canada som referenceland. Konklusionerne i betragtning 43-49 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
4.4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(33)
Den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. Canada). Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af salgspriserne på hjemmemarkedet og den beregnede normale værdi for en canadisk producent af samme vare, jf. betragtning 50-55 i forordningen om midlertidig told.
(34)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod to kinesiske eksporterende producenter, at Kommissionen ikke fremlagde de nødvendige oplysninger vedrørende den normale værdi i referencelandet, navnlig vedrørende de forskellige varetyper, varernes sammenlignelighed, repræsentativitet og justeringer.
(35)
Disse påstande blev delvis accepteret. Kommissionen fremlagde alle de nødvendige oplysninger til de kinesiske eksporterende producenter om data, der anvendes til at beregne normal værdi, som kunne frigives uden at overtræde bestemmelserne i grundforordningens artikel 19, dvs. ved at sikre, at fortrolige oplysninger leveret af den eneste canadiske producent behandles som sådan og ikke fremlægges over for andre parter. Oplysningerne, som blev givet til de eksporterende producenter, gav dem mulighed for at forstå den anvendte metode i tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2. Det blev dog konkluderet, at der kunne fremlægges mere detaljerede oplysninger pr. varetype ved at anvende intervaller af hensyn til at respektere de fortrolige oplysninger. Disse oplysninger blev fremlagt i den endelige fremlægning. Der blev desuden fremlagt mere detaljerede oplysninger om, hvorfor visse varetyper ikke var blevet fundet repræsentative, og om omfanget af de justeringer, der blev foretaget til den normale værdi.
(36)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner erkendte en part, at der ganske rigtigt var blevet fremlagt mere detaljerede data, men påstod, at visse data stadig manglede navnlig vedrørende de produktionsomkostninger, der blev anvendt til at fastlægge den normale værdi for de varetyper, der ikke solgtes på hjemmemarkedet.
(37)
Til disse varetyper, som ikke solgtes på hjemmemarkedet, anvendte man produktionsomkostningerne til de mest lignende varetyper som grundlag med eventuelle justeringer. Selv om de ikke var identiske med de varetyper, der blev eksporteret af de kinesiske eksporterende producenter, lignede de dog i høj grad de typer, som de kinesiske eksporterende producenter solgte, idet kun tykkelsen af den organiske coating generelt varierede. Forskellene i produktionsomkostningerne blev derfor fundet ubetydelige.
(38)
Kommissionen fremlagde, som den part erkendte i sine bemærkninger, mere detaljerede data i intervaller, herunder data om de produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste i referencelandet, som blev brugt til at beregne den normale værdi, data om omfanget af de generelle justeringer, der blev foretaget til den normale værdi, data om den endelig normale værdi pr. varegruppe, data om repræsentativitet og arten og virkningerne af justeringer, der blev foretaget til den normale værdi.
(39)
Fremlæggelsen af de endelige konklusioner, som blev foretaget i henhold til kravene i grundforordningens artikel 20, gav, iflg. ovenstående, de interesserede parter mulighed for at mulighed for at forstå den anvendte metode i tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, og alle parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner. Det blev derfor konkluderet, at fremlæggelsen var komplet, og at de interesserede parters ret til forsvar var fuldt ud respekteret.
(40)
En part påstod, at kilden til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste ikke blev uddybet i de tilfælde, hvor den normale værdi blev beregnet. I betragtning 55 i forordningen om midlertidig told forklares det dog, at man anvendte den canadiske producents SA&G og fortjenstmargenen for de varetyper, der var fortjenstgivende i de tilfælde, hvor den normale værdi skulle beregnes. Salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste baseres, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, og stk. 6, på referencelandsproducentens verificerede omkostninger og hjemmesalgspriser i almindelig handel.
(41)
På grundlag af ovenstående bekræftes betragtning 50-55 i forordningen om midlertidig told.
4.5. Eksportpris
(42)
I mangel af andre bemærkninger bekræftes betragtning 56 i forordningen om midlertidig told.
4.6. Sammenligning
(43)
To parter påstod, at Kommissionen ikke havde fremlagt tilstrækkelige oplysninger om varetypernes sammenlignelighed og deres repræsentativitet pr. varetype.
(44)
Jf. betragtning 35, fremlagde Kommissionen alle de relevante oplysninger, som den havde, for de kinesiske eksporterende producenter under hensyntagen til bestemmelserne om fortrolighed i grundforordningen. Der blev fremlagt mere detaljerede oplysninger pr. varetype som følge af denne påstand, som blev fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, herunder en forklaring på, hvorfor visse varetyper ikke var repræsentative, og hvorfor den normale værdi derfor skulle beregnes.
(45)
Efter kontrolbesøget hos den canadiske referencelandsproducent blev den normale værdi for visse varetyper nedjusteret for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), hovedsagelig da det blev konstateret, at den organiske coating, som den canadiske producent anvender til visse varetyper, var af en anden kvalitet end den, der anvendes af de kinesiske eksporterende producenter. Disse justeringer resulterede i en lavere normal værdi de pågældende varetyper.
(46)
En part ønskede at få kendskab til beløbet af hver enkelt justering til den normale værdi. For at respektere de fortrolige data, som den canadiske producent havde indsendt, kunne disse data ikke fremlægges. De samlede procentvise justeringer blev dog opgivet i fremlæggelsen af de endelige konklusioner og viste, at virkningen af justeringerne var ubetydelig.
(47)
De varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet, lignede i høj grad de typer, som de kinesiske eksporterende producenter solgte, selv om der jf. betragtning 37 blev fundet enkelte forskelle. Det blev konstateret, at disse varetyper var ens, hvad angår stålkvalitet, substratbredde og -tykkelse, og hvad angår den type metallisk coating, der anvendtes, og massen heraf.
(48)
Hvor det var relevant, blev der foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, jf. betragtning 45, som følge af en forskel i kvaliteten af den anvendte organiske coating ved visse varetyper. For at beregne markedsværdien af denne forskel blev der taget hensyn til den gennemsnitlige omkostningsforskel sammenholdt med den mest lignende varetype og de internationale markedspriser.
(49)
Samme part ønskede at vide, om transport- og forsikringsomkostningerne var inkluderet i SA&G. Det skal bemærkes, at da sammenligningen blev foretaget ab fabrik, var disse omkostninger ikke inkluderet.
(50)
En part påstod, at virksomhedens anmodning om justering af værdien af tre fakturaer burde være blevet taget i betragtning ligesom en bestemt salgstransaktion; påstanden blev ikke taget i betragtning. Denne påstand vedrørte en kompensation, som udbetaltes til en kunde i forbindelse med salg før undersøgelsesperioden, men som blev behandlet som en rabat på værdien af disse tre fakturaer, som blev udstedt i undersøgelsesperioden, hvilket betød, at værdien af disse tre fakturaer blev reduceret. Virksomhedens påstand blev accepteret. Den krævede justering blev foretaget, og den salgstransaktion, som fejlagtigt var blevet udeladt, blev inkluderet i beregningen af eksportprisen.
(51)
I mangel af andre bemærkninger bekræftes konklusionerne i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.7. Dumpingmargen
(52)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes metodologien i betragtning 58 og 59 i forordningen om midlertidig told.
(53)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev Kommissionen informeret om, at visse handelsselskaber, som ikke producerede den pågældende vare, var blevet nævnt i den dispositive del af forordningen. Disse handelsselskaber er nu blevet slettet fra den dispositive del, og kun de eksporterende producenter er nævnt.
(54)
I betragtning af justeringen af den normale værdi og den meget lille justering af eksportprisen, jf. betragtning 45 og 50, og da der ikke indkom yderligere bemærkninger, udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet:
Virksomhedens navn
Dumpingmargen (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
48,9
Union Steel China
50,9
Andre samarbejdsvillige virksomheder
55,0
Ikke-samarbejdsvillige virksomheder
68,1
(55)
På grundlag af kendsgerningerne i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told blev den landsdækkende dumpingmargen for Kina beregnet på grundlag af den højeste dumpingmargen, der var fastlagt for de eksporterende producenters repræsentative varetyper. I betragtning af justeringerne af den normale værdi, jf. betragtning 45, udligningstolden som følge af eksportsubsidier, som er indført på samme vare i den parallelle antisubsidieundersøgelse, og da der ikke indkom andre bemærkninger, blev den landsdækkende dumping fastsat til 68,1 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
5. SKADE
5.1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(56)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger til EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 63-64 i forordningen om midlertidig told.
5.2. EU-markedet
(57)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger vedrørende EU-markedet, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-69 i forordningen om midlertidig told.
5.3. EU-forbruget
(58)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told påpegede enkelte interesserede parter nogle uoverensstemmelser i de offentliggjorte skadesdata. Kommissionen behandlede oplysningerne på ny og reviderede, hvor det var nødvendigt, oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenen og EU-markedet. Disse revisioner medførte ændringer i visse data for visse år, men tendensen og dermed konklusionerne om disse data er generelt uændrede.
(59)
Efter ovennævnte revision udviklede det samlede EU-forbrug sig således:
2008
2009
2010
UP
Forbrug (tons)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeks (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Det samlede forbrug på EU-markedet svandt med 7 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 25 %, som overvejende svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise i især byggeindustrien. Herefter begyndte forbruget igen at stige med 18 procentpoint fra 2009 til UP, men det lå stadig under det oprindelige niveau fra 2008.
(61)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 70-72 i forordningen om midlertidig told.
5.4. Import til Unionen og markedsandel
(62)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode. Markedsandelene er blevet ændret som følge af ændringerne i forbrugstallene:
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (ton)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008 = 100)
100
32
98
149
Markedsandel (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeks (2008 = 100)
100
43
112
160
Kilde:
Eurostat
(63)
Ændringen i forbrugstallene ovenfor har ændret markedsandelen for importen fra Kina i forhold til de tal, der blev offentliggjort i forordningen om midlertidig told. Tendensen er dog stadig den samme. Markedsandelen for importen fra Kina steg betydeligt fra 9,1 % i starten af den betragtede periode til 14,6 % ved udgangen. Efter et fald i 2009, som afspejlede et markant fald i forbruget som følge af den økonomiske krise, steg importen igen i et meget hurtigt tempo, og markedsandelen steg på et år til 2008-niveau, dvs. til førkriseniveau, og ved udgangen af UP var niveauet betydeligt højere end i 2008.
5.4.1. Importpriser og prisunderbud
(64)
Efter fremlæggelsen anmodede en eksporterende producent om yderligere oplysninger vedrørende beregningen af prisunderbuddet, i tilfælde hvor der ikke var et nøjagtigt match mellem den varetype, der eksporteredes fra Kina, og den varetype, der solgtes på EU-markedet af EU-erhvervsgrenen. Producenten ønskede desuden oplysninger om, hvorvidt der var foretaget justeringer for fysiske forskelle i tilfælde, hvor der ikke var fundet et nøjagtigt match.
(65)
I de tilfælde, hvor der ikke var et nøjagtigt match mellem den eksporterede varetype og den varetype, der solgtes af EU-erhvervsgrenen, sammenlignede Kommissionen den eksporterede varetype med den mest lignende varetype, som solgtes af EU-erhvervsgrenen. I disse tilfælde blev der foretaget en sammenligning med den mest lignende varetype, når den eneste forskel var substrattykkelsen.
(66)
Hvor der var mere end en meget lignende varetype, sammenlignende Kommissionen den eksporterede varetype med den billigste varetype, der solgtes på EU-markedet, uanset om denne billigere varetype havde tykkere eller tyndere substrat. Det blev derfor ikke skønnet nødvendigt at foretage justeringer for fysiske forskelle.
(67)
Da der ikke indkom andre bemærkninger om importprisen og prisunderbuddet, bekræftes betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told.
6. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
6.1. Indledende bemærkninger
(68)
Da der ikke indkom bemærkninger til de indledende bemærkninger om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, påvirkes konklusionerne i betragtning 82-85 ikke.
6.2. Oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som helhed (makroøkonomiske indikatorer)
(69)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner i betragtning 86-92 ajourførte Kommissionen de datakilder, der lå til grund for disse konklusioner. Ajourføringen har ikke i væsentlig grad ændret indikatorerne i forordningen om midlertidig told eller ændret de tendenser, som lå til grund for Kommissionens skadesanalyse. De ajourførte data fremgår af nedenstående:
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeks (2008 = 100)
100
79
90
90
Produktionskapacitet (tons)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeks (2008 = 100)
100
102
102
99
Kapacitetsudnyttelse (%)
74
57
65
68
Indeks (2008 = 100)
100
77
88
92
Kilde:
Klagen og spørgeskemabesvarelser
(70)
Selv om disse data er ændret en smule, er tendenserne og konklusionerne i betragtning 87 og 88 i forordningen om midlertidig told uændrede og bekræftes derfor. Produktionen faldt markant i 2009, genrejste sig delvist i 2010 og lå stabilt i UP, men dog stadig under 2008-niveauet. Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode, men kapacitetsudnyttelsen faldt i takt med produktionstendensen.
6.2.2. Salgsmængde, markedsandel og vækst
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeks (2008 = 100)
100
77
90
88
Markedsandel (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeks (2008 = 100)
100
104
102
95
Kilde:
Klagen og spørgeskemabesvarelser
(71)
I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder markant med 23 %. I 2010 steg salgsmængden med 13 procentpoint, men faldt derefter med to procentpoint i UP. Konklusionerne i betragtning 90 og 91 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
2008
2009
2010
UP
Beskæftigelse (i FTÆ)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeks (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
627
543
655
665
Indeks (2008 = 100)
100
87
104
106
Kilde:
Klagen, spørgeskemabesvarelser og Eurofer
(72)
Selv om disse data er ændret en smule, bekræftes konklusionerne om beskæftigelsen i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Data vedrørende EU-producenter i stikprøven (mikroøkonomiske indikatorer)
(73)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner i betragtning 93-108 ajourførte Kommissionen de datakilder, der lå til grund for disse konklusioner. Ajourføringen har ikke i væsentlig grad ændret indikatorerne i forordningen om midlertidig told eller ændret de tendenser, som lå til grund for Kommissionens skadesanalyse. De ajourførte data fremgår af nedenstående:
6.3.1. De repræsentative EU-producenters gennemsnitlige enhedspriser
(74)
Efter et fald i enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på 21 % i 2009 og deraf følgende tab begyndte enhedsprisen at stige igen. I 2010 og UP oplevede EU-erhvervsgrenen en stigning i omkostningerne og kunne kun i begrænset omfang øge priserne for at dække dem, kun akkurat nok til at holde rentabiliteten på samme niveau for 2010 og UP. Dette resulterede dog i et yderligere tab af markedsandele, idet de kinesiske importpriser konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser.
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
1 023
805
911
994
Indeks (2008 = 100)
100
79
89
97
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
925
884
893
978
Indeks (2008 = 100)
100
95
97
106
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.2. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
(75)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved salg i EU til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætning i forbindelse med salget)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Likviditet (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008 = 100)
100
64
46
62
Investeringer (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008 = 100)
100
8
22
27
Investeringsafkast (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indeks (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.3. Lagerbeholdninger
(76)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
2008
2009
2010
UP
Slutlagre (ton)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008 = 100)
100
83
107
112
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.4. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
(77)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. medarbejder (i EUR, EU-producenter i stikprøven)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008 = 100)
100
95
96
102
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.5. Bunden anvendelse og bundet salg
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (ton)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeks (2008 = 100)
100
80
87
85
Markedsandel (%)
22
24
22
20
Indeks (2008 = 100)
100
108
99
92
Kilde:
Klagen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (EUR/ton)
962
802
901
965
Indeks (2008 = 100)
100
83
94
100
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(78)
Til trods for de korrektioner, der blev foretaget i de oplysninger, der blev offentliggjort i forordningen om midlertidig told, er konklusionerne om bunden anvendelse og salg uændrede. Den gennemsnitlige værdi pr. ton af det bundne salg lå stabilt i den betragtede periode og var 3 % lavere end salgsprisen ved salg fra EU-producenterne i stikprøven til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP.
6.4. Konklusion om skade
(79)
På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 110-113 i forordningen om midlertidig told.
(80)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gav to parter sig til kende og påstod, at der findes nyere og mere relevante data til brug ved fastsættelsen af skade, og at Kommissionen ikke burde have taget 2008 som udgangspunkt for skadesanalysen, men derimod 2009. De påstod, at WTO's retspraksis har fastslået, at nyere data er mere relevante for fastsættelsen af skade end historiske data, og at udkommet af en analyse af en bestemt årrække i høj grad afhænger af, hvilke år der anvendes, da et skifte fra et år til et andet kan give et ganske anderledes resultat. En sammenligning fra 2009 til udgangen af UP viser således en anderledes tendens end sammenligningen fra starten af den betragtede periode til udgangen af UP.
(81)
Denne påstand blev ikke accepteret. Den betragtede periode blev defineret i henhold til almindelige praksis og WTO's anbefalinger som en objektiv periode på tre til fire år, som udløber med udgangen af undersøgelsesperioden, som er en 12-månedersperiode, der udløber så tæt på indledningsdatoen som muligt.
(82)
Selv hvis den betragtede periode var startet i 2009, ville konklusionen om væsentlig skade være gyldig. EU-erhvervsgrenen havde ikke nået sin målfortjeneste i en periode med stigende import til trods for stigende produktionsmængder, salgsmængder og stigende produktivitet. Da forbruget steg efter 2009 blev denne stigning mættet af importen fra Kina og ikke af EU-erhvervsgrenen, som tabte markedsandele fra 2009 til udgangen af UP.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Dumpingimportens virkninger
(83)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 115-119 i forordningen om midlertidig told.
7.2. Andre faktorers indvirkning
7.2.1. Import fra tredjelande
Land
2008
2009
2010
UP
Sydkorea
Mængde (ton)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008 = 100)
100
99
76
104
Markedsandel (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeks (2008 = 100)
100
133
87
112
Gnms. pris
901
727
846
903
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
100
Indien
Mængde (ton)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008 = 100)
100
93
97
88
Markedsandel (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeks (2008 = 100)
100
125
111
95
Gnms. pris
932
667
773
824
Indeks (2008 = 100)
100
72
83
88
Andre lande
Mængde (ton)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008 = 100)
100
64
50
67
Markedsandel (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeks (2008 = 100)
100
85
57
72
Gnms. pris
951
809
924
955
Indeks (2008 = 100)
100
85
97
100
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (ton)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008 = 100)
100
84
71
86
Markedsandel (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeks (2008 = 100)
100
112
81
92
Gnms. pris
929
735
842
898
Indeks (2008 = 100)
100
79
91
97
Kilde:
Eurostat
(84)
Der blev foretaget mindre ændringer af tallene for EU-erhvervsgrenen, hvilket også i mindre grad har påvirket tallene vedrørende markedsandelen for importen fra tredjelande.
(85)
Enkelte interesserede parter anfægtede Kommissionens beslutning om kun at indlede en undersøgelse over for Kina og ikke over for Indien og Sydkorea, selv om importmængden og pristendensen svarede til Kinas.
(86)
Importmængderne fra Indien faldt, jf. betragtning 120-122 i forordningen om midlertidig told, i den betragtede periode, og importen fra Sydkorea steg kun med 4 %. De indiske priser faldt med 12 %, og de sydkoreanske priser var stabile, men var til alle tider højere end de kinesiske priser. Argumentet afvises derfor, da Kommissionen ikke modtog beviser for eller påstande om dumping og deraf følgende skade fra disse lande.
(87)
Konklusionerne i betragtning 120-122 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2008
2009
2010
UP
Eksport, Eurostat (ton)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008 = 100)
100
91
87
90
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008 = 100)
100
88
93
102
Eksport fra EU-producenterne i stikprøven
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008 = 100)
100
87
90
86
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008 = 100)
100
76
91
104
Kilde:
Eurostat og verificerede spørgeskemabesvarelser
(88)
Da der ikke indkom bemærkninger om EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 123-124.
7.2.3. EU-erhvervsgrenens import fra Kina
(89)
Visse parter påstod fortsat, at EU-erhvervsgrenens importmængder fra Kina, i modsætning til konklusionen i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told, udgjorde 40 % af den samlede import fra Kina. Der blev ikke fremlagt beviser for denne påstand, som ikke kunne bekræftes. Denne påstand afvises derfor.
(90)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod en importør, at EU-erhvervsgrenen importerede store mængder af den pågældende vare fra Kina, og fremlagde sine data om videresalg som bevis herfor.
(91)
Det kan ikke benægtes, at EU-erhvervsgrenen har importeret visse mængder af den pågældende vare fra Kina. Men selv med importørens egne data er den påståede mængde under 1 % af den samlede import fra Kina og derfor ubetydelig. EU-erhvervsgrenens import fra Kina udgjorde, jf. betragtning 125 i forordningen om midlertidig told, 2-3 % af den samlede import i undersøgelsesperioden.
(92)
Resultaterne i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2.4. Bunden anvendelse og bundet salg
(93)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod CISA igen, at EU-erhvervsgrenen producerede OCS-produkter til sine forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det efterfølgende handelsled til en "subsidieret" pris og derved underbød sine konkurrenter i det pågældende segment. Der blev dog ikke fremlagt beviser, der kunne ændre Kommissionens konklusion i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told, nemlig at prisforskellen mellem salget til forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne kunder var lille (2 %), og at dette ikke var et tilfælde af selvforskyldt skade.
(94)
CISA anfægtede desuden oplysningerne om omkostninger efter importen af OCS-produkter og, i forlængelse heraf, prisen på OCS-produkter til forretningsmæssigt forbundne parter. På baggrund af prisen på varmdyppede, galvaniserede coils, en råvare til fremstilling af OCS-produkter, påstod CISA, at omkostningerne til fremstilling af OCS-produkter i undersøgelsesperioden ikke kunne overstige 900 EUR/ton.
(95)
Kommissionen anfægter ikke de data, som CISA har fremlagt vedrørende omkostningerne til produktion af varmdyppede, galvaniserede coils, men produktionsomkostningerne for OCS-produkter blev verificeret hos samtlige EU-producenter i stikprøven. Kommissionen finder det godtgjort, at de samlede produktionsomkostninger (råvarer, bearbejdning, coating, SA&G, finansielle omkostninger m.m.) er som anført i betragtning 74.
(96)
CISA påstod derefter, at salget af OCS-produkter til forretningsmæssigt forbundne parter er tabsgivende og derfor påfører EU-erhvervsgrenen skade. Dette er baseret på en sammenligning af de samlede produktionsomkostninger (978 EUR/ton) og den gennemsnitlige salgspris ved salg til forretningsmæssigt forbundne parter (965 EUR/ton).
(97)
Det er korrekt, at en simpel matematisk udregning viser, at salget til forretningsmæssigt forbundne parter er tabsgivende, men dette ville samtidig betyde, at EU-erhvervsgrenen har de samme SA&G-omkostninger og andre salgsomkostninger på det bundne salg og salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Salget til forretningsmæssigt forbundne parter foregik dog, jf. betragtning 105 i forordningen om midlertidig told, på grundlag af "kostpris plus avance-metoden", og EU-erhvervsgrenen kunne derfor dække sine omkostninger på dette salg.
(98)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes konklusionerne i betragtning 126-127 i forordningen om midlertidig told.
7.2.5. Den økonomiske krise
(99)
Efter fristen for indsendelse af bemærkninger til de endelige konklusioner bemærkede en part den annoncerede lukning af en fabrik i Belgien, og at force majeure vanskeliggjorde en normal produktion og afsendelse af varer fra andre produktionsanlæg i Belgien. Den interesserede part påstod, at dette viser, at der ikke er forsyningssikkerhed i EU af OCS-produkter, og at man derfor burde give importører og brugere lov til frit at indkøbe deres OCS-produkter fra EU og Kina.
(100)
Disse påstande blev afvist. Da kapacitetsudnyttelsen er lav i EU, er det ikke et spørgsmål om leverancer, da EU-erhvervsgrenen har en passende kapacitet til rådighed. De produktionsanlæg, der blev lukket i Belgien, producerede under alle omstændigheder ikke OCS-produkter. Forsyningssikkerhed er naturligvis vigtig, men målet med den foreslåede told i denne procedure er ikke at bremse leveringen af OCS-produkter fra Kina, men blot at forhindre, at leveringerne dumpes på EU-markedet.
(101)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes konklusionerne i betragtning 128-129 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2.6. Strukturbestemt overkapacitet
(102)
Visse parter påstod yderligere, at EU-producenterne havde en strukturbestemt overkapacitet, som var større en det samlede EU-forbrug. Denne påstand blev allerede fremsat på et tidligere tidspunkt og blev behandlet i betragtning 130-132 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev fremlagt yderligere beviser til dette punkt, bekræftes konklusionerne i nævnte betragtninger.
7.2.7. Stigning i produktionsomkostningerne
(103)
Visse parter påstod, at en kilde til EU-producenternes skade var en stigning i deres produktionsomkostninger i hele den betragtede periode. Ovenstående data viser, at produktionsomkostningerne i gennemsnit kun steg med 6 %. Uden dumpingimport fra Kina burde EU-erhvervsgrenen have været i stand til at vælte denne stigning over på sine kunder, men priserne faldt med 3 %. Påstanden om, at produktionsomkostningerne forvoldte skade, afvises derfor.
7.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(104)
På baggrund af ovenstående opretholdes de foreløbige konklusioner i betragtning 133-136 i forordningen om midlertidig told, med hensyn til at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. De foreløbige konklusioner om virkningen af de andre kendte faktorer, som kunne have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev også bekræftet: Disse faktorer synes ikke at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8. UNIONENS INTERESSER
8.1. EU-erhvervsgrenen
(105)
Der blev ikke fremlagt nye bemærkninger eller oplysninger vedrørende EU-producenternes interesser efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner. Betragtning 138-143 i forordningen om midlertidig told om disse gruppers interesse bekræftes derfor.
8.2. Importører, forhandlere og brugere
(106)
Der blev modtaget bemærkninger fra importører og andre interesserede parter efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner, men der blev ikke modtaget nye bemærkninger eller oplysninger vedrørende importørernes, forhandlernes og brugernes interesser. De foreløbige konklusioner i betragtning 144-152 i forordningen om midlertidig told om disse parters interesse bekræftes derfor.
8.3. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(107)
I lyset af ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om Unionens interesser, dvs. at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre endelige foranstaltninger over for importen af OCS-produkter med oprindelse i Kina.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(108)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod to interesserede parter, at de fremlagte data ikke indeholdt tilstrækkelige oplysninger og uddybninger om beregning af underbud og underbudsmargener. Visse værdier blev, jf. uddybningen i fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, ikke fremlagt af fortrolighedshensyn, da den pågældende model kun fremstilles af en eller to EU-producenter. Intervallerne for disse modeller blev fremlagt i fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(109)
Interesserede parter anfægtede også, at man brugte EU-erhvervsgrenens målfortjeneste på 6,7 % til at beregne skadesmargenen. De påstod, at en sådan fortjeneste var overdrevet og urealistisk i lyset af det nuværende økonomiske klima, og at 2008 ikke var et repræsentativt år for fortjenesten, idet det var et ekstraordinært år for stålindustrien.
(110)
Denne påstand afvises. For det første var rentabiliteten for OCS-produkter faktisk højere før 2008 end i 2008, hvilket modsiger påstanden om, at 2008 var et ekstraordinært år. For det andet er målfortjenesten den fortjenesten, der kan opnås uden dumpingimport. 2008 var det sidste år, hvor EU-erhvervsgrenen endnu ikke var påvirket af dumpingimportens fulde virkninger, og det er derfor et passende grundlag for at fastsætte målfortjenesten.
(111)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner anfægtede interesserede parter igen brugen af en målfortjeneste på 6,7 % for EU-erhvervsgrenen og beskrivelsen af 2008 som et repræsentativt år for rentabiliteten. Denne påstand blev afvist, da der ikke foreligger bevis for, hvad EU-erhvervsgrenens fortjeneste ville have været i 2008 uden den finansielle krise. Deres påstand om, at EU-erhvervsgrenens fortjeneste i 2008 blev påvirket af den finansielle krise, hvilket gjorde 2008 til et usædvanligt år, syntes at pege i retning af argumentet om, at fortjenesten i 2008 var lavere, end erhvervsgrenen kunne forvente i et normalt år.
(112)
Interesserede parter påpegede også, at importmængderne fra Kina var på deres laveste i 2009 og ikke i 2008. Da EU-erhvervsgrenen ikke var rentabel i 2009, er det dog umuligt at anvende data for 2009 til at fastsætte en målfortjeneste for EU-erhvervsgrenen.
(113)
CISA påstod desuden, at fortjenesten ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i 2008 ikke kunne anvendes som målfortjeneste, idet året udviser den største prisforskel mellem salg til forretningsmæssigt forbundne og ikke forbundne kunder. Denne påstand blev afvist, da prisforskellen ikke er relevant for beregningen af fortjenesten på salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(114)
CISA foreslog derefter, at målfortjenesten for salg af OCS-produkter til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen baseres på den gennemsnitlige samlede fortjeneste for den multinationale virksomhed ArcelorMittal for 2010 og 2011. Dette blev afvist som en pålidelig kilde til fortjenesten på OCS-produkter i Unionen uden dumpingimport, da fortjenesten for hele den verdensomspændende ArcelorMittal-gruppe tydeligvis ikke er repræsentativ for fortjenesten ved salg af OCS-produkter i Unionen.
(115)
Interesserede parter anfægtede også de omkostninger efter importen, som blev anvendt til at beregne den midlertidige told, idet de var baseret på data fra kun én importør. Kommissionen verificerede endnu en importør på et senere tidspunkt, og dennes data er nu blevet anvendt til at beregne omkostningerne efter importen. Ved at anvende et gennemsnit af de to virksomheder, er omkostningerne nu faldet en anelse, hvilket har ført til en tilsvarende stigning i skadesmargenerne.
(116)
En interesseret part anfægtede Kommissionens metode til beregning af underbudsmargenen. Denne anfægtelse var dog baseret på en fejlagtig antagelse af, at Kommissionen havde beregnet underbudsmargenen ved at trække EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjeneste i UP (2,6 %) fra markedsprisen for at komme til "nulpunktsniveauet" (dvs. en pris, der ikke medfører fortjeneste) og derefter lægge målfortjenesten til dette nulpunktsniveau.
(117)
Kommissionen beregnede underbudsmargenen ved at lægge målfortjenesten til produktionsomkostningerne for hver varetype. Den metode, som den interesserede part foreslog, er fejlagtig, da den gennemsnitlige fortjeneste på 2,6 % ikke automatisk blev opnået ved hvert salg af hver model for samtlige virksomheder, hvis data blev anvendt.
(118)
En interesseret part anfægtede desuden Kommissionens skadesberegninger. Da denne part ikke havde fuld adgang til de data, som Kommissionen anvendte til at beregne skadesmargenen, forsøgte parten selv at beregne margenen på grundlag af dennes opfattelse af prisforskellen på markedet mellem produkter med aluminium-zinklegeringer og med zinksubstrat, som blev beregnet til 50 USD/ton. Denne "nyberegning" på grundlag af ufuldstændige data resulterede i en lavere skadesmargen end den, som Kommissionen havde beregnet og fremlagt for parterne.
(119)
Disse påstande blev derfor afvist, da den påstående prisforskel efter en analyse af de samlede data fra både de eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen ikke kunne påvises. Det skal således understreges, at de data, som den interesserede part anvendte, var ufuldstændige og derfor ikke kunne betragtes som pålidelige til at genskabe Kommissionens skadesberegninger.
(120)
Konklusionerne i betragtning 154-158 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
9.2. Endelige foranstaltninger
(121)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelig antidumpingtold på importen af OCS-produkter med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel.
(122)
Syv virksomheder uden for stikprøven samarbejdede med antidumpingundersøgelsen, men ikke den parallelle antisubsidieundersøgelse. Disse virksomheder pålægges en nultold. I antisubsidieundersøgelsen pålægges disse virksomheder resttolden.
(123)
For at sikre lige behandling af nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye producenter, som ellers ikke ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4 ikke finder anvendelse, når der er benyttet stikprøver ved undersøgelsen.
(124)
Ud fra ovenstående fastsættes tolden til følgende:
Virksomhedens navn
Subsidie-margen (%)
Dumping-margen (%)
Skades-margen (%)
Udlignings-told (%)
Anti-dumpingtold (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50
13,7
13,7
0
Andre samarbejdsvillige virksomheder i antidumpingundersøgelsen (undtagen de virksomheder, der er pålagt resttold i henhold til den parallelle gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2013 vedrørende antisubsidie) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Ikke-samarbejdsvillige virksomheder
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(125)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, og under hensyntagen til at der ikke var blevet indført foranstaltninger i den parallelle antisubsidieundersøgelse, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den midlertidige told. Under disse omstændigheder bør den midlertidige told på de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt. Beløb, der var stillet som sikkerhed for varer med et substrat med metallisk coating af krom eller tin, bør frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) og undtagen varer med et substrat af metallisk coating med krom eller tin med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 (Taric-kode 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 og 7226997091).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægs kode
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co.Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Alle andre virksomheder
13,6
B999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 845/2012, opkræves endeligt med et beløb svarende til den midlertidige told, der blev indført i henhold til artikel 1 i nævnte forordning. Beløb, der var stillet som sikkerhed for varer med et substrat med metallisk coating af krom eller tin, bør frigives.
Artikel 3
Hvis producenter i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at de ikke eksporterede de pågældende varer, jf. artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden (den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011), at virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning, og at den faktisk har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen efter undersøgelsesperioden, kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, og lade den pågældende producent omfatte af den told, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige producenter, der ikke indgik i stikprøven.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2013.
A TANÁCS 214/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. március 11.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 14. cikkének (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a 845/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az ideiglenes intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes szerves bevonatú acéltermékekre.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Eurofer (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 7-én panaszt nyújtott be a szerves bevonatú acéltermékek teljes közösségi termelésének jelentős részét - ebben az esetben több mint 70 %-át - adó gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott a szerves bevonatú acéltermékek dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be az ideiglenes megállapításokra vonatkozó írásbeli észrevételeket. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. A következő vállalat telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(6)
Az érdekelt felek valamennyi észrevételét megfontolták és indokolt esetben figyelembe vették.
2.1. Vizsgálati időszak
(7)
Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-áig terjedő időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
3. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
3.1. Termékek kizárására irányuló kérelmek
(8)
Az ideiglenes rendelet (19) és (20) preambulumbekezdése megállapította, hogy a Bizottsághoz termékek kizárására irányulóan számos kérelem érkezett, és hogy ezekről az ideiglenes rendelet kihirdetéséig nem született döntés.
(9)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően további kérelmek érkeztek, és ezek az alábbiak szerint kerültek megvizsgálásra:
3.1.1. Szerves bevonatú acéltermékek króm vagy ón fémbevonattal
(10)
A szerves bevonatú acéltermékek egyik felhasználója kérelmet nyújtott be a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeknek a termékkörből való kizárása iránt. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a króm vagy ón fémbevonat fizikai és kémiai tulajdonságai tekintetében megkülönbözteti a szóban forgó terméket a vizsgálat tárgyát képező szerves bevonatú acéltermékektől. A króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeket szinte kizárólag az élelmiszercsomagolásban és a kábelgyártásban használnak. Az iparág uniós képviselői ugyancsak amellett érveltek, hogy ez a termék ne legyen része a vizsgált termékkörnek. Ezen okokból kifolyólag a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeket kizárták a vizsgált termékkörből.
(11)
A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (China Iron and Steel Association - CISA), két importőr és egy felhasználó négy további terméktípus kizárására tettek javaslatot. Ezen kérelmek az alábbiak szerint kerültek megvizsgálásra és elutasításra.
3.1.2. Melegen hengerelt, szerves vagy szervetlen lemezek védőbevonattal
(12)
Ez a kérelem azért került elutasításra, mert ezek a termékek nem tartoznak a vizsgált KN-kódok alá. A festés vagy bevonat csak a rozsdavédelmet szolgálja, következésképp a termék a nem a 7210 KN-kód, hanem a 7208 KN-kód alá tartozik. A melegen hengerelt, védőbevonattal ellátott, szerves vagy szervetlen lemezek nem tartoznak a termékkörbe, következésképp nem is lehet onnan kizárni azokat.
3.1.3. 0,6 és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékek
(13)
A CISA és két importőr kérelmezte a 0,6 és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonatú - a Kínából érkező behozatal 5-10 %-át kitevő - acéltermékek kizárását azt állítván, hogy kínai export és uniós termelés között közvetlen verseny csak a 0,25 és 0,6 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékek tekintetében áll fent.
(14)
Ez a kérelem elutasításra került, mivel mind a kínai exportőrök, mind az iparág uniós szereplői gyártanak és értékesítenek 0,6 mm és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékeket, következésképp ezek a termékek egyértelműen versenyeznek egymással. Nem került olyan bizonyíték bemutatásra, amely igazolná azt, hogy a 0,6 mm-nél vastagabb szerves bevonattal ellátott acéltermékek ne versenyeznének a 0,6 mm-nél vékonyabb szerves bevonattal ellátott acéltermékekkel és következésképp két különböző terméktípusról lenne szó. A 0,6 mm-nél vékonyabb és a 0,6 mm-nél vastagabb szerves bevonattal ellátott acéltermékek ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint ugyanazon végfelhasználási célokkal rendelkeznek, következésképp azonos terméknek tekintendők.
3.1.4. Alumínium-cink ötvözettel bevont acéltermékek
(15)
A két importőr azt állította, hogy mindössze négy uniós gyártó rendelkezett engedéllyel ezen terméktípus gyártására, és ténylegesen csupán egy vállalat gyártotta ezt. Azt is állították, hogy termékjellemzőit tekintve ez a termék különbözik a cink bevonatú szerves bevonatú acéltermékektől.
(16)
A kérelem elutasításra került, mivel a felhasználási céljaikat tekintve átfedésben lévő két terméktípus helyettesíthető egymással, és legalább két együttműködő uniós gyártó termelt ebből a terméktípusból a vizsgálati időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak alatt mindössze egy együttműködő kínai exportáló gyártó exportálta ezt a terméktípust.
3.1.5. Cink ötvözettel bevont acéltermékek
(17)
Ez a kérelem azért került elutasításra, mert - szemben az egyik felhasználó állításával - ebből a termékből számos uniós gyártó jelentős mennyiséget termel és értékesít, továbbá a termék ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint végfelhasználási célokkal rendelkezik, mint a szerves bevonatú acéltermékek más típusai.
3.2. Termékek felvételére irányuló kérelmek
(18)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az egyik szakmai szervezet a króm vagy ón fémbevonatú, a 7210122010 és a 7210500010 TARIC-kód alá besorolt acéltermékek termékkörbe való felvételét kérelmezte. A kérelem elutasításra került, mivel ezek a kódok nem szerepeltek az eredeti panaszban, és az e kódok által lefedett termékek fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében különböznek a panaszban szereplő termékektől.
3.3. Érintett termék
(19)
Tekintettel a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékek kizárásának elfogadására, az érintett termékre vonatkozó, az ideiglenes rendelet (13) és (14) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapítások ezen kizárással módosulnak.
(20)
Az érintett terméket tehát a jelenleg az ex 7210 70 80, az ex 7212 40 80, az ex 7225 99 00 és az ex 7226 99 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek alkotják, azaz síkhengerelt termékek ötvözött vagy ötvözetlen acélból (kivéve a rozsdamentes acélt), legalább az egyik oldalon festve, lakkozva vagy műanyaggal bevonva, az olyan, úgynevezett „szendvicspanelek” kivételével, amelyeket épületekben alkalmaznak, és két külső fémlemezből állnak, köztük stabilizáló magként szigetelőanyaggal, és kivéve azon termékeket, amelyek hordozófelülete cinkpor tartalmú (olyan, cinkben gazdag festék, amely legalább 70 tömegszázalék cinket tartalmaz), kivéve továbbá a króm vagy ón fémbevonatú termékeket (a továbbiakban: az érintett termék).
3.4. Hasonló termék
(21)
Mivel az ideiglenes rendelet (15)-(18) preambulumbekezdésében foglalt következtetésekre vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, a hasonló termékre vonatkozó ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
4. DÖMPING
(22)
Az átmeneti intézkedések kiszabását és a Bizottság ideiglenes megállapításainak a kínai exportáló gyártók felé történő közlését követően számos kínai exportáló nyújtott be észrevételeket a dömpingre vonatkozóan.
4.1. Piacgazdasági elbánás
(23)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(38) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. A piacgazdasági elbánást kérő kínai exportálók együttműködő két csoportja közül egyik sem tudta bizonyítani, hogy megfelelnének a piacgazdasági elbánás feltételeinek.
4.2. Egyéni elbánás
(24)
Két kínai exportáló gyártó felelt meg az egyéni elbánás feltételeinek (az ideiglenes rendelet (40) preambulumbekezdése). Egy másik fél megismételte az egyéni elbánás és az egyéni vizsgálat iránti kérelme kapcsán előadottakat. Egészen pontosan a szóban forgó fél visszavonta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmét, de fenntartotta az egyéni elbánás és az egyéni vizsgálat iránti kérelmét. Ez a kérelem egyéni vizsgálat iránti kérelemként került elbírálására, és ennek megfelelően bekerült az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében említett kérelmek közé. Az alaprendelet 9. cikkének (5) és (6) bekezdése alapján egyéni vámokat kell kivetni az exportőrnek vagy gyártónak az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyéni vizsgálatban részesített importjaira. A (26)-(31) preambulumbekezdésben részletesebben kifejtettek szerint a szóban forgó félnek az egyéni vámtétel iránti kérelme elutasításra került.
(25)
Az egyéni elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (39) és (40) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
4.3. Egyéni vizsgálat
(26)
Egyéni vizsgálatra vonatkozó igényt nyolc exportáló gyártó nyújtott be az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően. Az ideiglenes rendelet - ezen rendelet által megerősített - (41) és (42) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint egy exportáló gyártó, a piacgazdasági elbánást kérelmező Union Steel China a piacgazdasági elbánás iránti kérelme elbírálásának keretében került megvizsgálásra.
(27)
Az egyéni vizsgálat iránti további kérelmekkel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy az egyéni vizsgálat indokolatlanul nagy teherrel járna, és ellehetetlenítené a vizsgálat időben történő lezárását. Következésképp ezek a kérelmek elutasításra kerültek.
(28)
Az egyik fél azzal érvelt, hogy kérelme nem tekinthető túlzott adminisztratív teherrel járónak, hiszen az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság szolgálatainak még mindig hat hónap áll rendelkezésükre a végleges döntés előtt. Továbbá a közelmúltbeli eljárásokban a Bizottság szolgálatai hozzájárultak az egyéni vizsgálathoz az ideiglenes szakasz után.
(29)
Egy másik, a fenti (24) preambulumbekezdésben már említett fél érvelése szerint azért kellett volna számára biztosítani az egyéni vizsgálatot, mert a szükséges információkat a megadott határidőn belül rendelkezésre bocsátotta, és az egyéni vizsgálatot egy másik exportáló gyártó, a Union Steel China számára már megadták.
(30)
Az egyéni vizsgálat iránti kérelmek elfogadására vagy elutasítására vonatkozó döntések meghozatalára eseti alapon, a benyújtott kérelmek számának és a kérelmek elbírálására rendelkezésre álló idő figyelembevételével kerül sor. A konkrét esetben - tekintettel a benyújtott kérelmek számára, a mintában szereplő exportáló gyártók vizsgálatára rendelkezésére álló rövid időre, és a mintában nem szereplő exportáló gyártónak a piacgazdasági elbánás iránti kérelmére, valamint a kötelező eljárási határidőkre - az a döntés született, hogy az említett kérelmek elfogadására a (27) preambulumbekezdésben kifejtettek értelmében nincs mód.
(31)
Az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a Union Steel China esetében a körülmények különbözőek voltak, mivel ez a vállalat a piacgazdasági elbánás iránti kérelmének vizsgálata kapcsán korábban már átvilágításra került.
4.4. Rendes érték
4.4.1. Analóg ország
(32)
Kanadának, mint analóg országnak a kiválasztásával kapcsolatban további észrevétel nem érkezett. Következésképp az ideiglenes rendelet (43)-(49) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.4.2. A rendes érték meghatározása
(33)
A rendes értéket az analóg országban (azaz Kanadában) lévő egyetlen együttműködő gyártó által szolgáltatott adatok alapján számították ki. A rendes értéket tehát a belföldi értékesítési árak és az egyetlen kanadai gyártó hasonló termékének számított rendes értéke alapján állapították meg az ideiglenes rendelet (50)-(55) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint.
(34)
Az ideiglenes közzétételt követően két kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem közölte a szükséges információkat az analóg országban érvényes rendes értékre vonatkozóan, különös tekintettel a különböző terméktípusokra, a termékek összehasonlíthatóságára, reprezentatív jellegére és a kiigazításokra.
(35)
Ezeket az állításokat a Bizottság részben elfogadta. A Bizottság a kínai exportáló gyártókkal közölt minden olyan, a rendes érték kiszámításához felhasznált releváns információt, amelyet ki lehetett adni anélkül, hogy megsértenék az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseit, vagyis biztosítva, hogy az egyetlen kanadai gyártó által szolgáltatott minden bizalmas adatot ilyenként is kezeljenek, és ne közöljék azokat más felekkel. Az exportáló gyártókkal közölt információk lehetővé tették azt, hogy az exportáló gyártók megértsék az alaprendelet 2. cikkének előírásaival összhangban alkalmazott módszert. Megállapítást nyert ugyanakkor, hogy adattartományok alkalmazásával terméktípusonként részletesebb adatok közlésére lenne lehetőség az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó kötelezettség tiszteletben tartása mellett. Ilyen adatokat közöltek a végleges nyilvánosságra hozatalkor. Továbbá részletesebb információk kerültek közlésre arról, hogy egyes terméktípusokat miért nem találtak reprezentatívnak, valamint a rendes érték megállapításánál tett kiigazításokról.
(36)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél elismerte, hogy valóban sor került részletesebb adatok közlésére, de azt állította, hogy bizonyos adatok továbbra is hiányoztak, így különösen a rendes érték megállapításánál figyelembe vett gyártási költségek azon terméktípusokra vonatkozóan, amelyeket belföldön nem értékesítettek.
(37)
A belföldön nem értékesített terméktípusok esetében a leginkább hasonló terméktípus gyártási költségeit vették alapul és igazították ki indokolt esetben. Jóllehet ezek a terméktípusok nem voltak azonosak a kínai exportáló gyártók által exportált termékekkel, mégis nagyon hasonlóak voltak a kínai exportáló gyártók által értékesített termékekhez, mivel jóformán csak a szerves bevonat vastagsága tért el. Ennek megfelelően a gyártási költség tekintetében csekély különbség mutatkozott.
(38)
Miként azt a szóban forgó fél a beadványában is elismeri, a végleges nyilvánosságra hozatal során a Bizottság adattartományok formájában részletesebb adatokkal szolgált, így többek között az analóg országban a gyártási költségre, az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségekre és a profitra vonatkozó adatok, a rendes érték megállapításához felhasznált adatok, a rendes érték teljes kiigazításával kapcsolatos adatok, a terméktípusok szerinti végső rendes értékre vonatkozó adatok, a reprezentativitásra vonatkozó adatok, valamint a rendes értékre alkalmazott kiigazítások jellegével és hatásával kapcsolatos adatok tekintetében.
(39)
Fentiekből következően az alaprendelet 20. cikkének előírásaival összhangban teljesített végleges nyilvánosságra hozatal lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy részleteiben megismerjék az alaprendelet 2. cikkének előírásaival összhangban alkalmazott módszert, egyúttal minden fél lehetőséget kapott a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeinek megtételére. Következésképp megállapítható, hogy a nyilvánosságra hozatal teljes körű volt, az érdekelt felek védelemhez való joga pedig semmilyen tekintetben sem sérült.
(40)
Az egyik fél azt állította, hogy a kalkulált rendes érték eseteinél az SGA-költségekre és a profitra vonatkozó információk forrása ismeretlen maradt. Az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében azonban szerepel a magyarázat, amely szerint a kanadai gyártó értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, a nyereségesnek talált terméktípusok esetében pedig a kanadai gyártó által alkalmazott haszonkulcsokat vették alapul azokban az esetekben, amikor a rendes értéket számítás útján kellett meghatározni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a profitot az analóg ország gyártójának szokásos kereskedelmi gyakorlata melletti ellenőrzött költségadatai és ellenőrzött hazai értékesítési adatai alapján kell megállapítani.
(41)
A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (50)-(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5. Exportár
(42)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
4.6. Összehasonlítás
(43)
Két érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem nyújtott elegendő információt a terméktípusok összehasonlíthatóságára és a terméktípusok szintjén értelmezett reprezentativitására vonatkozóan.
(44)
A fenti (35) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Bizottság a kínai exportáló gyártókkal közölt minden releváns adatot, amelyet közölhetett, figyelemmel az alaprendelet titoktartásra vonatkozó rendelkezéseire. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett ezen állítás nyomán az egyes terméktípusokra vonatkozóan a Bizottság valóban közölt részletesebb adatokat, többek között arra vonatkozóan, hogy bizonyos terméktípusokat miért nem találtak reprezentatívnak, és ebből következően miért kellett a rendes értéket számítás útján megállapítani.
(45)
A kanadai, mint analóg országbeli gyártónál tett ellenőrző látogatást követően egyes terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontjával összhangban a fizikai jellemzők különbözőségeinek figyelembevételével lefelé korrigálták, jórészt mivel megállapítást nyert, hogy néhány terméktípus esetében a kanadai gyártó által alkalmazott szerves bevonat minőségbeli különbséget mutatott a kínai exportáló gyártók által alkalmazotthoz képest. Ezen kiigazítások az érintett terméktípusokra megállapított rendes érték csökkenését eredményezték.
(46)
Az egyik érdekelt fél kérte a rendes értékre alkalmazott egyes kiigazítások összegeinek közlését. A kanadai gyártó által közölt adatok titkosságára tekintettel ezen adatokat nem lehetett kiadni. A végleges nyilvánosságra hozatal keretében azonban a kiigazítások összesített százalékos értékét megadták, ebből pedig látszott, hogy a kiigazítások hatása nem volt számottevő.
(47)
A fenti (37) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint esetleges eltérés megállapítása esetén a belföldön értékesített terméktípusok nagyon nagy mértékben hasonlítottak a kínai exportáló gyártók által értékesített terméktípusokhoz. A szóban forgó terméktípusokról megállapítást nyert, hogy az acél minősége, az alkalmazott felületkezelés vastagsága és az alkalmazott fémbevonat típusa és tömege tekintetében hasonlók voltak.
(48)
Indokolt esetben a fizikai jellemzők tekintetében mutatkozó - az alkalmazott szerves bevonat minőségével összefüggő, néhány terméktípust érintő - különbségek a fenti (45) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazításra kerültek. A különbség piaci értékének meghatározása érdekében a leginkább hasonló terméktípushoz viszonyított átlagos költségkülönbség és a nemzetközi piaci árak kerültek figyelembevételre.
(49)
Ugyanezen érdekelt fél tájékoztatást kért arról, hogy a szállítási és biztosítási költségeket beleszámították-e az SGA-költségekbe. Ki kell emelni, hogy mivel az összehasonlításra gyártelepi (ex-works) paritáson került sor, ezek a költségek nem lettek figyelembe véve.
(50)
Az egyik érdekelt fél érvelése szerint három számla összegével összefüggő kiigazítási igényüket, valamint egy konkrét értékesítési ügyletet is figyelembe kellett volna venni. Ez az igény egy vevőnek fizetett olyan kártérítéshez kapcsolódott, amely egy a vizsgálati időszakot megelőzően teljesített értékesítéssel függött össze, ahol azonban a kártérítést a vizsgálati időszakban kiállított, fent említett három számla értékéből adott kedvezményként kezelték, aminek eredményeként a számlák értéke mesterségesen csökkent. A vállalat ezen igénye elfogadásra került. A kért kiigazítás megtörtént, és a korábban hibásan kihagyott értékesítési ügyletet figyelembe vették az exportár kiszámításánál.
(51)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.7. Dömpingkülönbözet
(52)
Erre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)-(59) preambulumbekezdésében kifejtett módszer megerősítést nyer.
(53)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottságot arról tájékoztatták, hogy a rendelet rendelkező részében az érintett terméket nem gyártó néhány kereskedő vállalat is megnevezésre került. Ezek a kereskedő vállalatokat azóta kivették a rendelkező részből, amelyben most már csak exportáló gyártók vannak megnevezve.
(54)
Figyelembe véve a rendes érték - fenti (45) preambulumbekezdés szerinti - kiigazítását és az exportár - fenti (50) preambulumbekezdés szerinti - nagyon kismértékű kiigazítását, illetve további észrevételek hiányában a CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett, vámfizetés nélküli végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:
Vállalat neve
Dömpingkülönbözet (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Egyéb együttműködő vállalatok
55,0
Nem együttműködő vállalatok
68,1
(55)
Az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésében megállapított tények alapján, a Kína egészére érvényes végleges dömpingkülönbözet az exportáló gyártók reprezentatív terméktípusaira megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján került megállapításra. A rendes értéknek a (45) preambulumbekezdés szerinti kiigazítását, és a párhuzamosan futó szubvencióellenes eljárásban ugyanezen termékre vonatkozóan az exporttámogatások miatt kivetett kiegyenlítő vámokat figyelembe véve, illetve további észrevételek hiányában a CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett, vámfizetés nélküli országos dömpingkülönbözet 68,1 %-on kerül meghatározásra.
5. KÁR
5.1. Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat
(56)
Az uniós termelésre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (63) és (64) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
5.2. Az uniós piac
(57)
Az uniós piacra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(69) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
5.3. Az uniós fogyasztás
(58)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően az érdekelt felek némelyike a kárra vonatkozóan közzétett adatok néhány ellentmondására hívta fel a figyelmet. A Bizottság újból megvizsgálta és indokolt esetben módosította az uniós gazdasági ágazatra és az uniós piacra vonatkozó adatokat. Jóllehet a felülvizsgálatok nyomán néhány évre vonatkozóan megváltoztak a számadatok, a kirajzolódó trendek és az adatokból levont következtetések jórészt változatlanok maradtak.
(59)
Az említett felülvizsgálatot követően a teljes uniós fogyasztásra vonatkozó adatok az alábbiak szerint alakultak:
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Fogyasztás (tonna)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
A figyelembe vett időszakban a teljes fogyasztás az uniós piacon 7 %-kal csökkent. 2008 és 2009 között a csökkenés mértéke mintegy 25 %-ot tett ki, aminek hátterében elsősorban a gazdasági válság globális negatív hatásai álltak, különösen az építőiparra gyakorolt hatások. Ezt követően a fogyasztás növekedésnek indult, és 2009-től a vizsgálati időszakig 18 százalékponttal nőtt, de még mindig alatta maradt a 2008-as kezdeti értékének.
(61)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)-(72) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
5.4. Az Unióba irányuló behozatal, piaci részesedés
(62)
A Kínából az Unióba irányuló behozatal a figyelembe vett időszak alatt az alábbiak szerint alakult. A piaci részesedésre vonatkozó adatok változásai a fogyasztási adatokban bekövetkezett változások eredményei:
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kínából származó behozatal mennyisége (tonna)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Piaci részesedés (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Forrás:
Eurostat
(63)
A fogyasztási adatok változása nyomán az ideiglenes rendeletben közzétett adatokhoz képest megváltozott a Kínából származó import százalékban kifejezett piaci részesedése. A trend ugyanakkor változatlan. A kínai import piaci részesedése az érintett időszak elején tapasztalt 9,1 %-os értékről az időszak végére jelentősen, 14,6 %-ra nőtt. Az import a 2009-es - a fogyasztásnak a gazdasági válságra visszavezethető erős visszaesését leképező - csökkenést követően nagyon gyorsan magára talált, a piaci részesedés egy év alatt visszaállt a 2008-as, azaz a gazdasági válság előtti szintre, a vizsgálati időszak végére pedig jelentősen meg is haladta azt.
5.4.1. A behozott termékek ára és áralákínálás
(64)
A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók egyike további információkat kért az áralákínálás számításáról azokra az esetekre vonatkozóan, ahol a Kínából exportált terméktípus és az uniós gyártók által az uniós piacon értékesített terméktípus nem teljesen egyezett meg egymással. Tájékoztatást kértek továbbá arról, hogy tettek-e kiigazításokat a fizikai különbségek tekintetében azokban az esetekben, amikor a terméktípusok nem teljesen egyeztek meg egymással.
(65)
Azokban az esetekben, amikor az exportált terméktípus és az uniós gyártók által értékesített terméktípus nem teljesen egyezett egymással, a Bizottság az exportált terméktípust az uniós gyártók által értékesített leginkább hasonló terméktípushoz hasonlította. Ezekben az esetekben a terméktípust a Bizottság olyan szoros hasonlóságot mutató terméktípushoz hasonlította, amellyel kizárólag a hordozóréteg vastagsága tekintetében volt eltérés.
(66)
Amennyiben szoros hasonlóságot mutató terméktípusból több is volt, a Bizottság az exportált terméktípust az uniós piacon értékesített olcsóbb termékhez hasonlította, függetlenül attól, hogy ezen olcsóbb terméktípus vastagabb vagy vékonyabb hordozóréteggel rendelkezett-e. Következésképp a fizikai különbségek miatti kiigazítás nem tűnt szükségesnek.
(67)
Az importárakra és az áralákínálásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (78)-(81) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
6. AZ UNIÓS ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
6.1. Előzetes megjegyzések
(68)
Az uniós ágazat gazdasági helyzetével kapcsolatos előzetes megjegyzésekre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (82)-(85) preambulumbekezdésében levont következtetések változatlanok maradnak.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok (makrogazdasági mutatók)
(69)
A (86)-(92) preambulumbekezdésben szereplő ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Bizottság frissítette az e megállapítások alapját képező adatforrásokat. Az adatoknak ezen frissítése nem változtatott jelentősen az ideiglenes rendeletben közzétett mutatókon, és nem változtatott a Bizottság kárelemzésének alapját képező trendeken sem. A frissített adatok az alábbiak:
6.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési mennyiség (tonna)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Termelési kapacitás (tonna)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Kapacitáskihasználás (%)
74
57
65
68
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Forrás:
a panasz és a kitöltött kérdőívek.
(70)
Jóllehet az adatok némileg megváltoztak, az ideiglenes rendelet (87) és (88) preambulumbekezdésében megállapított trendeket és következtetéseket ez nem érinti, következésképp azok megerősítést nyernek. A termelés jelentősen visszaesett 2009-ben, majd 2010-ben részben visszaerősödött és stabil, de még mindig a 2008-as szint alatt maradt a vizsgálati időszakban. A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban állandó volt, a kapacitáskihasználtság ugyanakkor - a termelés alakulását követve - visszaesett.
6.2.2. Értékesítések volumene, piaci részesedés és növekedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Piaci részesedés (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Forrás:
a panasz és a kitöltött kérdőívek.
(71)
2009-ben az uniós gazdasági ágazat által a független vevőknek értékesített volumen jelentős mértékben, 23 %-kal csökkent. 2010-ben az értékesítési volumen 13 százalékponttal nőtt, de ezt követően a vizsgálati időszakban 2 százalékponttal csökkent. Így megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (90)-(91) preambulumbekezdésében tett megállapítások.
6.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás (FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Termelékenység (tonna/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Forrás:
a panasz, a kitöltött kérdőívek és az Eurofer.
(72)
Jóllehet az adatok némiképp megváltoztak, az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdésében a foglalkoztatásra vonatkozóan megállapított következtetések megerősítést nyernek.
6.3. A mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)
(73)
A (93)-(108) preambulumbekezdésben szereplő ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Bizottság frissítette az e megállapítások alapját képező adatforrásokat. Az adatoknak ezen frissítése nem változtatott jelentősen az ideiglenes rendeletben közzétett mutatókon, és nem változtatott a Bizottság kárelemzésének alapját képező trendeken sem. A frissített adatok az alábbiak:
6.3.1. Az uniós gazdasági ágazatot képviselő gyártók átlagos egységárai
(74)
A független vevőknek felszámított egységár 2009. évi 21 %-os csökkenését és az ezzel járó veszteséget követően az egységár emelkedni kezdett. 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat a költségek növekedését tapasztalta, és csak mérsékelten tudta emelni az árakat a költségek fedezése érdekében, épp csak annyival, hogy 2010-ben és a vizsgálati időszakban ugyanazon alacsony szintű nyereségességet tartani tudja. Ennek következtében azonban tovább veszített a piaci részesedéséből, mivel a kínai importárak folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá mentek.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Független vevők részére értékesített termékek egységára (EUR/tonna)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
6.3.2. Nyereségesség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése
(75)
Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Cash flow (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Beruházások (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
A beruházások megtérülése (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
6.3.3. Készletek
(76)
Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
6.3.4. Foglalkoztatottság, bérek és termelékenység
(77)
Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR, a mintába felvett uniós gyártók)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
6.3.5. Kötött felhasználás és kötött értékesítés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kötött felhasználás és kötött értékesítés (tonna)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Piaci részesedés (%)
22
24
22
20
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Forrás:
a panasz és a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kötött felhasználás és kötött értékesítés (EUR/tonna)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Forrás:
a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.
(78)
Az ideiglenes rendeletben közzétett adatok korrekciói ellenére a kötött felhasználásra és a kötött értékesítésre vonatkozó megállapítások változatlanok maradnak. A kötött értékesítés tonnánkénti átlagos értéke így változatlan maradt a figyelembe vett időszakban és 3 %-kal volt alacsonyabb, mint a mintába felvett uniós gyártók által a vizsgálati időszakban független vevőknek felszámított eladási ár.
6.4. A kárra vonatkozó következtetés
(79)
Fentiek alapján az ideiglenes rendelet (110)-(113) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításai megerősítést nyernek.
(80)
Az ideiglenes rendelet közzétételét követően két érdekelt fél jelentkezett azt állítván, hogy frissebb adatok relevánsabbak lennének a kár megállapítása szempontjából, továbbá hogy a Bizottságnak nem a 2008-as évet kellett volna a kárelemzés kiinduló pontjának venni, hanem inkább a 2009-es évet. Arra hivatkoztak, hogy a WTO esetjoga megállapította, hogy a károkozás megállapítása szempontjából a frissebb adatok relevánsabbnak tekintendők, mint a múltbeli adatok, továbbá hogy egy végponttól végpontig tartó összehasonlítás eredménye nagyban függ a figyelembe vett évektől, hiszen egy egyéves eltérés más eredményre vezethet. A figyelembe vett időszak elejétől a vizsgálati időszak végig tartó összehasonlításhoz képest a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó összehasonlítás eltérő trendet mutat.
(81)
Ez az érvelés nem volt elfogadható. A figyelembe vett időszak a bevett gyakorlattal és a WTO ajánlásaival összhangban objektív, 3-4 éves, a vizsgálati időszak végével záródó időszakként került meghatározásra, miközben maga a vizsgálati időszak egy 12 hónapos időszak, amelynek vége a lehető legközelebb esik a vizsgálat megindításának napjához.
(82)
Ha a figyelembe vett időszak 2009-ben is kezdődött volna, a jelentős kárra vonatkozó megállapítás továbbra is érvényes maradna. Az időszak alatt növekvő behozatal mellett az uniós gazdasági ágazat a növekvő termelési és értékesítési mennyiségek és a javuló termelékenység ellenére sem tudta elérni a profitcélját. A fogyasztás 2009 utáni növekedését a Kínából származó behozatal és nem az uniós gazdasági ágazat elégítette ki, utóbbi 2009-től a vizsgálati időszak végéig veszített piaci részesedéséből.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
7.1. A dömpingelt behozatal hatása
(83)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115)-(119) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításai megerősítést nyernek.
7.2. Egyéb tényezők hatása
7.2.1. Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Dél-Korea
Mennyiség (tonna)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Piaci részesedés (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Átlagár
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Mennyiség (tonna)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Piaci részesedés (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Átlagár
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Más országok
Mennyiség (tonna)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Piaci részesedés (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Átlagár
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Kínát
Mennyiség (tonna)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Piaci részesedés (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Átlagár
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Forrás:
Eurostat
(84)
Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat érintő apróbb változások miatt csekély mértékben a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedésére vonatkozó adatok is módosultak.
(85)
Néhány érdekelt fél kifogásolta a Bizottságnak azon döntését, hogy csak Kínával szemben indított vizsgálatot, Indiával és Dél-Koreával szemben nem, jóllehet az importmennyiségek és az árak alakulását leíró trendek megegyeztek a Kínára vonatkozó adatokkal.
(86)
Az ideiglenes rendelet (120)-(122) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint az Indiából származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt csökkent, a Dél-Koreából származó import mennyisége pedig csak 4 %-kal emelkedett. Az indiai árak 12 %-kal estek, a dél-koreai árak változatlanok maradtak, de mindvégig meghaladták a Kínából származó import árait. Az érvelést a Bizottság tehát elutasítja, hiszen ezen országok tekintetében a dömping fennállására és az abból következő károkozásra vonatkozóan se bizonyíték, se bejelentés nem érkezett a Bizottsághoz.
(87)
Következésképp az ideiglenes rendelet (120)-(122) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
7.2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Export, Eurostat (tonna)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Átlagár (EUR/tonna)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
A mintába felvett uniós gyártók exportja
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Átlagos eladási ár (EUR/tonna)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Forrás:
Eurostat és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(88)
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)-(124) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
7.2.3. Az uniós gazdasági ágazat Kínából származó behozatala
(89)
Néhány érdekelt fél fenntartotta azon állítását, amely szerint az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében tett megállapítással ellentétben, az uniós gazdasági ágazat Kínából származó behozatala adta a Kínából származó teljes behozatal 40 %-át. Az állítást nem bizonyították, megerősíteni nem sikerült. Az állítást következésképp elutasították.
(90)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termékből nagy mennyiségben importált Kínából, ennek alátámasztására pedig viszonteladási adatait használta fel.
(91)
Nem vitatott az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termékből bizonyos mennyiséget importált Kínából. Az importőr saját adatait is felhasználva az látszik ugyanakkor, hogy a szóban forgó mennyiség a Kínából származó összbehozatal kevesebb mint 1 %-a, azaz elhanyagolható jelentőségű. Az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint az uniós gazdasági ágazat által a Kínából behozott mennyiség az összbehozatal 2-3 %-a volt a vizsgálati időszak alatt.
(92)
Következésképp az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
7.2.4. Kötött felhasználás és kötött értékesítés
(93)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CISA ismételten azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat „támogatott” áron tett elérhetővé szerves bevonatú acéltermékeket saját downstream üzletága számára, ezáltal lehetővé tette, hogy az alákínáljon a versenytársainak a downstream szegmensben. Nem merült fel azonban olyan bizonyíték, ami indokolttá tette volna, hogy a Bizottság megváltoztassa az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdésében levont következtetését, amely szerint a kapcsolódó és a nem kapcsolódó értékesítés közötti árkülönbség (2 %) nem volt jelentős, és nem arról volt szó, hogy az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott volna kárt.
(94)
A CISA kifogást emelt a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költségeire vonatkozó adatokkal szemben is, és ennek kiegészítéseként a kapcsolt felek részére értékesített szerves bevonatú acéltermékek áraira vonatkozó adatokkal szemben. A szerves bevonatú acéltermékek gyártása során felhasznált egyik nyersanyag, a melegen hengerelt, horganyzott tekercsek értékesítési árai alapján a CISA azt állította, hogy a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költségei nem haladhatták meg a 900 EUR/tonna értéket a vizsgálati időszakban.
(95)
A Bizottság ugyan nem vonja kétségbe a CISA által a melegen hengerelt, horganyzott tekercsek gyártási költségeire vonatkozóan közölt adatokat, a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költsége a mintában szereplő uniós gyártók mindegyike esetében ellenőrizve volt. A Bizottság meg van róla győződve, hogy a teljes termelési költség (nyersanyagok, feldolgozás, bevonat, SGA-költségek, finanszírozási költségek stb.) megfelel a fenti (74) preambulumbekezdésben leírtaknak.
(96)
A CISA később azt állította, hogy a szerves bevonatú acéltermékeknek a kapcsolt felek részére történő értékesítése veszteséggel történik, következésképp kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. Az állítás alapját a teljes termelési költségnek (978 EUR/tonna) a kapcsolt felek közötti értékesítés átlagárával (965 EUR/tonna) való összehasonlítása adja.
(97)
Az egyszerű matematikai összehasonlítás ugyan valóban azt igazolná, hogy a kapcsolt felek közötti értékesítés veszteséggel történt, ez az összehasonlítás azonban azzal a feltételezéssel élne, hogy az uniós gazdasági ágazatot ugyanolyan szintű SGA-költségek és egyéb értékesítési költségek terhelik a kötött értékesítéseik tekintetében, mint a nem kapcsolt felek közötti értékesítéseiknél. Az ideiglenes rendelet (105) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a kapcsolt felek közötti értékesítéseket „költség-plusz” alapon vették figyelembe, következésképp az uniós gazdasági ágazat számára megtérültek az ezen értékesítéssel járó költségek.
(98)
E pontra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (126)-(127) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
7.2.5. Gazdasági válság
(99)
A végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételek megtételére adott határidő lejártát követően az egyik érdekelt felhívta a figyelmet egy belgiumi telephely bejelentett bezárására, valamint arra, hogy vis maior miatt nehézségek támadtak más belgiumi létesítményekben folytatott termelés és az ezekből történő szállítás tekintetében is. Az érdekelt fél azt állította, hogy mindez a szerves bevonatú acéltermékek uniós ellátási biztonságának hiányát mutatja, ami okot adna arra, hogy az importőröknek és a felhasználóknak lehetővé tegyék, hogy a szerves bevonatú acéltermékeiket szabadon szerezhessék be az EU-ból és Kínából egyaránt.
(100)
Ezeket az érveket a Bizottság elutasítja. Tekintettel arra, hogy az uniós kapacitáskihasználtság alacsony, nem ellátási problémáról van szó, hiszen az uniós gazdasági ágazat megfelelő kapacitásokkal rendelkezik. A bezárás alatt lévő belgiumi létesítmények egyébként se gyártottak szerves bevonatú acéltermékeket. Az ellátásbiztonság természetesen fontos szempont, de a konkrét eljárásban javasolt vámoknak nem is az a célja, hogy megszüntessék a szerves bevonatú acéltermékek Kínából történő beszerzését, hanem pusztán az, hogy megakadályozzák az uniós piac dömpingelt ellátását.
(101)
E pontra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (128)-(129) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.
7.2.6. Szerkezeti kapacitásfelesleg
(102)
Egyes érdekelt felek továbbá azt állították, hogy az uniós gyártók az uniós összfogyasztást meghaladó szerkezeti kapacitásfelesleggel rendelkeztek. Az állítást egy korábbi szakaszban tették, és azzal az ideiglenes rendelet (130)-(132) preambulumbekezdése foglalkozott. E pontra vonatkozó további észrevételek hiányában az említett preambulumbekezdések következtetései megerősítést nyernek.
7.2.7. A termelési költségek növekedése
(103)
Egyes érdekelt felek továbbá azt állították, hogy az uniós gyártókat érő kár forrása a termelési költségeiknek a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése volt. A fenti adatok azt mutatják, hogy a termelési költségek átlagosan mindössze 6 %-kal emelkedtek. A Kínából származó dömpingelt behozatal nélkül az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kellett volna lennie ezt a költségnövekedést áthárítani a vevőire, de ehhez képest az árak 3 %-kal estek. Következésképp az állítás, amely szerint a termelési költségek szerepet játszottak volna a károkozásban, elutasításra kerül.
7.3. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetés
(104)
A fentiek alapján a Bizottság fenntartja az ideiglenes rendelet (133)-(136) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat, amelyek szerint a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Megerősítést nyertek azok az ideiglenes megállapítások is, amelyek olyan egyéb ismert tényezők hatására vonatkoznak, amelyek okozhatták volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárt: ezek a tényezők nem szüntetik meg a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között megállapított okozati összefüggést.
8. AZ UNIÓS ÉRDEK
8.1. Az uniós gazdasági ágazat
(105)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően új észrevételek vagy információk nem érkeztek az uniós gyártók érdekeivel kapcsolatban. Következésképp ezen érdekelt felek érdekére vonatkozó, az ideiglenes rendelet (138)-(143) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
8.2. Importőrök, kereskedők és felhasználók
(106)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően importőröktől és egyéb érdekelt felektől érkeztek ugyan észrevételek, de az importőrök, kereskedők vagy felhasználók érdekeire vonatkozóan új észrevétel vagy információ nem merült fel. Következésképp ezen érdekelt felek érdekére vonatkozó, az ideiglenes rendelet (144)-(152) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
8.3. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(107)
A fentiek fényében megerősítést nyernek az uniós érdekre vonatkozó ideiglenes megállapítások, vagyis hogy nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges intézkedések elrendelése ellen.
9. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(108)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél azt állította, hogy a közölt adatok nem nyújtottak elegendő információt és magyarázatot az áralákínálás és az alákínálási különbözet számítására vonatkozóan. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatal keretében közölteknek megfelelően bizonyos értékeket a titoktartás miatt nem hoztak nyilvánosságra, mivel az érintett modelleket csak egy vagy két uniós gyártó termelte. A végleges nyilvánosságra hozatal szakaszában ezen modellekre vonatkozóan adattartományokat közöltek.
(109)
Érdekelt felek kifogásolták az uniós gazdasági ágazat profitcéljaként a kárkülönbözet kiszámításához használt 6,7 %-os értéket is. Az érdekelt felek szerint ez a nyereségszint túlzó és a jelenlegi gazdasági környezetben nem reális, továbbá azt állították, hogy a nyereségesség szempontjából a 2008-as év nem reprezentatív, mivel az különleges év volt az acélipar számára.
(110)
A Bizottság elutasítja ezt az állítást. Egyrészről a szerves bevonatú acéltermékek nyereségessége valójában magasabb volt 2008 előtt, mint 2008-ban, ami ellentmond annak az állításnak, hogy 2008 különleges év lett volna. Másrészről a profitcél annak a profitnak felel meg, amelyet dömpingelt behozatal nélkül lehet elérni. 2008 volt az utolsó olyan év, amikor az uniós gazdasági ágazat még nem érezte meg a dömpingelt behozatal teljes hatását, következésképp ez az év alkalmas arra, hogy a profitcél megállapításának alapjául szolgáljon.
(111)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek ismételten kifogást emeltek az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan alkalmazott 6,7 %-os profitcél, illetve a 2008-as évnek, mint a nyereségesség szempontjából reprezentatív évnek az alkalmazása ellen. Az érvelést a Bizottság elutasítja, mivel nem adtak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy mi lett volna az uniós gazdasági ágazat nyereségességi szintje 2008-ban, ha nem következik be a pénzügyi válság. Egyébiránt az az érv, hogy az uniós gazdasági ágazat által 2008-ban elért nyereségre kihatott a pénzügyi válság, és emiatt a 2008-as év különleges évnek tekintendő, éppenséggel azt látszik igazolni, hogy a 2008-ban elért nyereség elmarad attól, mint amit a gazdasági ágazat egy rendes évben várna.
(112)
Érdekelt felek arra is felhívták a figyelmet, hogy a Kínából behozott mennyiségek nem 2008-ban, hanem 2009-ben voltak a legalacsonyabb szinten. Tekintettel azonban arra, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ben nem volt nyereséges, így a 2009-es adatok nem alkalmasak az uniós gazdasági ágazat profitcéljának meghatározására.
(113)
A CISA továbbá azt állította, hogy a független vevőknek 2008-ban teljesített értékesítések utáni nyereség nem alkalmas a profitcél megállapítására, mivel az adatok szerint ebben az évben volt a legnagyobb árkülönbözet a kapcsolt és a független vevőknek történt értékesítések között. Az érvet a Bizottság visszautasította, mivel ez az árkülönbözet a független vevők felé teljesített értékesítéseken képződő nyereség kiszámítása szempontjából nem releváns.
(114)
A CISA ezt követően azt javasolta, hogy a szerves bevonatú acéltermékek független vevőknek történő uniós értékesítéseire vonatkozó profitcél az ArcelorMittal multinacionális nagyvállalat 2010-es és 2011-es átfogó átlagos profitszintje alapján kerüljön meghatározásra. A javasolt adatforrást, mint a szerves bevonatú acéltermékek uniós értékesítésein dömpingelt behozatal hiányában képződő nyereségre vonatkozó megbízható információforrást elutasították, mivel egyértelmű, hogy az egész világon jelenlévő ArcelorMittal csoportnak a nyereségességi szintje nem reprezentatív a szerves bevonatú acéltermékek uniós értékesítése szempontjából.
(115)
Érdekelt felek kétségbe vonták az ideiglenes vámok kiszámításához használt behozatal utáni költségek megfelelőségét is, tekintve hogy azokat csupán egyetlen importőrtől származó adatokra alapozták. A Bizottság egy későbbi szakaszban egy második importőrt is ellenőrzött, és a behozatal utáni költségek számításához most az ő adataikat is felhasználta. A két vállalat költségeinek átlagát véve a szóban forgó költségek valamelyest csökkentek, ami által ennek megfelelő mértékben megnőtt a kárkülönbözet.
(116)
Az egyik érdekelt fél kifogásolta a Bizottság által az alákínálási különbözet számítására használt módszert. E kifogásnak azonban az a hibás feltételezés képezte az alapját, amely szerint a Bizottság az alákínálási különbözetet az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszaki átlagos profitjának (2,6 %) a piaci árból történő levonásával számította ki, hogy így megkapja a fedezeti pontot (azaz a nulla nyereséget eredményező árat), majd hozzáadja a profitcélt ehhez a fedezeti ponthoz.
(117)
A Bizottság az alákínálási különbözetet a profitcélnak az egyes terméktípusokra vonatkozó termelési költségekhez való hozzáadásával számolta ki. Az érdekelt fél által javasolt módszer hibás, mivel a vállalatok közül, amelyeknek az adatait felhasználták, nem mindegyik érte el a 2,6 %-os átlagos profitot automatikusan minden modell minden értékesítésénél.
(118)
Az egyik érdekelt fél kifogást emelt a Bizottság kárszámításával szemben is. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó érdekelt félnek nem volt teljes körű hozzáférése a Bizottság által a kárkülönbözet számításához felhasznált adatokhoz, az alumínium-cink ötvözettel bevont és a cinkkel bevont acéltermékek piaci árai közötti különbség saját értelmezésével megpróbálta saját maga kiszámítani a kárkülönbözetet, amelyre tonnánként 50 USD értéket kapott eredményül. A nem teljes körű adatokra alapozott „újraszámolás” eredményeként alacsonyabb kárkülönbözet adódott, mint amit a Bizottság számított ki és hozott nyilvánosságra.
(119)
Az érdekelt fél érvelése elutasításra került, mivel az exportáló gyártóktól és uniós gazdasági ágazattól származó összes adatra kiterjedő vizsgálat nyomán az állítólagos árkülönbözet nem volt kimutatható. Hangsúlyozni kell, hogy az érdekelt fél által alkalmazott adatok nem voltak teljes körűek, következésképp nem voltak alkalmasak a Bizottság kárszámításainak reprodukálására.
(120)
Az ideiglenes rendelet (154)-(158) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
9.2. Végleges intézkedések
(121)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban fent levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a szerves bevonatú acéltermékek Kínából származó behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a megállapított dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni.
(122)
Hét, a mintában nem szereplő vállalat együttműködött a dömpingellenes vizsgálat során, de nem működött együtt a párhuzamosan futó szubvencióellenes vizsgálatban. Ezen vállalatok esetében a kiszabott dömpingellenes vámtétel nulla. A szubvencióellenes eljárásban a szóban forgó vállalatokra maradványvám kerül kiszabásra.
(123)
Az új exportáló gyártók és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni annak érdekében, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az esetleges új gyártókra is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.
(124)
A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:
Vállalat neve
Támogatási különbözet (%)
Dömping-különbözet(%)
Kárkülönbözet (%)
Kiegyenlítő vám (%)
Dömpingellenes vám (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő vállalatok (párhuzamos szubvencióellenes 215/2013/EU végrehajtási rendeletben (3) maradványvám alá volt vállalatok kivételével)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nem együttműködő vállalatok
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(125)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékének fényében, valamint figyelembe véve, hogy a párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatban nem rendeltek el ideiglenes intézkedéseket, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett ideiglenes vám összegének mértékéig véglegesen beszedjék. E körülményekre tekintettel az ideiglenes vámot az ideiglenes rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott vámtételek szerint véglegesen be kell szedni. Ugyanakkor a króm vagy ón fémbevonatú termékekre ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre egyes szerves bevonatú acéltermékek, azaz a jelenleg az ex 7210 70 80, az ex 7212 40 80, az ex 7225 99 00 és az ex 7226 99 70 KN-kód (7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 és 7226997091 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt, ötvözött vagy ötvözetlen acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legalább az egyik oldalon festett, lakkozott vagy műanyaggal bevont termékek behozatalára, az olyan, úgynevezett „szendvicspanelek” kivételével, amelyeket épületekben alkalmaznak, és két külső fémlemezből állnak, köztük stabilizáló magként szigetelőanyaggal, és kivéve azon termékeket, amelyek hordozófelülete cinkpor tartalmú (olyan, cinkben gazdag festék, amely legalább 70 tömegszázalék cinket tartalmaz), kivéve továbbá a króm vagy ón fémbevonatú termékeket.
2. A végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd
0
B323
Jigang Group Co., Ltd
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd
16,2
B334
Összes többi vállalat
13,6
B999
3. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 845/2012/EU rendeletnek megfelelően kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket annak a rendeletnek az 1. cikkében meghatározott mértéknek megfelelően véglegesen be kell szedni. Ugyanakkor a króm vagy ón fémbevonatú termékekre ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaságban működő bármely gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a vizsgálati időszakban (2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig) nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében leírt árukat; nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló exportőrrel vagy gyártóval; valamint vagy ténylegesen exportálta az érintett árukat vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására a vizsgálati időszak lejárata után, a Tanács, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, a Bizottság által előterjesztett javaslat alapján egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését annak érdekében, hogy az adott gyártót a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra alkalmazandó vám hatálya alá helyezze.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.