RÅDETS AFGØRELSE 2014/75/FUSP
af 10. februar 2014
om Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28 og artikel 31, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådet vedtog den 20. juli 2001 fælles aktion 2001/554/FUSP (1).
(2)
Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier (»instituttet«) bør bistå Den Europæiske Union og dens medlemsstater med gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), herunder den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) samt andre foranstaltninger vedrørende Unionens eksterne forbindelser, under politisk tilsyn af Rådet og den operationelle ledelse af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR).
(3)
Instituttet bør have status som juridisk person og arbejde i fuld intellektuel uafhængighed, uden at dette berører Rådets og HR's ansvar.
(4)
Den 20. september 2011 forelagde HR i medfør af artikel 19 i fælles aktion 2001/554/FUSP en rapport for Rådet om en revision af, hvordan Instituttet fungerer. Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) noterede sig rapporten og henstillede den 1. februar 2012 til Rådet, at det ændrer fælles aktion 2001/554/FUSP.
(5)
Det er af hensyn til den juridiske klarhed hensigtsmæssigt at konsolidere tidligere ændringer og de yderligere foreslåede ændringer i én ny afgørelse og at ophæve fælles aktion 2001/554/FUSP -
VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Kontinuitet og placering
1. Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier, som blev oprettet ved fælles aktion 2001/554/FUSP (»instituttet«), fortsætter sine aktiviteter i overensstemmelse med denne afgørelse.
2. Alle eksisterende rettigheder og forpligtelser og alle regler, der er vedtaget inden for rammerne af fælles aktion 2001/554/FUSP, forbliver uberørt. Navnlig forbliver alle eksisterende ansættelseskontrakter gyldige, og alle rettigheder, der følger heraf, fortsætter med at eksistere.
3. Instituttet har hjemsted i Paris. For at lette tilrettelæggelsen af aktiviteter i Bruxelles skal instituttet have et forbindelseskontor i Bruxelles. Instituttets organisation skal være fleksibel med særlig vægt på kvalitet og effektivitet, herunder vedrørende personaleniveau.
Artikel 2
Mission og opgaver
1. Instituttet bidrager i tæt samarbejde med medlemsstaterne til udviklingen af EU's strategiske tænkning med hensyn til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), herunder konfliktforebyggelse og fredsopbygning, samt andre foranstaltninger vedrørende Unionens optræden udadtil med henblik på at styrke EU's kapacitet til analyse, fremsynethed og netværksdannelse i forbindelserne udadtil.
2. Instituttets aktiviteter fokuserer på politikorienteret analyse, information, formidling og debat, på tilrettelæggelsen af netværksarrangementer og workshops og på indsamling af relevant dokumentation til Unionens og medlemsstaternes tjenestemænd og eksperter.
3. Instituttet fremmer også kontakter med akademiske kredse, tænketanke og relevante civilsamfundsaktører fra hele det europæiske kontinent, på tværs af Atlanterhavet og fra det bredere internationale samfund og fungerer som grænseflade mellem EU-institutionerne og eksterne eksperter, herunder aktører på sikkerhedsområdet.
Artikel 3
Politisk tilsyn og operationel ledelse
1. Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) fører under Rådets ansvar politisk tilsyn med instituttets aktiviteter. Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) forestår i overensstemmelse med HR's ansvar for FUSP, navnlig FSFP, den operationelle ledelse af instituttet.
2. Dette politiske tilsyn og denne operationelle ledelse udføres, uden at det berører den intellektuelle uafhængighed og operationelle selvstændighed, som instituttet har ved udførelsen af sine missioner og opgaver.
Artikel 4
Status som juridisk person
Instituttet har den status som juridisk person, der er nødvendig, for at det kan udføre sine opgaver og nå sine mål. Det kan i særdeleshed indgå kontrakter, erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager. Instituttet arbejder ikke med gevinst for øje. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at give instituttet den rets- og handleevne, der indrømmes juridiske personer efter deres nationale lovgivning.
Artikel 5
Bestyrelse
1. Instituttet har en bestyrelse, der godkender dets årlige og langsigtede arbejdsprogram og det relevante budget. Bestyrelsen er forum for drøftelse af emner vedrørende instituttets mission, opgaver, drift og personale.
2. HR eller HR's repræsentant varetager formandskabet for bestyrelsen. Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) varetager bestyrelsens sekretariat.
3. Bestyrelsen består af en repræsentant, der udpeges af hver medlemsstat. Bestyrelsesmedlemmerne kan være repræsenteret eller ledsaget af en suppleant. Kommissionen, der deltager i bestyrelsens arbejde, udpeger også en repræsentant.
4. Instituttets direktør eller direktørens repræsentant deltager som regel i bestyrelsens møder. Generaldirektøren for Militærstaben og formanden for Militærkomitéen eller deres repræsentanter kan også deltage i bestyrelsens møder.
5. Bestyrelsens afgørelser træffes af medlemsstaternes repræsentanter ved afstemning med kvalificeret flertal, idet stemmerne vægtes i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4 og 5, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), jf. dog artikel 11, stk. 2 og 3, i nærværende afgørelse. Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden.
6. Bestyrelsen kan beslutte at nedsætte ad hoc-arbejdsgrupper eller stående udvalg til at behandle bestemte emner eller spørgsmål under bestyrelsens overordnede ansvar og med reference til bestyrelsen. Beslutningen om at nedsætte en sådan arbejdsgruppe eller et sådant udvalg skal indeholde bestemmelser om mandat, sammensætning og varighed.
7. Formanden indkalder bestyrelsen til møde mindst to gange om året. Bestyrelsen indkaldes ligeledes, hvis mindst en tredjedel af medlemmerne anmoder derom.
Artikel 6
Direktør
1. Bestyrelsen udpeger instituttets direktør blandt medlemsstaternes statsborgere på grundlag af en indstilling fra HR. Direktøren udpeges for en periode på tre år med mulighed for forlængelse én gang for en periode på to år.
2. Personer med anerkendt langvarig ekspertise og erfaring i eksterne forbindelser, sikkerhedspolitik og diplomati og hermed forbundne forskningsaktiviteter bør indstilles som kandidater til posten som direktør. Medlemsstaterne indstiller kandidater til HR, der sender indstillingerne til bestyrelsen. Forhåndsudvælgelsesprocessen tilrettelægges under HR's ansvar. Forhåndsudvælgelsespanelet sammensættes af tre repræsentanter for EU-Udenrigstjenesten og tre repræsentanter for medlemsstaterne fra trio formandskabet, idet formandskabet varetages af HR eller HR's repræsentant. På grundlag af resultaterne af forhåndsudvælgelsen fastsætter HR en henstilling med en liste over mindst tre kandidater, idet de kandidater, som forhåndsudvælgelsespanelet foretrækker, anføres først på listen.
3. Direktøren er instituttets retslige repræsentant.
4. Direktøren er ansvarlig for rekruttering af instituttets øvrige personale. For så vidt angår medlemmerne af bestyrelsen underrettes de på forhånd om udnævnelsen af analytikere.
5. Efter bestyrelsens godkendelse og under hensyntagen til de finansielle konsekvenser efter vedtagelsen af det årlige budget for instituttet kan direktøren udpege en vicedirektør. Direktøren udpeger vicedirektøren med bestyrelsens godkendelse. Direktøren udpeges for en periode på højst tre år med mulighed for forlængelse én gang for en periode på to år.
6. Direktøren sikrer udførelsen af instituttets mission og opgaver i overensstemmelse med artikel 2. Direktøren opretholder en høj grad af ekspertviden og professionalisme i instituttet samt sørger for, at instituttets aktiviteter udføres effektivt.
Direktøren har endvidere ansvaret for:
a)
udarbejdelse af instituttets årlige arbejdsprogram samt af årsberetningen om instituttets aktiviteter
b)
forberedelse af bestyrelsens arbejde
c)
den daglige administration af instituttet
d)
alle personalespørgsmål
e)
udarbejdelse af indtægts- og udgiftsoversigten og gennemførelse af instituttets budget
f)
orientering af PSC om det årlige arbejdsprogram
g)
etablering af kontakter og et nært samarbejde med EU-institutioner samt nationale og internationale institutioner på beslægtede områder.
Direktøren bør efter høring af bestyrelsen endvidere undersøge mulighederne for yderligere bidrag til instituttets budget.
7. Inden for rammerne af instituttets godkendte arbejdsprogram og budget er direktøren bemyndiget til at indgå kontrakter, rekruttere det personale, der er godkendt i budgettet, og påføre instituttet de udgifter, der er nødvendige for dets drift.
8. Direktøren udarbejder en årsberetning om instituttets aktiviteter inden den 31. marts det følgende år. Årsberetningen sendes til bestyrelsen og gennem HR til Rådet, der fremsender den til Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne.
9. Direktøren står til regnskab over for bestyrelsen.
Artikel 7
Personale
1. Instituttets personale, der består af analytikere og administrativt personale, har status af kontraktansatte medarbejdere og rekrutteres blandt medlemsstaternes statsborgere.
Instituttets analytikere rekrutteres på grundlag af intellektuel fortjeneste, erfaring og ekspertise, der er relevant for instituttets mission og opgaver, jf. artikel 2, ved retfærdige og gennemsigtige udvælgelsesprocedurer.
Bestemmelser vedrørende instituttets personale vedtages af Rådet efter henstilling fra direktøren.
2. Forskere og praktikanter kan rekrutteres ad hoc og på kortvarig basis.
Efter aftale med direktøren og efter at have informeret bestyrelsen kan forskere udstationeres ved instituttet i en bestemt periode enten til stillinger inden for instituttets organisationsstruktur eller til bestemte opgaver og projekter, der er relevante for instituttets mission og opgaver i artikel 2.
Medlemmer af personalet kan i en bestemt periode i tjenestens interesse udstationeres til en stilling uden for instituttet i overensstemmelse med instituttets personalevedtægter.
Bestyrelsen vedtager på forslag af direktøren bestemmelserne om udstationering.
Artikel 8
Uafhængighed og selvstændighed
Direktøren og analytikerne nyder intellektuel uafhængighed og operationel selvstændighed i forbindelse med gennemførelsen af instituttets aktiviteter.
Artikel 9
Arbejdsprogram
1. Direktøren udarbejder senest den 31. oktober hvert år et udkast til et arbejdsprogram for det følgende år, der ledsages af vejledende langsigtede perspektiver for de følgende år, og forelægger det for bestyrelsen til godkendelse.
2. Bestyrelsen godkender det årlige arbejdsprogram senest den 30. november hvert år.
Artikel 10
Budget
1. Alle instituttets indtægter og udgifter fastlægges i et overslag for hvert regnskabsår, der er sammenfaldende med kalenderåret, og opføres på instituttets budget, som omfatter en stillingsfortegnelse.
2. Indtægterne og udgifterne på instituttets budget skal balancere.
3. Instituttets indtægter består af bidrag fra medlemsstaterne i forhold til fordelingsnøglen for bruttonationalindkomsten (BNI). Der kan på forslag af direktøren og efter bestyrelsens godkendelse modtages yderligere bidrag til specifikke projekter, der er relevante for instituttets mission og opgaver i artikel 2, fra andre kilder, navnlig fra medlemsstaterne eller fra EU-institutioner.
Artikel 11
Budgetprocedure
1. Direktøren forelægger senest den 31. oktober hvert år bestyrelsen et udkast til det årlige budget for instituttet med angivelse af administrative udgifter, driftsudgifter og forventede indtægter, herunder yderligere bidrag til specifikke projekter som omhandlet i artikel 10, stk. 3.
2. Bestyrelsen godkender instituttets årlige budget med enstemmighed blandt medlemsstaternes repræsentanter senest den 30. november hvert år.
3. I tilfælde af uundgåelige, usædvanlige eller uforudsete omstændigheder kan direktøren forelægge bestyrelsen et forslag til ændringsbudget. Bestyrelsen godkender under behørig hensyntagen til sagens eventuelle hastende karakter ændringsbudgettet med enstemmighed blandt medlemsstaternes repræsentanter.
4. Senest den 31. marts hvert år forelægger direktøren detaljerede regnskaber for samtlige indtægter og udgifter i det foregående regnskabsår, herunder en beretning om instituttets aktiviteter, for Rådet og bestyrelsen.
5. Bestyrelsen meddeler direktøren decharge for gennemførelsen af instituttets budget.
Artikel 12
Finansielle regler
Bestyrelsen udarbejder med samstemmende udtalelse fra Rådet og på forslag af direktøren detaljerede finansielle regler med angivelse af navnlig den procedure, der skal følges ved opstilling, gennemførelse og kontrol af instituttets budget.
Artikel 13
Privilegier og immuniteter
1. Instituttets direktørs og personales privilegier og immuniteter er omfattet af afgørelsen af 15. oktober 2001 truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om privilegier og immuniteter for Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier og EU-Satellitcentret samt for deres organer og medlemmerne af deres personale. Indtil ikrafttræden af den nævnte afgørelse kan værtsstaten indrømme direktøren og instituttets personale de deri fastsatte privilegier og immuniteter.
2. Instituttets privilegier og immuniteter er omfattet af protokol (nr. 7) vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
Artikel 14
Retligt ansvar
1. Instituttets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse indeholdt i en af instituttet indgået kontrakt.
3. Personalets personlige ansvar over for instituttet bestemmes af de relevante bestemmelser vedrørende instituttets personale.
Artikel 15
Aktindsigt
Bestyrelsen vedtager på forslag af direktøren regler for aktindsigt i instituttets dokumenter under hensyn til de principper og begrænsninger, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1049/2001 (2).
Artikel 16
Beskyttelse af EU's klassificerede informationer
Instituttet anvender Rådets afgørelse 2013/488/EU (3).
Artikel 17
Samarbejde med medlemsstaterne og EU's institutioner, organer og agenturer
Med henblik på at udføre sin mission og sine opgaver som omhandlet i artikel 2 samarbejder instituttet tæt med medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten. Instituttet etablerer også, når det er nødvendigt, arbejdsforbindelser med EU-institutioner, samt med relevante EU-organer og -agenturer, herunder Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) med henblik på at udveksle ekspertise og rådgivning på områder af fælles interesse. Instituttet kan også iværksætte fælles projekter med Unionens institutioner, organer og agenturer.
Artikel 18
Databeskyttelse
Bestyrelsen vedtager på forslag af direktøren gennemførelsesbestemmelser vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (4).
Artikel 19
Rapportering
HR forelægger senest den 31. juli 2016 Rådet en rapport om gennemførelsen af denne afgørelse, om nødvendigt ledsaget af passende henstillinger.
Artikel 20
Ophævelse
Fælles aktion 2001/554/FUSP ophæves.
Artikel 21
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2014.
A TANÁCS 2014/75/KKBP HATÁROZATA
(2014. február 10.)
az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetéről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 31. cikkének (1) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1)
A Tanács 2001. július 20-án elfogadta a 2001/554/KKBP együttes fellépést (1).
(2)
Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetének (a továbbiakban: az intézet) feladata, hogy - a Tanács felügyelete és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) operatív irányítása mellett - támogassa az Európai Uniót és tagállamait a közös kül- és biztonságpolitikai (KKBP) és ezzel együtt a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP), valamint az Unió egyéb külső tevékenységei végrehajtásában.
(3)
Az intézetnek jogi személyiséggel kell rendelkeznie, és munkájában teljes szellemi függetlenséget kell élveznie, a Tanács és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül.
(4)
2011. szeptember 20-án a főképviselő - a 2001/554/KKBP együttes fellépés 19. cikkének megfelelően - jelentést nyújtott be a Tanácsnak az intézet működésének felülvizsgálatáról. A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) nyugtázta a jelentést, és 2012. február 1-jén javasolta, hogy a Tanács módosítsa a 2001/554/KKBP együttes fellépést.
(5)
A jogi egyértelműség érdekében célszerű a korábbi módosításoknak és az újabb javasolt módosításoknak egy új határozat formájában történő egységes szerkezetbe foglalása, valamint a 2001/554/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezése,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Folytonosság és földrajzi elhelyezkedés
(1) Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (a továbbiakban: az intézet) - melyet a 2001/554/KKBP együttes fellépés hozott létre - a továbbiakban e határozattal összhangban folytatja tevékenységét.
(2) A 2001/554/KKBP együttes fellépés keretében elfogadott meglévő jogok, kötelezettségek és szabályok nem változnak. Különös tekintettel valamennyi hatályos munkaszerződésre és az azokból eredő valamennyi jogra, amelyek szintén érvényesek maradnak.
(3) Az intézet székhelye Párizs. A Brüsszelben folytatott tevékenységek megszervezésének megkönnyítése érdekében az intézetnek összekötő irodája van Brüsszelben. Az intézet szervezetileg rugalmas, és különös figyelmet fordít a minőségre és a hatékonyságra, beleértve ebbe a személyzet létszámát is.
2. cikk
Küldetés és feladatok
(1) Az intézet a tagállamokkal szoros együttműködésben hozzájárul az EU stratégiai gondolkodásának alakításában a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) - ezen belül a konfliktusok megelőzése és a békeépítés -, valamint az Uniónak az egyéb külső tevékenysége területén az EU elemzési, előrejelző és hálózatépítési kapacitásának erősítése céljából.
(2) Az intézet tevékenységének középpontjában a szakpolitikai célú elemzés, információgyűjtés, információterjesztés és vita, továbbá hálózatépítési rendezvények és szakmai műhelytalálkozók szervezése, valamint az uniós és tagállami tisztviselők és szakértők munkája szempontjából releváns dokumentáció összegyűjtése áll.
(3) Az intézet emellett előmozdítja a tudományos körökkel, a szellemi műhelyekkel és az érintett civil társadalmi szereplőkkel való kapcsolatokat Európában, az atlanti térségben és a szélesebb nemzetközi közösséggel egyaránt, kapcsolódási pontot kínálva az uniós intézmények és a külső szakértők, többek között a biztonsági ágazat szereplőinek világa között.
3. cikk
Politikai felügyelet és operatív irányítás
(1) A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) - a Tanács felelőssége mellett - felügyeletet gyakorol az intézet tevékenysége felett. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) a KKBP és különösen a KVBP terén fennálló felelősségével összhangban operatív irányítási feladatot lát el az intézet vonatkozásában.
(2) A politikai felügyelet és az operatív irányítás ellátására az intézet céljai és feladatai teljesítése során élvezett szellemi függetlenségének és működési autonómiájának befolyásolása nélkül kerül sor.
4. cikk
Jogi személyiség
Az intézet rendelkezik a feladatai ellátásához és céljai megvalósításához szükséges jogi személyiséggel. Az intézet számára lehetővé kell tenni különösen szerződések kötését, ingó és ingatlan vagyon szerzését és elidegenítését, illetve a bíróság előtti eljárásokban való részvételt. Az intézet nonprofit intézményként működik. A tagállamok megteszik az esetlegesen szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az intézet rendelkezzen az adott tagállam nemzeti joga értelmében a jogi személyek számára biztosított jogképességgel.
5. cikk
Igazgatóság
(1) Az intézeten belül igazgatóság működik, amely jóváhagyja az intézet éves és hosszú távú munkaprogramját és azok költségvetését. Az igazgatóság az intézet küldetésére, feladataira, működésére és személyzetére vonatkozó kérdések megvitatásának is a fóruma.
(2) Az igazgatóság elnöki tisztét a főképviselő vagy a főképviselő megbízottja látja el. Az igazgatóság titkárságát az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) biztosítja.
(3) Az igazgatóság az egyes tagállamok által kijelölt egy-egy képviselőből áll. Az igazgatóság minden tagját póttag képviselheti vagy kísérheti. Az igazgatóság munkájában részt vevő Bizottság szintén kijelöl egy képviselőt.
(4) Az intézet igazgatója vagy az igazgató képviselője rendszerint részt vesz az igazgatóság ülésein. A Katonai Törzs főigazgatója és a Katonai Bizottság elnöke, illetve képviselőik ugyancsak részt vehetnek az igazgatóság ülésein.
(5) Az igazgatóság a tagállamok képviselőinek minősített többségi szavazása útján hozza meg határozatait, a szavazatokat pedig - ezen határozat 11. cikke (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül - az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 16. cikkének (4) és (5) bekezdésével összhangban kell súlyozni. Az igazgatóság elfogadja eljárási szabályzatát.
(6) Az igazgatóság dönthet eseti munkacsoportok vagy állandó bizottságok felállításáról, amelyek az igazgatóság átfogó feladatkörébe tartozó konkrét kérdésekkel vagy témákkal foglalkoznak és az igazgatóság felügyelete alatt tevékenykednek. Az ilyen munkacsoportok vagy bizottságok felállításáról rendelkező határozatokban az igazgatóság meghatározza a csoport vagy bizottság megbízását, összetételét és működésének időtartamát.
(7) Az igazgatóságot az elnök hívja össze évente legalább két alkalommal. Az igazgatóságot szintén összehívják tagjai legalább egyharmadának kérésére.
6. cikk
Igazgató
(1) Az igazgatóság - a főképviselő ajánlása alapján - kinevezi az intézet igazgatóját, akinek valamelyik tagállam állampolgárának kell lennie. Az igazgató kinevezése három éves időszakra szól, amely időtartam egy alkalommal további két évvel meghosszabbítható.
(2) Az igazgatói pozíció jelöltjei között olyan személyek szerepelhetnek, akik sokéves, elismert tapasztalatot és szakértelmet szereztek a külügyek, a biztonságpolitika és a diplomácia, valamint a kapcsolódó kutatás terén. A tagállamok benyújtják pályázataikat a főképviselőnek, aki ezekről tájékoztatja az igazgatóságot. Az előválogatási folyamat megszervezése a főképviselő felelősségi körébe tartozik. Az előválogató bizottság az EKSZ és az elnökségi triót alkotó tagállamok három-három képviselőjéből áll, az elnöki tisztet pedig a főképviselő vagy a főképviselő megbízottja tölti be. A főképviselő az előválogatási eredmények alapján, az előválogató bizottság által megszabott sorrend szerinti, legalább három jelöltből álló lista formájában javaslatot tesz az igazgatóságnak.
(3) Az igazgató az intézet jogi képviselője.
(4) Az igazgató felelős az intézet összes további személyzeti tagjának felvételéért. Az igazgatóság tagjait az elemző szakértők kinevezéséről előzetesen tájékoztatják.
(5) Miután elfogadták az intézet éves költségvetését és megvizsgálták annak pénzügyi vonzatait, az igazgatóság jóváhagyását követően az igazgató igazgatóhelyettest nevezhet ki. Amennyiben az igazgatóság így határoz, az igazgató munkáját igazgatóhelyettes segítheti. Az igazgató az igazgatóság általi jóváhagyást követően nevezi ki az igazgatóhelyettest. Az igazgatóhelyettes kinevezése legfeljebb három évre szól, amely időtartam egy alkalommal további két évvel meghosszabbítható.
(6) Az igazgató gondoskodik arról, hogy az intézet teljesítse a 2. cikkben meghatározott céljait és feladatait. Az igazgató ezenkívül fenntartja az intézet magas szakmai színvonalát és professzionális jellegét, valamint gondoskodik az intézet tevékenységeinek eredményes és hatékony teljesítéséről.
Az igazgató ezenkívül a következőkért is felelős:
a)
az intézet éves munkaprogramjának, valamint az intézet tevékenységéről szóló éves jelentésnek az elkészítése;
b)
az ügyvezető igazgatóság munkájának előkészítése;
c)
az intézet napi működésével kapcsolatos feladatok ellátása;
d)
valamennyi személyzeti kérdés;
e)
a bevételekről és a kiadásokról szóló kimutatás elkészítése és az intézet költségvetésének végrehajtása;
f)
a PBB tájékoztatása az éves munkaprogramról;
g)
kapcsolatok létesítése és szoros együttműködés fenntartása az intézet tevékenységéhez kapcsolódó területeken tevékenykedő közösségi, nemzeti és nemzetközi intézményekkel.
Az igazgatónak emellett meg kell vizsgálnia az intézet költségvetéséhez való hozzájárulásnak a további lehetőségeit.
(7) Az igazgató az igazgatósággal folytatott konzultációt követően az intézet jóváhagyott munkaprogramjának és költségvetésének keretein belül jogosult szerződéseket kötni, intézkedni a költségvetésben jóváhagyott személyzet felvételéről és engedélyezni az intézet működéséhez szükséges kiadásokat.
(8) Az igazgató az intézet tevékenységéről éves jelentést készít a következő év március 31-ig. Az éves jelentést a főképviselő útján továbbítani kell az igazgatóság és a Tanács részére, mely utóbbi továbbítja a jelentést az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok felé.
(9) Az igazgató az igazgatóság felé tartozik elszámolással.
7. cikk
Személyzet
(1) Az intézet személyzete elemző szakértőkből és igazgatási feladatokat ellátó személyzetből áll, akiket szerződéses státusban foglalkoztatnak, és akiket a tagállamok állampolgárai közül választanak ki.
Az intézet elemző szakértőinek felvétele szellemi érdemeik, tapasztalatuk, valamint az intézetnek a 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai vonatkozásában releváns szakértelmük alapján, tisztességes és átlátható versenyeljárás keretében történik.
Az intézet személyzeti szabályzatát az igazgató ajánlása alapján a Tanács fogadja el.
2. Kutatók és szakmai gyakornokok alkalmazhatóak eseti alapon és rövid időtartamra.
Az igazgató hozzájárulásával és az igazgatóság tájékoztatását követően meghatározott időszakra kutatók küldhetők az intézetbe az intézet szervezeti felépítésén belüli álláshelyek betöltésére, illetve az intézetnek a 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai vonatkozásában releváns konkrét feladatok és projektek végrehajtására.
A személyzet tagjait a szolgálat érdekében az intézet személyzetére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően ki lehet rendelni meghatározott időszakra az intézeten kívüli álláshelyekre is.
A kirendelésre vonatkozó rendelkezéseket az igazgató javaslata alapján az igazgatóság fogadja el.
8. cikk
Függetlenség és autonómia
Az igazgató és az elemző szakértők az intézet tevékenységeinek végzése során szellemi függetlenséget és működési autonómiát élveznek.
9. cikk
Munkaprogram
(1) Az igazgató minden év október 31-ig elkészíti a következő évi éves munkaprogram tervezetét, melyhez csatolja az azt követő évekre szóló, hosszú távú indikatív tervet is, és a tervezetet benyújtja az igazgatóságnak elfogadásra.
(2) Az igazgatóság az éves munkaprogramot minden év november 30-ig jóváhagyja.
10. cikk
Költségvetés
(1) Az intézet valamennyi bevételi és kiadási tétele szerepel a naptári évvel megegyező pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokban, és azokat fel kell tüntetni az intézet költségvetésében, amely tartalmazza a személyzet jegyzékét.
(2) Az intézet költségvetésében feltüntetett bevételek és kiadások egyensúlyban állnak.
(3) Az intézet jövedelme a GNI (bruttó nemzeti jövedelem) skála alapján meghatározott tagállami hozzájárulásokból áll. Az igazgató javaslatára és az igazgatóság jóváhagyását követően az intézetnek a 2. cikkben meghatározott missziója és feladatai vonatkozásában releváns konkrét programokhoz egyéb forrásokból, így különösen tagállamoktól, uniós intézményektől további hozzájárulások is elfogadhatók.
11. cikk
Költségvetési eljárás
(1) Az igazgató minden év október 31-ig benyújtja az igazgatóság részére az intézet éves költségvetésének tervezetét, amely tartalmazza az igazgatási kiadásokat, a működési kiadásokat és a tervezett bevételt, ideértve a 10. cikk (3) bekezdésében említett konkrét programokra szánt kiegészítő hozzájárulásokat is.
(2) Az igazgatóság a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával minden év november 30-ig jóváhagyja az intézet éves költségvetését.
(3) Elkerülhetetlen, rendkívüli vagy előre nem látható körülmények esetén az igazgató költségvetésmódosítás-tervezetet nyújthat be az igazgatósághoz. Az igazgatóság - kellő tekintettel a sürgősségre - a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával jóváhagyja a költségvetés-módosítást.
(4) Az igazgató minden év március 31-ig megküldi a Tanács és az igazgatóság részére az előző pénzügyi év összes bevételét és kiadását tartalmazó részletes elszámolást, beleértve az intézet tevékenységéről szóló jelentést is.
(5) Az igazgatóság mentesíti az igazgatót az intézet költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól.
12. cikk
Pénzügyi szabályzat
Az igazgatóság az igazgató javaslata alapján - a Tanács jóváhagyásával - részletes pénzügyi szabályzatot állít össze, amely rendelkezik különösen az intézet költségvetésének elkészítése, végrehajtása és ellenőrzése során követendő eljárásról.
13. cikk
Kiváltságok és mentességek
(1) Az igazgatót és az intézet személyzetének tagjait megillető kiváltságokat és mentességeket a 2001. október 15-én a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete és az Európai Műholdközpont, valamint annak szervei és személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló határozata állapítja meg. Az említett határozat hatálybalépéséig a fogadó állam megadhatja a határozatban biztosított kiváltságokat és mentességeket az igazgató és az intézmény személyzete számára
(2) Az intézet kiváltságait és mentességeit az EUSZ és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv állapítja meg.
14. cikk
Jogi felelősség
(1) Az intézet szerződéses felelősségéről az érintett szerződésre irányadó jog rendelkezik.
(2) Az intézet által kötött szerződések esetleges választott bírósági kikötései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
(3) A személyzet intézettel szemben fennálló személyes felelősségét az intézet személyzetére alkalmazandó vonatkozó rendelkezések szabályozzák.
15. cikk
A dokumentumokhoz való hozzáférés
Az igazgatóság az igazgató javaslatára szabályzatot fogad el az intézet dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozóan, figyelembe véve az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2), illetve az azt felváltó rendeletben meghatározott elveket és korlátozásokat.
16. cikk
Az EU-minősített adatok védelme
Az intézet alkalmazza a 2013/488/EU tanácsi határozatot (3).
17. cikk
Együttműködés tagállamokkal, az uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel
A 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai teljesítése céljából az intézet szorosan együttműködik a tagállamokkal és az EKSZ-szel. Az intézet szükség szerint munkakapcsolatot alakít ki a közös érdekű területeken szerzett szakértelem megosztása, illetve tanácsadás céljából az uniós intézményekkel, továbbá az érintett uniós szervekkel és ügynökségekkel, ideértve az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskolát (EBVF) is. Az intézet közös projekteket is indíthat az uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel.
18. cikk
Adatvédelem
Az igazgató javaslatára az igazgatóság végrehajtási szabályokat fogad el a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) vonatkozóan.
19. cikk
Jelentéstétel
A főképviselő legkésőbb 2016. július 31-ig jelentést terjeszt a Tanács elé ennek a határozatnak a végrehajtásáról, melyet szükség esetén ajánlásokkal egészít ki.
20. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2001/554/KKBP együttes fellépés hatályát veszti.
21. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 10-én.