EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU, EURATOM) Nr. 1141/2014
af 22. oktober 2014
om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 224,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten (3),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (4),
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 12, stk. 2, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) fastslår, at politiske partier på europæisk plan bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes politiske vilje.
(2)
Artikel 11 og 12 i chartret fastslår, at foreningsfrihed på alle niveauer, f.eks. i politiske og civile spørgsmål, og ytringsfrihed, som omfatter meningsfrihed og frihed til at modtage eller sprede oplysninger eller tanker uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til landegrænser, er grundlæggende rettigheder for alle unionsborgere.
(3)
Europæiske borgere bør kunne benytte disse rettigheder med henblik på at deltage fuldt ud i Unions demokratiske liv.
(4)
Egentlige tværnationale europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde har afgørende betydning som talerør for borgerne på europæisk plan og ved at bygge bro mellem politik på nationalt plan og på EU-plan.
(5)
Europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde bør tilskyndes og støttes i deres bestræbelser på at sikre en stærk forbindelse mellem det europæiske civilsamfund og EU-institutionerne, navnlig Europa-Parlamentet.
(6)
De europæiske politiske partiers og deres tilknyttede europæiske politiske fondes erfaring med anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2004/2003 (5) og Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2011 om anvendelsen af forordning (EF) nr. 2004/2003 (6), viser, at der er behov for at forbedre den retlige og finansielle ramme for europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde, så de kan blive mere synlige og effektive aktører i Unionens politiske system, som består af mange niveauer.
(7)
Som en anerkendelse af den opgave, de europæiske politiske partier er tillagt i TEU og for at lette deres arbejde, bør der indføres en særlig europæisk retlig status for europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde.
(8)
Der bør oprettes en myndighed for europæiske politiske partier og fonde (»myndigheden«) med det formål at registrere og kontrollere europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og at pålægge disse sanktioner. Registrering bør være en forudsætning for at kunne opnå europæisk retlig status, som medfører en række rettigheder og forpligtelser. For at undgå mulige interessekonflikter bør myndigheden være uafhængig.
(9)
De procedurer, der skal følges af europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde for at kunne opnå europæisk retlig status i medfør af denne forordning, bør fastlægges, og det samme gælder de procedurer og kriterier, der skal iagttages, når det afgøres, om der kan indrømmes en sådan europæisk retlig status. Det er ligeledes nødvendigt at fastlægge procedurerne i de tilfælde, hvor et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fortaber eller opgiver sin europæiske retlige status.
(10)
For at lette tilsynet med retlige enheder, der er underlagt både EU-retten og national ret, bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedrørende funktionen af det register over europæiske politiske partier og fonde, der skal forvaltes af myndigheden (»registeret«), navnlig hvad angår de oplysninger og bilag, registret opbevarer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(11)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår bestemmelserne om registreringsnummersystemet og om tilgængeliggørelse af standardudskrifter fra registret for tredjemand efter anmodning. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7).
(12)
Europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde, som ønsker at blive anerkendt som sådan på EU-plan som følge af, at de har en europæisk retlig status, og modtage offentlig finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget, bør overholde visse principper og opfylde visse betingelser. Det er navnlig nødvendigt, at europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde respekterer de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU.
(13)
Der bør kun træffes afgørelse om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på grundlag af manglende overholdelse af de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, i tilfælde af åbenbar og alvorlig tilsidesættelse af disse værdier. Myndigheden bør, når den træffer afgørelse om afregistrering, respektere chartret fuldt ud.
(14)
Statutten for et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond bør indeholde en række grundlæggende bestemmelser. Medlemsstaterne skal have lov til at indføre yderligere krav vedrørende statutterne for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er hjemmehørende på deres respektive områder, forudsat at disse yderligere krav ikke er i modstrid med denne forordning.
(15)
Myndigheden bør regelmæssigt kontrollere, at betingelserne for og kravene til registrering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde fortsat er opfyldt. Afgørelser vedrørende respekten for de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, bør kun træffes i henhold til en procedure, der er specielt udformet i dette øjemed, og efter høring af et udvalg af uafhængige fremtrædende personer.
(16)
Myndigheden er et EU-organ som defineret i artikel 263 i TEUF.
(17)
Det bør sikres, at udvalget af uafhængige fremtrædende personer er uafhængigt og gennemsigtigt.
(18)
Den europæiske retlige status, der indrømmes europæiske politiske partier og deres tilknyttede fonde, bør give dem retsevne og anerkendelse i alle medlemsstaterne. Sådan retsevne og anerkendelse berettiger dem ikke til at nominere kandidater til nationale valg eller Europa-Parlamentsvalg eller til at deltage i kampagner i forbindelse med folkeafstemninger. Alle disse og lignende rettigheder forbliver under medlemsstaternes kompetence.
(19)
Europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes aktiviteter bør være reguleret af denne forordning og, for så vidt angår spørgsmål der ikke er reguleret af denne forordning, af de relevante bestemmelser i medlemsstaternes nationale lovgivning. Europæiske politiske partiers eller europæiske politiske fondes retlige status bør være reguleret af denne forordning og af de gældende bestemmelser i den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende (»medlemsstat, hvor de er hjemmehørende«). Den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, bør ex-ante kunne fastlægge den gældende lov eller give de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde mulighed for at vælge. Den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, bør også kunne indføre andre eller yderligere krav end dem, der er fastsat i nærværende forordning, herunder bestemmelser om registrering og integrering af de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i nationale administrations- og kontrolsystemer og om deres organisering og statutter, herunder om ansvar, forudsat at disse bestemmelser ikke er i modstrid med denne forordning.
(20)
Som et centralt element i at have den europæiske retlige status bør europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde have status som europæiske juridiske personer. Erhvervelse af status som europæisk juridisk person bør være betinget af krav og procedurer med sigte på at beskytte interesserne hos den medlemsstat, hvor ansøgeren om europæisk retlig status (»ansøgeren«) er hjemmehørende, hos ansøgeren og hos berørte tredjemænd. Navnlig bør en eventuel allerede eksisterende status som national juridisk person ændres til status som europæisk juridisk person, og eventuelle rettigheder og forpligtelser, som den tidligere nationale enhed har haft, bør overføres til den nye europæiske juridiske person. Endvidere bør der for at lette videreførelse af aktiviteterne indføres beskyttelsesmekanismer for at forhindre den berørte medlemsstat i at stille uoverstigelige betingelser i forbindelse med en sådan omdannelse. Den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, bør have mulighed for at fastlægge, hvilke typer af juridiske personer der kan omdannes til at have status som europæiske juridiske personer, og at vente med at godkende en sådan omdannelse i henhold til denne forordning, indtil der er tilvejebragt garanti for navnlig lovligheden af ansøgerens statut i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning eller for beskyttelse af kreditorer eller indehavere af andre rettigheder i forbindelse med en eventuel allerede eksisterende status som national juridisk person.
(21)
Fratagelse af status som europæisk juridisk person bør være betinget af krav og procedurer med sigte på at beskytte Unionens interesser, interesserne hos den medlemsstat, hvor ansøgeren er hjemmehørende, hos det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond og hos eventuelt berørte tredjemænd. Hvis det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond erhverver status som juridisk person i medfør af lovgivningen i den medlemsstat, hvor det/den er hjemmehørende, bør dette betragtes som en omdannelse af statussen som europæisk juridisk person, og eventuelle rettigheder og forpligtelser, som den tidligere europæiske enhed har haft, bør overføres til den nationale juridiske person. Endvidere bør der for at lette videreførelse af aktiviteterne indføres beskyttelsesmekanismer for at forhindre den berørte medlemsstat i at anvende uoverstigelige betingelser i forbindelse med en sådan omdannelse. Hvis det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond ikke erhverver status som juridisk person i den medlemsstat, hvor det eller den er hjemmehørende, bør det eller den afvikles i overensstemmelse med lovgivningen i den pågældende medlemsstat og i overensstemmelse med betingelsen om ikke at have fortjeneste som mål. Myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede bør kunne indgå aftale med den berørte medlemsstat om de nærmere ordninger for fratagelse af status som europæisk juridisk person, navnlig for at sikre inddrivelsen af midler, der er modtaget fra Den Europæiske Unions almindelige budget og eventuelle finansielle sanktioner.
(22)
Såfremt et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad tilsidesætter relevant national ret, og hvis det drejer sig om elementer, der berører overholdelsen af de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, bør myndigheden på anmodning af den berørte medlemsstat beslutte at anvende procedurerne i denne forordning. Endvidere bør myndigheden på anmodning af den medlemsstat, hvor partiet eller fonden er hjemmehørende, beslutte at slette et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som i alvorlig grad har tilsidesat relevant national ret i en hvilken som helst anden henseende, fra registret.
(23)
Kun europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde, der er anerkendt som sådan, og som har erhvervet europæisk retlig status, bør være berettiget til at modtage støtte via Den Europæiske Unions almindelige budget. Det er vigtigt at sikre, at betingelserne for at blive et europæisk politisk parti ikke er for strenge, men nemt kan opfyldes af organiserede og seriøse tværnationale alliancer af politiske partier eller af fysiske personer eller af begge, men det er også vigtigt at indføre proportionelle kriterier med henblik på tildeling af de begrænsede midler via Den Europæiske Unions almindelige budget, som objektivt afspejler et europæisk politisk partis reelle europæiske ambition og reelle vælgerstøtte. Sådanne kriterier baseres bedst på resultatet af valg til Europa-Parlamentet, som det europæiske politiske parti eller dets medlemmer i henhold til denne forordning skal deltage i, og som giver en klar indikation af et europæisk politisk partis vælgertilslutning. De bør afspejle, at Europa-Parlamentet direkte repræsenterer EU-borgerne i henhold til artikel 10, stk. 2, i TEU, og de europæiske politiske partiers mål om fuldt ud at deltage i Unionens demokratiske liv og blive aktive aktører i Unionens repræsentative demokrati for effektivt at udtrykke EU-borgernes synspunkter, holdninger og politiske vilje. Støtteberettigelse via Den Europæiske Unions budget bør derfor begrænses til europæiske politiske partier, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst ét af deres medlemmer og til europæiske politiske fonde, der søger via et europæisk politisk parti, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst ét af deres medlemmer.
(24)
For at gøre finansieringen af europæiske politiske partier mere gennemsigtig og for at undgå potentielt misbrug af finansieringsreglerne bør et medlem af Europa-Parlamentet, alene i forbindelse med finansiering, kun betragtes som medlem af ét europæisk politisk parti, som, hvor dette er relevant, bør være det parti, som vedkommendes nationale eller regionale politiske parti er tilknyttet på datoen for udløb af indgivelse af ansøgninger om finansiering.
(25)
De procedurer, som europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde skal følge, når de søger om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget, bør fastlægges sammen med de procedurer, kriterier og regler, der skal overholdes for at nå frem til en afgørelse om at tildele en sådan finansiering.
(26)
For at øge de europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes uafhængighed, regnskabspligt og ansvarlighed bør modtagelse af visse former for donationer og bidrag fra andre kilder end Den Europæiske Unions almindelige budget forbydes eller være omfattet af begrænsninger. En eventuel begrænsning af kapitalens frie bevægelighed, som sådanne begrænsninger måtte medføre, er berettiget på grundlag af grundlæggende retsprincipper og er strengt nødvendig for at nå disse mål.
(27)
Europæiske politiske partier bør kunne finansiere kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, mens finansiering og begrænsninger for partiers og kandidaters udgifter til sådanne valg bør reguleres af de regler, der gælder i hver enkelt medlemsstat.
(28)
Europæiske politiske partier bør hverken direkte eller indirekte finansiere andre politiske partier, navnlig nationale partier eller kandidater. Europæiske politiske fonde bør hverken direkte eller indirekte finansiere europæiske eller nationale politiske partier eller kandidater. Endvidere bør europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde ikke finansiere folkeafstemningskampagner. Disse principper afspejler erklæring nr. 11 om artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, der er knyttet som bilag til slutakten til Nicetraktaten.
(29)
Der bør fastlægges særlige regler og procedurer for fordeling af de bevillinger, der er til rådighed hvert år fra Den Europæiske Unions almindelige budget, under hensyntagen til dels antallet af støttemodtagere og dels andelen af valgte medlemmer i Europa-Parlamentet for hvert støttemodtagende europæisk politisk parti og dermed partiets respektive tilknyttede europæiske politiske fond. Disse foranstaltninger bør sikre strenge regler for gennemsigtighed, ansvarlighed, revision og finansiel kontrol med europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde samt pålæggelse af proportionelle sanktioner, herunder hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond tilsidesætter de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU.
(30)
For at sikre, at forpligtelserne fastsat i denne forordning vedrørende europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes finansiering og udgifter og andre anliggender overholdes, er det nødvendigt at etablere effektive kontrolmekanismer. Med henblik på dette bør myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og medlemsstaterne samarbejde og udveksle alle nødvendige oplysninger. Der bør ligeledes tilskyndes til gensidigt samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder for at sikre effektiv kontrol med de forpligtelser, der hidrører fra gældende national lovgivning.
(31)
Det er nødvendigt at fastsætte et klart, stærkt og afskrækkende system af sanktioner for at sikre effektiv, proportional og ensartet overholdelse af forpligtelserne vedrørende europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes aktiviteter. Et sådant system bør desuden overholde ne bis in idem-princippet, efter hvilket sanktioner ikke kan pålægges to gange for samme overtrædelse. Det er ligeledes nødvendigt at fastlægge rollerne for hhv. myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede med hensyn til kontrol og verifikation af overholdelsen af denne forordning såvel som samarbejdsmekanismerne mellem dem og medlemsstaternes myndigheder.
(32)
For at bidrage til at øge borgernes europæiske politiske bevidsthed og fremme åbenhed i den europæiske valgproces, bør europæiske politiske partier i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet kunne informere borgerne om forbindelsen mellem dem og deres tilknyttede nationale politiske partier og kandidater.
(33)
For at sikre gennemsigtighed og styrke kontrollen og de europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes demokratiske ansvarlighed skal oplysninger, der betragtes som værende af afgørende offentlig interesse, navnlig vedrørende deres statut, medlemskab, regnskaber, donorer og donationer, bidrag og tilskud modtaget fra Den Europæiske Unions almindelige budget samt oplysninger om afgørelser, der er truffet af myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede vedrørende registrering, finansiering og sanktioner, offentliggøres. At indføre regler, der sikrer, at disse oplysninger er offentligt tilgængelige, er den mest effektive måde til sikring af lige vilkår og en retfærdig konkurrence mellem politiske kræfter og opretholde en åben, gennemsigtig og demokratisk lovgivnings- og valgproces, der styrker borgernes og vælgernes tillid til det europæiske repræsentative demokrati og generelt forebygger korruption og magtmisbrug.
(34)
I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør forpligtelsen til at offentliggøre identiteten på donorer, som er fysiske personer, ikke finde anvendelse på donationer under 1 500 EUR pr. år og pr. donor. En sådan forpligtelse bør desuden ikke finde anvendelse på donationer, hvis værdi pr. år overstiger 1 500 og er mindre end eller lig 3 000 EUR, medmindre donoren på forhånd har givet skriftligt samtykke til offentliggørelse. Disse tærskler udgør en passende balance mellem på den ene side den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger og på den anden side den legitime offentlige interesse i åbenhed omkring finansieringen af europæiske politiske partier og fonde, som afspejlet i internationale anbefalinger om, hvordan korruption i forbindelse med finansieringen af politiske partier og fonde undgås. Offentliggørelsen af donationer over 3 000 EUR pr. år og pr. donor bør muliggøre effektiv offentlig kontrol med forbindelserne mellem donorer og europæiske politiske partier. Ligeledes i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør oplysninger om donationer offentliggøres årligt, dog ikke under kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet eller donationer på over 12 000 EUR, for hvilke offentliggørelse bør finde sted straks.
(35)
Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i chartret, navnlig artikel 7 og 8, der fastslår, at enhver har ret til respekt for sit privatliv og beskyttelse af personoplysninger, og forordningen skal gennemføres i fuld respekt for disse rettigheder og principper.
(36)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (8) finder anvendelse på den behandling af personoplysninger, der finder sted hos myndigheden, i Europa-Parlamentet og i udvalget af uafhængige fremtrædende personer ved anvendelsen af denne forordning.
(37)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (9) finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger ved anvendelsen af denne forordning.
(38)
Af hensyn til retssikkerheden er det hensigtsmæssigt at fastslå, at myndigheden, Europa-Parlamentet, de europæiske politiske partier og de europæiske politiske fonde, de nationale myndigheder, der har ansvar for at kontrollere aspekter vedrørende finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, og andre relevante tredjeparter, som er omhandlet eller foreskrevet i denne forordning, er registeransvarlige i medfør af forordning (EF) nr. 45/2001 eller direktiv 95/46/EF. Det er ligeledes nødvendigt at præcisere maksimumperioden for opbevaring af de personoplysninger, der indsamles for at sikre en lovlig, regelmæssig og åben finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og medlemskab af europæiske politiske partier. Myndigheden, Europa-Parlamentet, de europæiske politiske partier og de europæiske politiske fonde, de kompetente nationale myndigheder og de relevante tredjeparter skal i deres egenskab af registeransvarlige træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde forpligtelserne i forordning (EF) nr. 45/2001 og direktiv 95/46/EF, navnlig forpligtelserne vedrørende en lovlig og sikker behandling, tilvejebringelse af oplysninger og de berørte personers adgang til deres personoplysninger samt rettelse og sletning af deres personoplysninger.
(39)
Kapitel III i direktiv 95/46/EF om retsmidler, ansvar og sanktioner finder anvendelse på den databehandling, der udføres i medfør af denne forordning. De kompetente nationale myndigheder eller relevante tredjeparter bør i henhold til gældende national lovgivning være ansvarlige for enhver skade, de måtte forårsage. Endvidere bør medlemsstaterne sikre, at de kompetente nationale myndigheder eller relevante tredjeparter pålægges de nødvendige sanktioner for overtrædelser af denne forordning.
(40)
Den tekniske støtte, som Europa-Parlamentet yder til europæiske politiske partier, bør baseres på princippet om ligebehandling og ydes mod regning og betaling og bør være genstand for en regelmæssig offentlig rapport.
(41)
Central information om anvendelsen af denne forordning bør være tilgængelig for offentligheden på et dertil beregnet websted.
(42)
Prøvelse ved Den Europæiske Unions Domstol vil bidrage til en korrekt anvendelse af denne forordning. Der bør endvidere indføres bestemmelser med henblik på at give europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde mulighed for at blive hørt og træffe korrigerende foranstaltninger, inden de pålægges en sanktion.
(43)
Medlemsstaterne bør fastsætte nationale bestemmelser, som fremmer en effektiv anvendelse af denne forordning.
(44)
Medlemsstaterne bør gives tilstrækkelig tid til at indføre foranstaltninger for at sikre en gnidningsløs og effektiv anvendelse af denne forordning. Der bør derfor fastsættes en overgangsperiode mellem denne forordnings ikrafttræden og dens anvendelse.
(45)
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt og har vedtaget en udtalelse (10).
(46)
Da der skal foretages betydelige ændringer af og tilføjelser til de regler og procedurer, der i øjeblikket er gældende for politiske partier og politiske fonde på EU-plan, bør forordning (EF) nr. 2004/2003 ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
I denne forordning fastsættes bestemmelser om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (»europæiske politiske partier«) og politiske fonde på europæisk plan (»europæiske politiske fonde«).
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »politisk parti«: en sammenslutning af borgere:
-
som forfølger politiske mål, og
-
som enten er anerkendt af eller etableret i overensstemmelse med lovgivningen i mindst én medlemsstat
2) »politisk alliance«: et struktureret samarbejde mellem politiske partier og/eller borgere
3) »europæisk politisk parti«: en »politisk alliance«, der forfølger politiske mål, og som er registreret hos den myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er oprettet i henhold til artikel 6 i overensstemmelse med de betingelser og procedurer, der er fastlagt i denne forordning
4) »europæisk politisk fond«: en enhed, der formelt er tilknyttet et europæisk politisk parti, som er registreret hos myndigheden i overensstemmelse med de betingelser og procedurer, der er fastlagt i denne forordning, og som via sine aktiviteter og ud fra de mål og grundlæggende værdier, som Unionen forfølger og bygger på, støtter og supplerer målene for det europæiske politiske parti, bl.a. ved at udføre en eller flere af følgende opgaver:
a)
observere, analysere og bidrage til debatten om europæiske politiske spørgsmål og om den europæiske integrationsproces
b)
planlægge aktiviteter forbundet med europæiske politiske spørgsmål, såsom at arrangere og støtte gennemførelsen af seminarer, kurser, konferencer og undersøgelser på disse områder blandt de berørte interessenter, herunder ungdomsorganisationer og andre repræsentanter for civilsamfundet
c)
udvikle samarbejde med henblik på at fremme demokrati, herunder i tredjelande
d)
udgøre en ramme for nationale politiske fonde og det videnskabelige miljø og andre relevante aktører med henblik på at samarbejde på europæisk plan
5) »regionalt parlament« eller »regional forsamling«: et organ, hvis medlemmer enten har et regionalt valgmandat eller er politisk ansvarlige over for en valgt forsamling
6) »finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget«: et tilskud ydet i overensstemmelse med afsnit VI i første del eller et bidrag ydet i overensstemmelse med afsnit VIII i anden del i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012 (11) (»finansforordningen«)
7) »donation«: kontante pengegaver, enhver ydelse i naturalier, levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og/eller enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, bortset fra bidrag fra medlemmer og almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af enkeltpersoner på frivillig basis
8) »bidrag fra medlemmer«: enhver kontant betaling, herunder medlemsgebyrer, eller bidrag i form af naturalier, eller levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og/eller enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, der ydes det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond af et af dets eller dens medlemmer, bortset fra almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af de enkelte medlemmer på frivillig basis
9) »det årlige budget«: med henblik på anvendelsen af artikel 20 og 27: de samlede udgifter i et givet år som angivet i årsregnskabet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond
10) »nationalt kontaktpunkt«: et af de kontaktpunkter, der er udpeget med henblik på spørgsmål vedrørende den centrale database for udelukkelser, jf. artikel 108 i finansforordningen og artikel 144 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (12), eller en eventuel anden person eller andre personer, som af medlemsstaternes relevante myndigheder er udpeget til at udveksle oplysninger i forbindelse med anvendelsen af denne forordning
11) »være hjemmehørende«: når det europæiske politiske partis eller den europæiske politiske fonds centraladministration er beliggende i den pågældende medlemsstat
12) »samvirkende overtrædelser«: to eller flere overtrædelser, der begås som led i samme ulovlige handling
13) »gentagelsestilfælde«: en overtrædelse, der begås på et tidspunkt, hvor dens gerningsmand er blevet pålagt en sanktion for samme type overtrædelse inden for de seneste fem år.
KAPITEL II
STATUT FOR EUROPÆISKE POLITISKE PARTIER OG EUROPÆISKE POLITISKE FONDE
Artikel 3
Betingelser for registrering
1. En politisk alliance kan ansøge om at registrere sig som et europæisk politisk parti på følgende betingelser:
a)
den skal være hjemmehørende i en medlemsstat som angivet i dens statut
b)
den eller dens medlemmer skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne være eller være repræsenteret af medlemmer af Europa-Parlamentet eller af de nationale eller regionale parlamenter eller regionale forsamlinger, eller
den eller dens medlemmer skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne have opnået mindst 3 % af de afgivne stemmer i hver af disse medlemsstater ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
c)
den skal, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, respektere de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter
d)
den eller dens medlemmer skal have deltaget i valg til Europa-Parlamentet eller offentligt have givet udtryk for sin hensigt om at deltage i det næste valg til Europa-Parlamentet, og
e)
den må ikke have fortjeneste som mål.
2. En ansøger kan ansøge om registrering som europæisk politisk fond på følgende betingelser:
a)
den skal være tilknyttet et europæisk politisk parti, der er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der er fastlagt i denne forordning
b)
den skal være hjemmehørende i en medlemsstat som angivet i dens statut
c)
den skal, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, respektere de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter
d)
dens mål skal supplere målene for det europæiske politiske parti, som den formelt er tilknyttet
e)
dens styrende organ skal bestå af medlemmer fra mindst en fjerdedel af medlemsstaterne, og
f)
den må ikke have fortjeneste som mål.
3. Et europæisk politisk parti kan kun have én formelt tilknyttet europæisk politisk fond. Europæiske politiske partier og tilknyttede europæiske politiske fonde skal sikre adskillelse af deres respektive daglige ledelse, ledelsesstruktur og regnskaber.
Artikel 4
Forvaltning af europæiske politiske partier
1. Statutten for et europæisk politisk parti skal være i overensstemmelse med gældende lovgivning i den medlemsstat, hvor det er hjemmehørende, og skal omfatte bestemmelser, der mindst dækker følgende:
a)
dets navn og logo, der skal være klart adskilt fra ethvert andet eksisterende europæisk politisk partis og/eller enhver anden eksisterende europæisk politisk fonds
b)
adressen på hovedsædet
c)
et politisk program med dets formål og målsætninger
d)
en erklæring i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra e) om, at det ikke har fortjeneste som mål
e)
hvor det er relevant, navnet på dets tilknyttede politiske fond og en beskrivelse af den formelle forbindelse mellem dem
f)
dets administrative og finansielle organisation og procedurer, navnlig med en specifikation af de organer og hverv, der har administrative og finansielle beføjelser og bemyndigelse til retligt at repræsentere det, samt bestemmelserne om oprettelse, godkendelse og kontrol af årsregnskaberne, og
g)
den interne procedure, der skal følges, i tilfælde af dets opløsning som europæisk politisk parti.
2. Statutten for et europæisk politisk parti skal omfatte bestemmelser om intern partiorganisering, der mindst dækker følgende:
a)
procedurerne for indmeldelse, udmeldelse og eksklusion af dets medlemmer med listen over medlemspartier vedlagt som bilag til statutten
b)
de rettigheder og forpligtelser, der følger af alle former for medlemskab, og de relevante stemmerettigheder
c)
styringsorganernes beføjelser, ansvarsområder og sammensætning med en præcisering for hvert enkelt organ af procedurerne for udvælgelse af kandidater og reglerne for deres udnævnelse og afskedigelse
d)
dets interne beslutningsprocesser, navnlig afstemningsprocedurerne og krav om beslutningsdygtighed
e)
dets fremgangsmåde for gennemsigtighed, navnlig i forbindelse med bogføring, regnskaber og donationer, privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger
f)
den interne procedure for ændring af dets statut.
3. Den medlemsstat, hvor det er hjemmehørende, kan indføre yderligere krav end de i statutten fastsatte, forudsat at disse yderligere krav ikke er i modstrid med nærværende forordning.
Artikel 5
Forvaltning af europæiske politiske fonde
1. Statutten for en europæisk politisk fond skal være i overensstemmelse med gældende lovgivning i den medlemsstat, hvor den er hjemmehørende, og skal omfatte bestemmelser, der mindst dækker følgende:
a)
dens navn og logo, der skal være klart adskilt fra ethvert eksisterende europæisk politisk partis og/eller enhver anden eksisterende europæisk politisk fonds
b)
adressen på hovedsædet
c)
en beskrivelse af dens formål og målsætninger, som skal være forenelige med de opgaver, der er anført i artikel 2, nr. 4)
d)
en erklæring, i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, litra f), om, at den ikke har fortjeneste som mål
e)
navnet på det europæiske politiske parti, som fonden er direkte tilknyttet, og en beskrivelse af den formelle forbindelse mellem dem
f)
en liste over dens organer med præcise oplysninger om hvert organs beføjelser, ansvarsområder og sammensætning, herunder oplysninger om procedurerne for udnævnelse og afskedigelse af medlemmer og ledere af disse organer
g)
dens administrative og finansielle organisation og procedurer, navnlig med en specifikation af de organer og hverv, der har administrative og finansielle beføjelser og bemyndigelse til retligt at repræsentere den, samt bestemmelserne om oprettelse, godkendelse og kontrol af årsregnskaberne
h)
den interne procedure for ændring af dens statut, og
i)
den interne procedure, der skal følges i tilfælde af dens opløsning som europæisk politisk fond.
2. Den medlemsstat, hvor den er hjemmehørende, kan indføre yderligere krav end de i statutten fastsatte, forudsat at disse yderligere krav ikke er i modstrid med nærværende forordning.
Artikel 6
Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde
1. Der oprettes herved en myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (»myndigheden«) med det formål at registrere og kontrollere europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og at pålægge disse sanktioner i henhold til denne forordning.
2. Myndigheden har status som juridisk person. Den er uafhængig og udfører sine funktioner i fuld overensstemmelse med denne forordning.
Myndigheden træffer afgørelse om registrering og afregistrering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i overensstemmelse med de procedurer og betingelser, der er fastsat i denne forordning. Derudover skal myndigheden regelmæssigt kontrollere, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra a), b) og d)-f) samt artikel 5, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.
Myndigheden skal i forbindelse med sine afgørelser tage fuldt hensyn til den grundlæggende ret til foreningsfrihed samt til behovet for at sikre pluralisme blandt politiske partier i Europa.
Myndigheden repræsenteres af sin direktør, som træffer alle afgørelser på vegne af myndigheden.
3. Myndighedens direktør udnævnes af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen (under ét benævnt »ansættelsesmyndigheden«) i fællesskab for en femårs periode, der ikke kan forlænges, på grundlag af et stillingsopslag og efterfølgende forslag fra et udvælgelsesudvalg bestående af generalsekretærerne for disse institutioner.
Myndighedens direktør vælges på grundlag af sine personlige og faglige kvalifikationer. Den pågældende må ikke være medlem af Europa-Parlamentet, være valgt til nogen politisk forsamling eller være nuværende eller tidligere ansat i et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond. Den valgte direktør må ikke have en interessekonflikt mellem hvervet som direktør for myndigheden og andre officielle hverv, den pågældende måtte udøve, navnlig i relation til anvendelsen af denne forordnings bestemmelser.
Hvis stillingen bliver ledig som følge af fratrædelse, pensionering, afskedigelse eller død, besættes den igen efter samme procedure.
I tilfælde af almindelig udskiftning eller frivillig fratrædelse skal direktøren fortsætte sine funktioner, indtil en efterfølger påbegynder sit hverv.
Hvis myndighedens direktør ikke længere opfylder de krævede betingelser for varetagelsen af vedkommendes opgaver, kan vedkommende afskediges efter fælles aftale mellem mindst to af de tre institutioner, der er omhandlet i første afsnit, og på grundlag af en rapport udarbejdet af det i første afsnit omhandlede udvælgelsesudvalg på dets eget initiativ eller efter anmodning fra en af de tre institutioner.
Myndighedens direktør skal være uafhængig i udøvelsen af sine opgaver. Direktøren må hverken søge eller tage imod instrukser fra nogen institution eller regering eller fra noget andet organ, kontor eller agentur, når vedkommende handler på vegne af myndigheden. Myndighedens direktør skal afholde sig fra enhver handling, som er i modstrid med karakteren af vedkommendes hverv.
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udøver i fællesskab de beføjelser, som ansættelsesmyndigheden tillægges i vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (og ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte), fastsat i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (13), over for direktøren. Med forbehold af afgørelser om udnævnelse og afskedigelse kan de tre institutioner indgå aftale om at overlade udøvelsen af nogle af eller alle de resterende beføjelser, som ansættelsesmyndigheden tillægges, til én af dem.
Ansættelsesmyndigheden kan tildele direktøren andre opgaver, forudsat at disse ikke er uforenelige med den arbejdsmængde, der hidrører fra vedkommendes opgaver som direktør for myndigheden, og det ikke er sandsynligt, at de vil skabe interessekonflikter eller udgøre en fare for direktørens fulde uafhængighed.
4. Myndigheden er fysisk placeret i Europa-Parlamentet, som stiller de nødvendige kontorer og administrative støttefaciliteter til rådighed for myndigheden.
5. Myndighedens direktør bistås af personale fra en eller flere af Unionens institutioner. Når de arbejder for myndigheden, handler disse medarbejdere udelukkende efter bemyndigelse fra direktøren.
Valget af medarbejdere må ikke kunne medføre en interessekonflikt mellem deres opgaver for myndigheden og nogen andre officielle opgaver, og de skal afstå fra enhver handling, som er uforenelig med karakteren af deres hverv.
6. Myndigheden skal indgå aftaler med Europa-Parlamentet og eventuelt med andre institutioner om alle administrative ordninger, der er nødvendige for, at den kan udføre sine opgaver, navnlig aftaler vedrørende personale, tjenesteydelser og støtte, som fastsat i henhold til stk. 4, 5 og 8.
7. Bevillingerne til myndighedens udgifter ydes under et særskilt afsnit i Parlamentets sektion af Den Europæiske Unions almindelige budget. Bevillingerne skal være tilstrækkelige til at sikre, at myndigheden kan fungere fuldstændigt og uafhængigt. Direktøren skal forelægge Europa-Parlamentet et udkast til myndighedens budgetplan, og denne skal offentliggøres. Europa-Parlamentet delegerer opgaverne som anvisningsberettiget, hvad angår disse bevillinger til myndighedens direktør.
8. Rådets forordning nr. 1 (14) finder anvendelse på myndigheden.
De oversættelsestjenesteydelser, som myndighedens og registrets virksomhed kræver, leveres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
9. Myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede deler alle de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af deres respektive ansvarsområder efter denne forordning.
10. Direktøren forelægger årligt Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en rapport om myndighedens aktiviteter.
11. Den Europæiske Unions Domstol efterprøver lovligheden af myndighedens afgørelser i overensstemmelse med artikel 263 i TEUF og har i henhold til artikel 268 og 340 i TEUF jurisdiktion i tvister vedrørende erstatning for skader forårsaget af myndigheden. Hvis myndigheden ikke træffer en afgørelse under omstændigheder, hvor dette efter denne forordning kræves af den, kan der anlægges et passivitetssøgsmål ved Den Europæiske Unions Domstol i henhold til artikel 265 i TEUF.
Artikel 7
Register over europæiske politiske partier og fonde
1. Myndigheden opretter og forvalter et register over europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. Oplysninger fra registret skal være tilgængelige i overensstemmelse med artikel 32.
2. For at sikre, at registret fungerer ordentligt, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 og inden for anvendelsesområdet for de relevante bestemmelser i denne forordning vedrørende:
a)
de oplysninger og bilag, myndigheden ligger inde med, for hvilke registret skal være det kompetente lager, hvilket omfatter statutten for et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, eventuelle andre dokumenter, der indgives som led i en ansøgning om registrering i henhold til artikel 8, stk. 2, eventuelle dokumenter modtaget fra de medlemsstater, hvor partierne/fondene er hjemmehørende som omhandlet i artikel 15, stk. 2, samt oplysninger om identiteten på personer, der er medlemmer af organer eller varetager hverv, som er udstyret med administrative og finansielle beføjelser og bemyndigelse til retlig repræsentation som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra f), og artikel 5, stk.1, litra g)
b)
materialer fra registeret omhandlet i nærværende stykkes litra a), for hvilke registeret skal være kompetent til at attestere lovligheden, som myndigheden har fastslået i medfør af dens beføjelser under nærværende forordning. Myndigheden har ikke kompetence til at kontrollere et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds overholdelse af eventuelle forpligtelser eller krav, som det pågældende parti eller den pågældende fond pålægges af den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, i henhold til artikel 4 og 5 og artikel 14, stk. 2, som supplerer forpligtelserne og kravene fastsat i nærværende forordning.
3. Kommissionen præciserer ved hjælp af gennemførelsesretsakter det registreringsnummersystem, registret skal anvende, og de standardudskrifter fra registret, som skal stilles til rådighed for tredjemand efter anmodning, herunder indholdet af skrivelser og dokumenter, nærmere. Sådanne udskrifter må ikke indeholde andre personoplysninger end identiteten på personer, der er medlemmer af organer eller varetager hverv, som er udstyret med administrative og finansielle beføjelser og bemyndigelse til retlig repræsentation, jf. artikel 4, stk. 1, litra f), og artikel 5, stk. 1, litra g). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 37.
Artikel 8
Ansøgning om registrering
1. En ansøgning om registrering indgives til myndigheden. En ansøgning om registrering som europæisk politisk fond kan kun indgives via det europæiske politiske parti, som ansøgeren formelt er knyttet til.
2. Ansøgningen skal ledsages af følgende:
a)
dokumenter, der godtgør, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, herunder en formel standarderklæring i det format, der er angivet i bilaget
b)
partiets eller fondens statut indeholdende de i artikel 4 og 5 krævede bestemmelser, herunder de relevante bilag og, hvor det er relevant, den i artikel 15, stk. 2, omhandlede erklæring fra den medlemsstat, hvor det/den er hjemmehørende.
3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 og inden for anvendelsesområdet for de relevante bestemmelser i denne forordning:
a)
for at udpege eventuelle supplerende oplysninger eller bilag i forbindelse med stk. 2, som er nødvendige for at sætte myndigheden i stand til fuldt ud at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning i relation til registrets drift
b)
for at ændre den formelle standarderklæring i bilaget for så vidt angår de detaljerede oplysninger, ansøgeren om nødvendigt skal udfylde, med henblik på at sikre, at der opbevares tilstrækkelige oplysninger om underskriveren, vedkommendes mandat samt det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond, som vedkommende har mandat til at repræsentere i erklæringen.
4. Dokumentation, der indsendes til myndigheden som en del af ansøgningen, offentliggøres straks på det i artikel 32 omhandlede websted.
Artikel 9
Behandling af ansøgningen og myndighedens afgørelse
1. Ansøgningen skal behandles af myndigheden med henblik på at fastslå, om ansøgeren opfylder betingelserne for registrering, jf. artikel 3, og om statutten indeholder de bestemmelser, der kræves i artikel 4 og 5.
2. Myndigheden vedtager en afgørelse om registrering af ansøgeren, medmindre den fastslår, at ansøgeren ikke opfylder betingelserne for registrering, jf. artikel 3, eller at statutten ikke indeholder de bestemmelser, der kræves i artikel 4 og 5.
Myndigheden offentliggør sin afgørelse om registrering af ansøgeren senest en måned efter modtagelsen af ansøgningen om registrering, eller, hvis procedurerne i artikel 15, stk. 4, finder anvendelse, senest fire måneder efter modtagelsen af ansøgningen om registrering.
Hvis en ansøgning er ufuldstændig, anmoder myndigheden hurtigst muligt ansøgeren om at indsende de yderligere oplysninger, der er behov for. I forbindelse med fristerne fastsat i andet afsnit begynder disse først at løbe fra datoen for myndighedens modtagelse af en fuldstændig ansøgning.
3. Den formelle standarderklæring omhandlet i artikel 8, stk. 2, litra a), anses for at være tilstrækkelig til at sætte myndigheden i stand til at fastslå, om ansøgeren opfylder de betingelser, der er angivet nærmere i artikel 3, stk. 1, litra c), eller artikel 3, stk. 2, litra c), alt efter hvilken der finder anvendelse.
4. En afgørelse fra myndighedens side om at registrere en ansøger skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med det pågældende partis eller den pågældende fonds statut. En afgørelse om ikke at registrere en ansøger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med en detaljeret begrundelse for afslaget.
5. Ændringer af de dokumenter eller den statut, der er indgivet med henblik på ansøgning om registrering i henhold til artikel 8, stk. 2, skal meddeles myndigheden, som skal opdatere registreringen i overensstemmelse med procedurerne i artikel 15, stk. 2 og 4, mutatis mutandis.
6. Den opdaterede liste over medlemspartier i et europæisk politisk parti, der er vedlagt som bilag til partiets statut i henhold til artikel 4, stk. 2, sendes hvert år til myndigheden. Ændringer, der kan betyde, at det europæiske politiske parti ikke længere opfylder den betingelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), meddeles myndigheden senest fire uger efter ændringen.
Artikel 10
Kontrol af overholdelse af registreringsbetingelser og -krav
1. Med forbehold af den procedure, der er fastsat i stk. 3, kontrollerer myndigheden regelmæssigt, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b) og d)-f) samt artikel 5, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.
2. Hvis myndigheden finder, at en eller flere af registreringsbetingelserne eller forvaltningsbestemmelserne i stk. 1, bortset fra betingelserne i artikel 3, stk.1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c), ikke længere overholdes, underretter den det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond.
3. Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen kan indsende en anmodning til myndigheden om at kontrollere, at et bestemt europæisk politisk parti eller en bestemt europæisk politisk fond overholder de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c). I sådanne tilfælde, samt i de tilfælde der er omhandlet i artikel 16, stk. 3, litra a), skal myndigheden anmode det udvalg af uafhængige fremtrædende personer, der er oprettet ved artikel 11, om at afgive udtalelse om spørgsmålet. Udvalget afgiver sin udtalelse inden for to måneder.
Såfremt myndigheden får kendskab til omstændigheder, der kan rejse tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c), underretter den Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, således at de får mulighed for at indsende en anmodning om kontrol, jf. første afsnit. Uden at det berører første afsnit, skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen tilkendegive deres intention senest to måneder efter modtagelsen af disse oplysninger.
De procedurer, der er fastsat i første og andet afsnit, igangsættes ikke inden for en periode på to måneder forud for valg til Europa-Parlamentet.
Hvad angår udvalgets udtalelse beslutter myndigheden, om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal afregistreres. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet.
Myndighedens afgørelse om afregistrering på grundlag af manglende overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c), kan kun vedtages i tilfælde af massiv og alvorlig overtrædelse af disse betingelser. Den er underlagt proceduren i stk. 4.
4. Myndighedens afgørelse om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på grund af massiv og alvorlig overtrædelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c), meddeles Europa-Parlamentet og Rådet. Afgørelsen træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt myndigheden, at de ikke agter at gøre indsigelse. I tilfælde af en indsigelse fra Europa-Parlamentet og fra Rådet bliver det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond ved med at være registreret.
Europa-Parlamentet og Rådet kan kun gøre indsigelse mod afgørelsen af grunde, der vedrører vurderingen af overholdelse af registreringsbetingelsen i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c).
Det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal underrettes om, at der er gjort indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering.
Europa-Parlamentet og Rådet vedtager en holdning i overensstemmelse med deres respektive regler for beslutningstagningen som fastlagt i overensstemmelse med traktaterne. Enhver indsigelse skal være behørigt begrundet og skal offentliggøres.
5. En afgørelse truffet af myndigheden om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som der ikke er gjort indsigelse mod efter proceduren i stk. 4, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med en detaljeret begrundelse for afregistreringen og træder i kraft tre måneder efter datoen for denne offentliggørelse.
6. En europæisk politisk fond fortaber automatisk sin status, hvis det europæiske politiske parti, den er tilknyttet, slettes i registret.
Artikel 11
Udvalg af uafhængige fremtrædende personer
1. Der oprettes herved et udvalg af uafhængige fremtrædende personer (»udvalget«). Det består af seks medlemmer, hvoraf Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen hver udpeger to medlemmer. Udvalgets medlemmer udvælges på grundlag af deres personlige og faglige kvalifikationer. De må ikke være medlemmer af hverken Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen eller være valgt til nogen politisk forsamling, være ansat som tjenestemænd eller øvrige ansatte i Den Europæiske Unions organer eller være nuværende eller tidligere ansatte i et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond.
Udvalgets medlemmer udfører deres hverv i uafhængighed. De må hverken søge eller tage imod instrukser fra nogen institution eller regering eller fra noget andet organ, kontor eller agentur, og de skal afholde sig fra enhver handling, som er i modstrid med karakteren af deres hverv.
Udvalget fornys senest seks måneder efter afslutningen af Europa-Parlamentets første mødeperiode efter hvert valg til Europa-Parlamentet. Medlemmernes mandater kan ikke forlænges.
2. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. Udvalgets formand vælges af udvalgets medlemmer i egne rækker i overensstemmelse med forretningsordenen. Europa-Parlamentet stiller sekretariat og finansiering til rådighed for udvalget. Udvalgets sekretariat handler udelukkende efter udvalgets bemyndigelse.
3. På anmodning af myndigheden afgiver udvalget udtalelse om et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds eventuelle massive og alvorlige tilsidesættelse af de værdier, Den Europæiske Union bygger på, som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c). Udvalget kan i dette øjemed anmode om eventuelle relevante dokumenter og bevismaterialer fra myndigheden, Europa-Parlamentets tjenestegrene, det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, andre politiske partier, politiske fonde eller andre interessenter og kan anmode om at høre deres repræsentanter.
Udvalget skal i forbindelse med sine udtalelser tage fuldt hensyn til den grundlæggende ret til foreningsfrihed samt til behovet for at sikre pluralisme blandt politiske partier i Europa.
Udvalgets udtalelser offentliggøres straks.
KAPITEL III
RETLIG STATUS FOR EUROPÆISKE POLITISKE PARTIER OG EUROPÆISKE POLITISKE FONDE
Artikel 12
Status som juridisk person
Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har status som europæiske juridiske personer.
Artikel 13
Retlig anerkendelse og rets- og handleevne
Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde omfattes af retlig anerkendelse og rets- og handleevne i alle medlemsstater.
Artikel 14
Gældende lovgivning
1. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde reguleres af denne forordning.
2. For anliggender, der ikke er reguleret af denne forordning, eller hvor anliggender kun er delvist reguleret af denne forordning, for de aspekter, der ikke er omfattet af den, er europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde reguleret af de gældende bestemmelser i den nationale ret i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende.
Aktiviteter, som europæiske politiske partier eller europæiske politiske fonde udøver i andre medlemsstater, reguleres af den relevante nationale lovgivning i disse medlemsstater.
3. For anliggender, der ikke er reguleret af denne forordning eller af de gældende bestemmelser i henhold til stk. 2, eller hvor anliggender kun er delvist reguleret af dem, for de aspekter, der ikke er omfattet af dem, reguleres de europæiske politiske partier eller de europæiske politiske fonde af bestemmelserne i deres respektive statutter.
Artikel 15
Erhvervelse af status som europæisk juridisk person
1. Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond erhverver status som europæisk juridisk person fra datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af myndighedens afgørelse om at registrere det/den i henhold til artikel 9.
2. Hvis den medlemsstat, hvor ansøgeren om registrering som europæisk politisk parti eller europæisk politisk fond er hjemmehørende, kræver det, skal den ansøgning, der indgives i henhold til artikel 8, ledsages af en erklæring udstedt af den pågældende medlemsstat, som attesterer, at ansøgeren har opfyldt alle relevante nationale ansøgningskrav, og at ansøgerens statut er i overensstemmelse med gældende lovgivning som omhandlet i artikel 14, stk. 2, første afsnit.
3. Hvis ansøgeren har status som juridisk person i henhold til en medlemsstats lovgivning, skal denne medlemsstat betragte erhvervelsen af status som europæisk juridisk person som en omdannelse af statussen som national juridisk person til den nye status som europæisk juridisk person. Sidstnævnte bevarer fuldt ud de allerede eksisterende rettigheder og forpligtelser, som den tidligere nationale enhed har haft, idet denne ophører med at eksistere. Den berørte medlemsstat må ikke indføre uoverkommelige betingelser i forbindelse med en sådan omdannelse. Ansøgeren bevarer sit hovedsæde i den pågældende medlemsstat, indtil der er offentliggjort en afgørelse i henhold til artikel 9.
4. Hvis den medlemsstat, hvor ansøgeren er hjemmehørende, kræver det, fastsætter myndigheden først datoen for offentliggørelsen, jf. stk. 1, efter at have hørt den pågældende medlemsstat.
Artikel 16
Bortfald af status som europæisk juridisk person
1. Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fortaber sin status som europæisk juridisk person ved ikrafttrædelsen af en af myndigheden truffet afgørelse om sletning i registret, som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Afgørelsen træder i kraft tre måneder efter denne offentliggørelse, medmindre det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond anmoder om en kortere periode.
2. Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond slettes i registret på grundlag af en afgørelse fra myndigheden:
a)
som konsekvens af en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2-5
b)
under de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 10, stk. 6
c)
på anmodning af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond, eller
d)
i de tilfælde, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 3, første afsnit, litra b).
3. Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national lovgivning, der finder anvendelse som følge af artikel 14, stk. 2, første afsnit, kan den medlemsstat, hvor det eller den er hjemmehørende, sende myndigheden en behørigt begrundet anmodning om afregistrering, som nøjagtigt og udtømmende skal angive de ulovlige handlinger og de specifikke nationale krav, som er blevet overtrådt. I sådanne tilfælde skal myndigheden:
a)
for så vidt angår anliggender, der udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, igangsætte en kontrolprocedure i overensstemmelse med artikel 10, stk. 3. Artikel 10, stk. 4, 5 og 6, finder ligeledes anvendelse
b)
for så vidt angår alle andre anliggender, og når den begrundede anmodning fra den pågældende medlemsstat bekræfter, at alle nationale retsmidler er udtømt, beslutte at slette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i registret.
Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national ret, der finder anvendelse som følge af artikel 14, stk. 2, andet afsnit, og hvis sagen udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Den Europæiske Union bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, kan den berørte medlemsstat sende myndigheden en anmodning i henhold til bestemmelserne i nærværende stykkes første afsnit. Myndigheden handler i overensstemmelse med nærværende stykkes første afsnit, litra a).
Myndigheden handler i alle tilfælde uden unødig forsinkelse. Myndigheden underretter den pågældende medlemsstat og det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond om, hvilken opfølgning der er foretaget i forbindelse med den begrundede anmodning om afregistrering.
4. Myndigheden fastsætter datoen for offentliggørelse, jf. stk. 1, efter høring af den medlemsstat, hvor det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond er hjemmehørende.
5. Hvis det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond erhverver status som juridisk person i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor det eller den er hjemmehørende, skal den pågældende medlemsstat betragte denne erhvervelse som en omdannelse af statussen som europæisk juridisk person til status som en national juridisk person, der fuldt ud bevarer de allerede eksisterende rettigheder og forpligtelser, som den tidligere europæiske juridiske enhed havde. Den pågældende medlemsstat må ikke indføre begrænsende betingelser i forbindelse med en sådan omdannelse.
6. Hvis det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond ikke erhverver status som juridisk person i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor det eller den er hjemmehørende, skal det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond afvikles i henhold til gældende lovgivning i den pågældende medlemsstat. Den pågældende medlemsstat kan kræve, at sådan afvikling først må ske efter det pågældende partis eller den pågældende fonds erhvervelse af status som national juridisk person i henhold til stk. 5.
7. I alle de i stk. 5 og 6 omhandlede situationer skal den pågældende medlemsstat sikre sig, at betingelsen fastsat i artikel 3 om ikke at have fortjeneste som mål overholdes fuldt ud. Myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede kan indgå aftale med den pågældende medlemsstat om procedurerne for fratagelse af status som europæisk juridisk person, navnlig med henblik på at sikre inddrivelse af midler, der er modtaget fra Den Europæiske Unions almindelige budget, og betaling af enhver finansiel sanktion pålagt i overensstemmelse med artikel 27.
KAPITEL IV
FINANSIERING
Artikel 17
Betingelser for finansiering
1. Et europæisk politisk parti, der er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der følger af denne forordning, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst et af sine medlemmer, og som ikke befinder sig i en af de situationer, der medfører udelukkelse, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen, kan ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til de betingelser, der er opstillet i en indkaldelse af bidrag offentliggjort af Europa-Parlamentets anvisningsberettigede.
2. En europæisk politisk fond, som er tilknyttet et europæisk politisk parti, der kan søge om finansiering i medfør af stk. 1, som er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der følger af denne forordning, og som ikke befinder sig i en af de situationer, der medfører udelukkelse, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen, kan ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til de betingelser, der er opstillet i en indkaldelse af forslag offentliggjort af Europa-Parlamentets anvisningsberettigede.
3. Med henblik på at fastslå berettigelsen til finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til stk. 1, og artikel 3, stk. 1, litra b), og med henblik på anvendelsen af artikel 19, stk. 1, betragtes et medlem af Europa-Parlamentet kun som medlem af ét europæisk politisk parti, som, når det er relevant, er det parti, som hans eller hendes nationale eller regionale politiske parti er tilknyttet på slutdatoen for indgivelse af ansøgninger om finansiering.
4. Finansielle bidrag eller tilskud fra Den Europæiske Unions almindelige budget må ikke overstige 85 % af de årlige tilskudsberettigede omkostninger, som er angivet i et europæisk politisk partis budget, og 85 % af de støtteberettigede omkostninger, som en europæisk politisk fond har afholdt. Europæiske politiske partier kan anvende ubrugte EU-bidrag ydet til dækning af tilskudsberettigede omkostninger i regnskabsåret efter tildelingen. Beløb, der fortsat ikke er brugt efter udløbet af dette regnskabsår, tilbagebetales i henhold til finansforordningen.
5. Inden for de i artikel 21 og 22 fastsatte grænser omfatter omkostninger, der er støtteberettigede via et finansielt bidrag, administrative omkostninger og omkostninger i forbindelse med teknisk bistand, møder, forskning, arrangementer på tværs af grænser, studier, information og publikationer samt omkostninger i forbindelse med kampagner.
Artikel 18
Ansøgning om finansiering
1. For at modtage finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget skal et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, der opfylder betingelserne i artikel 17, stk. 1 eller 2, indgive en ansøgning til Europa-Parlamentet efter en indkaldelse af bidrag eller forslag.
2. Det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond skal på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen opfylde betingelserne i artikel 23 fra ansøgningsdatoen og indtil afslutningen af det regnskabsår eller af den foranstaltning, som bidraget eller tilskuddet dækker, være registreret i registret og ikke være omfattet af nogen af de sanktioner, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, og artikel 27, stk. 2, litra a), nr. v) og vi).
3. En ansøgning fra en europæisk politisk fond skal indeholde fondens årlige arbejdsprogram eller handlingsplan.
4. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer en afgørelse senest tre måneder efter udløbet af indkaldelsen af bidrag eller indkaldelsen af forslag og godkender og forvalter de tilsvarende bevillinger i henhold til finansforordningen.
5. En europæisk politisk fond kan kun ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget gennem det europæiske politiske parti, som den er tilknyttet.
Artikel 19
Tildelingskriterier og fordeling af midler
1. De respektive bevillinger, der er til rådighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, som er blevet tildelt bidrag eller tilskud i henhold til artikel 18, fordeles årligt på grundlag af følgende fordelingsnøgle:
-
15 % fordeles i lige store dele mellem de tilskudsberettigede europæiske politiske partier
-
85 % fordeles blandt de tilskudsberettigede europæiske politiske partier i forhold til deres andel af valgte medlemmer til Europa-Parlamentet.
Samme fordelingsnøgle bruges til at yde støtte til europæiske politiske fonde på basis af deres tilknytning til et europæisk politisk parti.
2. Den fordeling, der er omhandlet i stk. 1, baseres på antallet af valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, som er medlemmer af det ansøgende europæiske politiske parti på slutdatoen for indgivelse af ansøgninger om finansiering under hensyntagen til artikel 17, stk. 3.
Efter denne dato påvirker antallet ikke de europæiske politiske partiers eller de europæiske politiske fondes respektive andel af midlerne. Dette berører ikke kravet i artikel 17, stk. 1, om, at det europæiske politiske parti skal være repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst et af sine medlemmer.
Artikel 20
Donationer og bidrag
1. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde kan modtage donationer fra fysiske eller juridiske personer til en værdi af højst 18 000 EUR pr. år og pr. donor.
2. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal på tidspunktet for indgivelse af deres årsregnskaber i henhold til artikel 23 ligeledes indgive en liste over alle donorer med de tilhørende donationer og angivelse af donationernes art og værdi. Dette stykke finder også anvendelse på bidrag fra europæiske politiske partiers medlemspartier og europæiske politiske fondes medlemsorganisationer.
For så vidt angår fysiske personers donationer, hvis værdi overstiger 1 500 EUR og er under eller lig 3 000 EUR angiver det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om de pågældende donorer har givet deres forudgående skriftlige samtykke til offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 32, stk. 1, litra e).
3. Donationer, der modtages af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde seks måneder før valg til Europa-Parlamentet, skal indberettes på ugebasis til myndigheden skriftligt og i overensstemmelse med stk. 2.
4. Enkeltstående donationer af en værdi på over 12 000 EUR, som modtages af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, skal straks indberettes til myndigheden skriftligt og i overensstemmelse med stk. 2.
5. Et europæisk politisk parti og en europæisk politisk fond må ikke modtage:
a)
anonyme donationer eller bidrag
b)
donationer via budgetterne for de politiske grupper i Europa-Parlamentet
c)
donationer fra en offentlig myndighed i en medlemsstat eller et tredjeland eller fra en virksomhed, som en sådan offentlig myndighed direkte eller indirekte kan udøve bestemmende indflydelse over som følge af sit ejerskab af den, sit kapitalindskud i den eller de for virksomheden gældende regler, eller
d)
donationer fra private enheder med base i et tredjeland eller fra enkeltpersoner fra et tredjeland, som ikke har ret til at stemme til Europa-Parlamentsvalg.
6. Donationer, der ikke er tilladte ifølge denne forordning, skal inden for en frist på 30 dage fra datoen for modtagelse heraf hos det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond:
a)
returneres til donor eller til en person, der handler på donors vegne, eller
b)
indberettes til myndigheden og Europa-Parlamentet, hvis det ikke er muligt at returnere dem. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede udarbejder og godkender en indtægtsordre i henhold til bestemmelserne i artikel 78 og 79 i finansforordningen. Midlerne opføres som en almindelig indtægt i Europa-Parlamentets sektion i Den Europæiske Unions almindelige budget.
7. Bidrag til et europæisk politisk parti fra partiets medlemmer er tilladte. Værdien af sådanne bidrag må ikke overstige 40 % af det europæiske politiske partis årlige budget.
8. Bidrag til en europæisk politisk fond fra fondens medlemmer samt fra det europæiske politiske parti, som den er tilknyttet, er tilladte. Værdien af sådanne bidrag må ikke overstige 40 % af det årlige budget for den pågældende europæiske politiske fond og må ikke stamme fra midler, som et europæisk politisk parti har modtaget via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til denne forordning.
Bevisbyrden påhviler det pågældende europæiske politiske parti, der klart i sine regnskaber skal angive, hvor de midler, der er brugt til at finansiere den tilknyttede europæiske politiske fond, stammer fra.
9. Med forbehold af stk. 7 og 8 må europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde tage imod bidrag fra borgere, som er deres medlemmer, på op til en værdi af 18 000 EUR pr. år og pr. medlem, når sådanne bidrag ydes af det pågældende medlem på den pågældendes egne vegne.
Den i første afsnit fastsatte tærskel finder ikke anvendelse, hvis det pågældende medlem også er valgt til Europa-Parlamentet, til et nationalt parlament eller til et regionalt parlament eller en regional forsamling.
10. Ethvert bidrag, der ikke er tilladt i henhold til denne forordning, skal returneres i overensstemmelse med stk. 6.
Artikel 21
Finansiering af kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet
1. Med forbehold af andet afsnit kan midler, der ydes til europæiske politiske partier via Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra andre kilder, anvendes til at finansiere de europæiske politiske partiers kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, som de eller deres medlemmer deltager i, jf. artikel 3, stk. 1, litra d).
I overensstemmelse med artikel 8 i akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet (15) er finansiering af og eventuelle grænser for valgudgifter for alle politiske partier, kandidater og tredjemænd ved valg til Europa-Parlamentet underlagt de nationale bestemmelser i de enkelte medlemsstater.
2. Udgifter i tilknytning til de i stk. 1 omhandlede kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet skal klart identificeres som sådanne af de europæiske politiske partier i deres årsregnskaber.
Artikel 22
Forbud mod finansiering
1. Uanset artikel 21, stk. 1, må finansieringen af europæiske politiske partier over Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra enhver anden kilde ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af andre politiske partier og navnlig ikke af nationale partier eller kandidater. Sådanne nationale partier og kandidater er fortsat underlagt de nationale regler.
2. Midler, der ydes til europæiske politiske fonde via Den Europæiske Unions almindelige budget eller enhver anden kilde, må ikke anvendes til andre formål end finansiering af deres opgaver som anført i artikel 2, nr. 4), og til udgifter, der er direkte knyttet til de mål, der følger af deres statut i overensstemmelse med artikel 5. Midlerne må navnlig ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af valg, politiske partier eller kandidater eller andre fonde.
3. Midler, der ydes til europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde via Den Europæiske Unions almindelige budget eller andre kilder, må ikke anvendes til at finansiere folkeafstemningskampagner.
KAPITEL V
KONTROL OG SANKTIONER
Artikel 23
Regnskabs-, rapporterings- og revisionsforpligtelser
1. Senest seks måneder efter regnskabsårets udløb fremsender europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde følgende til myndigheden med kopi til Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og til det kompetente nationale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende:
a)
deres årsregnskaber og støttebilag for deres indtægter og udgifter samt aktiver og passiver ved begyndelsen og afslutningen af regnskabsåret i overensstemmelse med gældende lovgivning i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, samt deres årsregnskaber udarbejdet på grundlag af de internationale regnskabsstandarder som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (16)
b)
en ekstern revisionsrapport om årsregnskaberne om både korrektheden af disse regnskaber og indtægternes og udgifternes lovlighed og regelmæssighed udarbejdet af et uafhængigt organ eller en uafhængig ekspert, og
c)
listen over donorer og bidragydere og deres tilhørende donationer eller bidrag indberettet i henhold til artikel 20, stk. 2, 3 og 4.
2. Når udgiften afholdes af europæiske politiske partier sammen med nationale politiske partier eller af europæiske politiske fonde sammen med nationale politiske fonde og med andre organisationer, skal bevis for udgiften for de europæiske politiske partier eller de europæiske politiske fonde direkte eller via disse tredjeparter indgå i de i stk. 1 omhandlede årsregnskaber.
3. De uafhængige eksterne organer eller eksperter, der er omhandlet i stk. 1, litra b), udvælges, gives mandat og betales af Europa-Parlamentet. De skal være behørigt autoriseret til at revidere regnskaber i henhold til gældende ret i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende eller er etablerede.
4. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal fremlægge eventuelle oplysninger, som de uafhængige organer eller eksperter måtte anmode om i forbindelse med deres revision.
5. De uafhængige organer eller eksperter underretter myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede om eventuel formodet ulovlig aktivitet, svig eller korruption, som kan skade Unionens økonomiske interesser. Myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede underretter de pågældende nationale kontaktpunkter herom.
Artikel 24
Almindelige bestemmelser om kontrol
1. Kontrollen af europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning foretages i fællesskab af myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og de kompetente medlemsstater.
2. Myndigheden skal kontrollere europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning, navnlig hvad angår artikel 3, artikel 4, stk. 1, litra a), b) og d)-f), artikel 5, stk. 1, litra a)-e) og g), artikel 9, stk. 5 og 6, samt artikel 20, 21 og 22.
Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal kontrollere, om europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde overholder deres forpligtelser efter denne forordning vedrørende EU-midler i overensstemmelse med finansforordningen. Ved gennemførelsen af denne kontrol skal Europa-Parlamentet træffe de nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens økonomiske interesser.
3. Den i stk. 2 omhandlede kontrol, der foretages af myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede, må ikke række ud over europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til gældende national lovgivning, jf. artikel 14.
4. De europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal fremlægge alle oplysninger, som myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede, Revisionsretten, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) eller medlemsstaterne måtte anmode om, og som er nødvendige med henblik på at gennemføre de kontroller, de er ansvarlige for i henhold til denne forordning.
Efter anmodning og med henblik på kontrol med overholdelse af artikel 20 skal de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde forsyne myndigheden med oplysninger om bidrag fra individuelle medlemmer og disses identitet. Endvidere kan myndigheden, hvor det er relevant, kræve, at europæiske politiske partier forelægger underskrevne erklæringer fra medlemmer, der er valgt til en politisk forsamling, med henblik på kontrol med overholdelse af betingelsen fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), første afsnit.
Artikel 25
Gennemførelse af og kontrol med EU-midler
1. Bevillingerne til finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde fastsættes i forbindelse med den årlige budgetprocedure og gennemføres i overensstemmelse med denne forordning og finansforordningen.
Betingelserne for bidrag og tilskud fastsættes af Europa-Parlamentets anvisningsberettigede i indkaldelsen af bidrag og indkaldelsen af forslag.
2. Kontrollen med midler modtaget via Den Europæiske Unions almindelige budget og anvendelsen heraf udøves i henhold til finansforordningen.
Kontrollen foretages desuden ved en årlig påtegning fra en ekstern og uafhængig revisor, jf. artikel 23, stk. 1.
3. Revisionsretten udøver sine revisionsbeføjelser i overensstemmelse med artikel 287 i TEUF.
4. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der modtager midler i henhold til denne forordning, fremlægger på Revisionsrettens anmodning alle dokumenter og oplysninger, som er nødvendige for, at Revisionsretten kan varetage sin opgave.
5. Afgørelsen eller aftalen om bidrag eller tilskud skal udtrykkeligt foreskrive, at Europa-Parlamentet og Revisionsretten på basis af indberetninger og kontrol på stedet skal foretage revision af europæiske politiske partier, der har modtaget et bidrag, eller europæiske politiske fonde, der har modtaget et tilskud via Den Europæiske Unions almindelige budget.
6. Revisionsretten og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede eller ethvert andet eksternt organ, som Europa-Parlamentets anvisningsberettigede har bemyndiget, kan udføre den nødvendige kontrol på stedet for at sikre, at udgifterne er lovlige, og at bestemmelserne i afgørelsen eller aftalen om bidrag eller tilskud gennemføres korrekt, og for europæiske politiske fondes vedkommende at arbejdsprogrammet eller foranstaltningen gennemføres korrekt. Det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal fremlægge alle dokumenter og oplysninger, der er nødvendige for at udføre denne opgave.
7. OLAF kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (17) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (18) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens økonomiske interesser, i forbindelse med bidrag eller tilskud ydet under denne forordning. Resultatet heraf kan eventuelt give anledning til, at Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer afgørelse om inddrivelse.
Artikel 26
Teknisk støtte
Al teknisk støtte ydet af Europa-Parlamentet til europæiske politiske partier ydes på grundlag af ligebehandlingsprincippet. Støtten tildeles på vilkår, der ikke er mindre favorable end de vilkår, der anvendes over for andre eksterne organisationer og foreninger, som kan få lignende støtte, og ydes mod regning og betaling.
Artikel 27
Sanktioner
1. I overensstemmelse med artikel 16 beslutter myndigheden at slette et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i registret som en sanktion i følgende situationer:
a)
når det pågældende parti eller den pågældende fond ved en retskraftig dom er dømt for at have deltaget i ulovlige aktiviteter, der skader Unionens økonomiske interesser, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen
b)
når det efter procedurerne i artikel 10, stk. 2-5, er fastslået, at det eller den ikke længere overholder en eller flere af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra a), c) og e), eller i artikel 3, stk. 2, eller
c)
når en medlemsstats anmodning om afregistrering på grundlag af alvorlig manglende overholdelse af betingelserne i henhold til national ret opfylder kravene i artikel 16, stk. 3, litra b).
2. Myndigheden pålægger finansielle sanktioner i følgende situationer:
a)
overtrædelser, der ikke kan kvantificeres
i)
i tilfælde af manglende overholdelse af kravene i artikel 9, stk. 5 eller 6
ii)
i tilfælde af manglende overholdelse af de indgåede forpligtelser og de oplysninger et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har fremlagt i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), og d)-f), samt til artikel 5, stk. 1, litra a), b), d) og e)
iii)
i tilfælde af, at listen over donorer og deres tilhørende donationer ikke er fremsendt i henhold til artikel 20, stk. 2, eller at donationer ikke er indberettet i henhold til artikel 20, stk. 3 og 4
iv)
hvor et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har tilsidesat de forpligtelser, der er fastsat i artikel 23, stk. 1, eller artikel 24, stk. 4
v)
når et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond ved en dom er konstateret at have deltaget i ulovlige aktiviteter, der skader Unionens økonomiske interesser, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen
vi)
når et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på et tidspunkt bevidst har udeladt at fremlægge oplysninger eller bevidst har fremlagt ukorrekte eller misvisende oplysninger, eller hvis de organer, der i henhold til denne forordning er bemyndiget til at revidere eller foretage kontroller af modtagerne af midler fra Den Europæiske Unions almindelige budget, finder uregelmæssigheder i årsregnskaberne, som i henhold til de internationale regnskabsstandarder, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1606/2002, anses for at udgøre væsentlige udeladelser eller fejlagtige oplysninger vedrørende poster
b)
overtrædelser, der kan kvantificeres
i)
hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har modtaget donationer og bidrag, som i henhold til artikel 20, stk. 1 eller 5, ikke er tilladte, medmindre betingelserne fastsat i artikel 20, stk. 6, er opfyldt
ii)
i tilfælde af manglende overholdelse af kravene fastsat i artikel 21 og 22.
3. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede kan udelukke et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fra at modtage fremtidige EU-midler i op til fem år, eller op til ti år i tilfælde af gentagelsestilfælde inden for en femårs periode, når det eller den er fundet skyldig i en af de overtrædelser, der er angivet i stk. 2, litra a), nr. v) og vi). Dette berører ikke Europa-Parlamentets anvisningsberettigedes beføjelser som fastsat i artikel 204n i finansforordningen.
4. Med henblik på stk. 2 og 3 pålægges et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond følgende finansielle sanktioner:
a)
I tilfælde af overtrædelser, der ikke kan kvantificeres, en fast procentdel af det årlige budget for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond:
-
5 % eller
-
7,5 %, hvis der er tale om samvirkende overtrædelser, eller
-
20 %, hvis den pågældende overtrædelse er et gentagelsestilfælde, eller
-
en tredjedel af de ovenfor fastsatte procentsatser, hvis det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond frivilligt har anmeldt overtrædelsen, før myndigheden officielt har indledt en undersøgelse, selv i tilfælde af samvirkende overtrædelser eller gentagelsestilfælde, og det pågældende parti eller den pågældende fond har truffet passende korrigerende foranstaltninger
-
50 % af årsbudgettet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i det foregående år, når det eller den ved en dom er konstateret at have deltaget i ulovlige aktiviteter, der skader Unionens økonomiske interesser, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen
b)
i tilfælde af overtrædelser, der kan kvantificeres, en fast procentdel af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet i overensstemmelse med nedenstående skala, op til et maksimum på 10 % af årsbudgettet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond:
-
100 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb ikke overstiger 50 000 EUR, eller
-
150 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb er over 50 000 EUR men ikke overstiger 100 000 EUR
-
200 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb er over 100 000 EUR men ikke overstiger 150 000 EUR
-
250 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb er over 150 000 EUR men ikke overstiger 200 000 EUR, eller
-
300 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb er over 200 000 EUR, eller
-
en tredjedel af ovenfor anførte procentsatser, hvis det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond frivilligt har anmeldt overtrædelsen, før myndigheden og/eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede officielt har indledt en undersøgelse, selv i tilfælde af sammenstød af overtrædelser eller gentagelsestilfælde, og det pågældende parti eller den pågældende fond har truffet passende korrigerende foranstaltninger.
Ved anvendelsen af de ovenfor anførte procentsatser betragtes hver(t) enkelt donation eller bidrag separat.
5. Såfremt et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har begået samvirkende overtrædelser af denne forordning, pålægges kun den sanktion, der er fastsat for den mest alvorlige overtrædelse, medmindre andet fremgår af stk. 4, litra a).
6. De sanktioner, der er fastsat i denne forordning, er underlagt en forældelsesfrist på fem år fra den dato, hvor den pågældende overtrædelse blev begået, eller i tilfælde af fortsatte eller gentagne overtrædelser fra den dato, hvor disse overtrædelser ophørte.
Artikel 28
Samarbejde mellem myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og medlemsstaterne
1. Myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og medlemsstaterne via de nationale kontaktpunkter skal udveksle oplysninger og holde hinanden regelmæssigt underrettet om anliggender vedrørende finansieringsbestemmelser, kontrol og sanktioner.
2. De skal også indgå aftale om den praktiske tilrettelæggelse af sådan informationsudveksling, herunder reglerne for videregivelse af fortrolige oplysninger eller beviser og for samarbejdet mellem medlemsstaterne.
3. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede underretter myndigheden om eventuelle revisionsresultater, der kan give anledning til sanktioner i henhold til artikel 27, stk. 2-4, med henblik på at give myndigheden mulighed for at træffe passende foranstaltninger.
4. Myndigheden underretter Europa-Parlamentets anvisningsberettigede om enhver afgørelse, den træffer vedrørende sanktioner, således at sidstnævnte får mulighed for at drage passende konsekvenser i henhold til finansforordningen.
Artikel 29
Korrigerende foranstaltninger og gode forvaltningsprincipper
1. Før der træffes endelig afgørelse om nogle af de sanktioner, der er omhandlet i artikel 27, skal myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede give det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond mulighed for at indføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at rette op på situationen inden for en rimelig tidsfrist, som normalt ikke må overstige en måned. Myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal navnlig give mulighed for at rette skrive- og regnefejl, om nødvendigt fremlægge yderligere dokumenter eller oplysninger eller rette mindre fejl.
2. Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond ikke har truffet korrigerende foranstaltninger inden for den fastsatte tidsfrist som omhandlet i stk. 1, træffes der afgørelse om pålæggelse af passende sanktioner, jf. artikel 27.
3. Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse i forbindelse med de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b)-d), og artikel 3, stk. 2, litra c).
Artikel 30
Inddrivelser
1. På grundlag af myndighedens afgørelse om at slette et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fra registret tilbagekalder eller ophæver Europa-Parlamentets anvisningsberettigede enhver igangværende afgørelse eller aftale om EU-finansiering, undtagen i det tilfælde der er fastsat i artikel 16, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og d). Den anvisningsberettigede inddriver endvidere alle EU-midler, herunder eventuelle ikkeanvendte EU-midler fra tidligere år.
2. Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som er blevet pålagt en sanktion for en af overtrædelserne i artikel 27, stk. 1, og stk. 2, litra a), nr. v) og vi), opfylder af denne grund ikke længere betingelserne i artikel 18, stk. 2. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal derfor ophæve aftalen eller afgørelsen om tilskud eller EU-midler i henhold til denne forordning og skal inddrive uberettiget udbetalte beløb i henhold til aftalen eller afgørelsen om bidrag eller tilskud, herunder eventuelle ikkeanvendte EU-midler fra tidligere år.
I tilfælde af sådan ophævelse begrænses betalinger fra Europa-Parlamentets anvisningsberettigede til de støtteberettigede omkostninger, det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond har afholdt frem til den dato, hvor afgørelsen om ophævelse træder i kraft.
Dette stykke finder også anvendelse på de tilfælde, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og d).
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 31
Forelæggelse af oplysning for borgerne
Under iagttagelse af artikel 21 og 22 og deres egne statutter og interne procedurer kan europæiske politiske partier i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet træffe alle passende foranstaltninger for at informere EU-borgerne om tilknytningen mellem nationale politiske partier og kandidater og de pågældende europæiske politiske partier.
Artikel 32
Gennemsigtighed
1. Europa-Parlamentet offentliggør efter bemyndigelse fra sin anvisningsberettigede eller fra myndigheden følgende på et dertil oprettet websted:
a)
navne på og statutter for alle registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde sammen med de dokumenter, der er indgivet som en del af ansøgningen om registrering i henhold til artikel 8 senest fire uger efter, at myndigheden har vedtaget sin afgørelse og derefter alle ændringer, der indberettes til myndigheden i henhold til artikel 9, stk. 5 og 6
b)
en liste over de ansøgninger, der ikke er blevet godkendt, sammen med de dokumenter, der er indgivet som en del heraf sammen med ansøgningen om registrering, jf. artikel 8 og begrundelsen for afslag, senest fire uger efter myndighedens vedtagelse af sin afgørelse
c)
en årsrapport med en oversigt over de beløb, der er udbetalt til hvert europæisk politisk parti og hver europæisk politisk fond, for hvert regnskabsår, i hvilket der er modtaget bidrag eller ydet tilskud via Den Europæiske Unions almindelige budget
d)
årsregnskaberne og de eksterne revisionsrapporter, jf. artikel 23, stk. 1, og for europæiske politiske fondes vedkommende de endelige rapporter om gennemførelsen af arbejdsprogrammer eller foranstaltninger
e)
navne på donorer og deres tilhørende donationer, som de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 2, 3 og 4, bortset fra donationer fra fysiske personer, hvis værdi ikke overstiger 1 500 EUR pr. år og pr. donor, idet disse indberettes som »mindre donationer«. Donationer fra fysiske personer til en årlig værdi, der overstiger 1 500 EUR og er mindre end eller lig med 3 000 EUR, offentliggøres ikke uden den pågældende donors forudgående skriftlige samtykke til offentliggørelsen heraf. Er der ikke givet sådant forudgående samtykke, indberettes sådanne donationer som »mindre donationer«. Den samlede sum af mindre donationer og antallet af donorer pr. kalenderår skal ligeledes offentliggøres
f)
de bidrag, der er omhandlet i artikel 20, stk. 7 og 8, som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 20, stk. 2, herunder identiteten på de medlemspartier eller -organisationer, der ydede disse bidrag
g)
nærmere oplysninger om og begrundelse for endelige afgørelser, som myndigheden har truffet i medfør af artikel 27, herunder eventuelle udtalelser vedtaget af udvalget af uafhængige fremtrædende personer i henhold til artikel 10 og 11, under behørig hensyntagen til forordning (EF) nr. 45/2001
h)
detaljerne i og begrundelsen for en eventuel endelig afgørelse, som Europa-Parlamentets anvisningsberettigede har truffet i henhold til artikel 27
i)
en beskrivelse af den tekniske støtte til europæiske politiske partier, og
j)
Europa-Parlamentets evalueringsrapport om anvendelsen af denne forordning samt om de finansierede aktiviteter som omhandlet i artikel 38.
2. Europa-Parlamentet skal offentliggøre listen over juridiske personer, der er medlemmer af et europæisk politisk parti, som er vedlagt som bilag til partiets statut, jf. artikel 4, stk. 2, og ajourført i henhold til artikel 9, stk. 6, og det samlede antal individuelle medlemmer.
3. Personoplysninger offentliggøres ikke på webstedet omhandlet i stk. 1, medmindre disse personoplysninger offentliggøres i henhold til stk. 1, litra a), e) eller g).
4. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde forsyner i en offentligt tilgængelig databeskyttelseserklæring alle potentielle medlemmer og donorer med de oplysninger, der kræves i artikel 10 i direktiv 95/46/EF, og meddeler dem, at deres personoplysninger af revisions- og kontrolhensyn bliver behandlet af Europa-Parlamentet, myndigheden, OLAF, Revisionsretten, medlemsstaterne eller eksterne organer eller eksperter, som er bemyndiget af disse, og underretter dem om, at deres personoplysninger offentliggøres på det i stk. 1 omhandlede websted. I medfør af artikel 11 i forordning (EF) nr. 45/2001 inddrager Europa-Parlamentets anvisningsberettigede de samme oplysninger i indkaldelser af bidrag eller forslag som omhandlet i nærværende forordnings artikel 18, stk. 1.
Artikel 33
Beskyttelse af personoplysninger
1. Når myndigheden, Europa-Parlamentet og udvalget af uafhængige fremtrædende personer oprettet ved artikel 11 behandler personoplysninger i medfør af nærværende forordning, skal de overholde bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001. Med henblik på behandling af personoplysninger betragtes de som registeransvarlige i henhold til artikel 2, litra d), i nævnte forordning.
2. Når de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, de medlemsstater, der har beføjelse til at udøve kontrol med spørgsmål om finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i henhold til artikel 24, og de uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber i henhold til artikel 23, stk. 1, behandler personoplysninger i medfør af denne forordning, skal de overholde bestemmelserne i direktiv 95/46/EF og de nationale bestemmelser i den henseende. Med henblik på behandling af personoplysninger betragtes de som registeransvarlige i henhold til artikel 2, litra d), i nævnte direktiv.
3. Myndigheden, Europa-Parlamentet og udvalget af uafhængige fremtrædende personer oprettet ved artikel 11 sikrer, at de personoplysninger, de indsamler i medfør af denne forordning, ikke bruges til andre formål end at sikre en lovlig, regelmæssig og gennemsigtig finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og medlemskab af europæiske politiske partier. De sletter alle personoplysninger indsamlet til dette formål senest 24 måneder efter offentliggørelsen af de relevante dele i henhold til artikel 32.
4. De medlemsstater og uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber, bruger udelukkende de personoplysninger, de modtager, til at kontrollere finansieringen af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. De sletter disse personoplysninger i henhold til gældende national lovgivning efter overførsel i henhold til artikel 28.
5. Personoplysninger kan gemmes ud over de tidsfrister, der er fastlagt i stk. 3, eller som foreskrevet i gældende national lovgivning som omhandlet i stk. 4, hvis det er nødvendigt med henblik på retlige eller administrative procedurer i forbindelse med finansieringen af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond eller medlemskab af et europæisk politisk parti. Alle sådanne personoplysninger skal slettes senest en uge efter datoen for afslutning af de nævnte procedurer ved en endelig afgørelse, eller efter at eventuelle revisioner, appeller, søgsmål eller krav er tilendebragt.
6. De registeransvarlige, der er omhandlet i stk. 1 og 2, gennemfører de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, hændeligt tab, ændring eller ikkeautoriseret videregivelse og adgang, navnlig hvis behandlingen af sådanne oplysninger omfatter overførsel heraf gennem et netværk, samt mod enhver anden form for ulovlig behandling.
7. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er ansvarlig for at overvåge og sikre, at myndigheden, Europa-Parlamentet og udvalget af uafhængige fremtrædende personer, der er oprettet ved artikel 11, overholder og værner om fysiske personers grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger i medfør af denne forordning. Uden at det berører muligheden for at gøre brug af et retsmiddel, kan den registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, hvis vedkommende finder, at retten til beskyttelse af vedkommendes personoplysninger er blevet krænket som følge af myndighedens, Europa-Parlamentets eller udvalgets behandling heraf.
8. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, medlemsstaterne og uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber under denne forordning, er i henhold til national lovgivning ansvarlige for enhver skade, de måtte forårsage i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Medlemsstaterne skal sikre, at effektive, proportionelle og afskrækkende sanktioner pålægges for overtrædelser af denne forordning, af direktiv 95/46/EF og af de nationale bestemmelser, der vedtages i den henseende, navnlig svigagtig brug af personoplysninger.
Artikel 34
Retten til at blive hørt
Inden myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer en afgørelse, som kan have negativ indvirkning på rettighederne for et europæisk politisk parti, en europæisk politisk fond eller en ansøger som omhandlet i artikel 8, skal denne høre repræsentanter for det pågældende europæiske politiske parti, den pågældende europæiske politiske fond eller den pågældende ansøger. Myndigheden eller Europa-Parlamentet skal behørigt anføre begrundelsen for sin afgørelse.
Artikel 35
Klageadgang
Afgørelser, der træffes i henhold til denne forordning, kan indbringes for Den Europæiske Unions Domstol i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i TEUF.
Artikel 36
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 7, stk. 2, og artikel 8, stk. 3, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 24. november 2014. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 7, stk. 2, og artikel 8, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i afgørelsen, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7, stk. 2, og artikel 8, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 37
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 38
Evaluering
Europa-Parlamentet offentliggør senest medio 2018 og efter høring af myndigheden en rapport om anvendelsen af denne forordning og om de finansierede aktiviteter. Rapporten skal om nødvendigt foreslå ændringer af statutten og finansieringssystemerne.
Inden udgangen af 2018 forelægger Kommissionen en rapport om anvendelsen af denne forordning, om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne forordning.
Artikel 39
Effektiv anvendelse
Medlemsstaterne træffer alle passende foranstaltninger for at sikre en effektiv anvendelse af denne forordning.
Artikel 40
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 2004/2003 ophæves med virkning fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Den finder dog stadig anvendelse på akter og forpligtelser vedrørende finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde for budgetårene 2014, 2015, 2016 og 2017.
Artikel 41
Ikrafttrædelse og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Kommissionen vedtager senest den 1. juli 2015 delegerede retsakter som omhandlet i artikel 7, stk. 2, og i artikel 8, stk. 3, litra a).
Denne forordning anvendes fra den 1. januar 2017. Den myndighed, som er omhandlet i artikel 6, oprettes dog senest den 1. september 2016. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er registreret efter den 1. januar 2017, må kun ansøge om finansiering i henhold til denne forordning til aktiviteter, der påbegyndes i budgetåret 2018 eller senere.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. oktober 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1141/2014/EU, EURATOMRENDELETE
(2014. október 22.)
az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 224. cikkére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
tekintettel a Számvevőszék véleményére (3),
rendes jogalkotási eljárás keretében (4),
mivel:
(1)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) 12. cikkének (2) bekezdése megállapítja, hogy az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok politikai akaratának kinyilvánításához.
(2)
A Charta 11. és 12. cikke megállapítja, hogy az Unió valamennyi polgárának alapvető joga a bármilyen szintű, például politikai és polgári célú egyesülés szabadsága és a véleménynyilvánítás szabadsága, amely magában foglalja a véleményalkotás szabadságát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének szabadságát anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhatna, országhatárokra való tekintet nélkül.
(3)
Az európai polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy az Unió demokratikus közéletében való teljes körű részvétel érdekében élhessenek e jogokkal.
(4)
A valóban nemzeteken átívelő európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok a nemzeti és az európai szintű politika közötti szakadék áthidalásával fontos szerepet játszhatnak a polgárok véleményének európai szintű megjelenítésében.
(5)
Ösztönözni és támogatni kell az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok azon erőfeszítéseit, hogy erős kapcsot képezzenek az európai civil társadalom és az uniós intézmények, mindenekelőtt az Európai Parlament között.
(6)
Az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok által a 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazása során szerzett tapasztalatok, valamint a 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról szóló, 2011. április 6-i európai parlamenti állásfoglalás (6) rámutatnak arra, hogy tovább kell fejleszteni az európai politikai pártokra és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványokra vonatkozó jogi és pénzügyi szabályozást annak érdekében, hogy e pártok és alapítványok az Unió többszintű politikai rendszerének láthatóbb és hatékonyabb szereplőivé válhassanak.
(7)
Az EUSZ által az európai politikai pártoknak tulajdonított feladat elismeréseként és tevékenységük elősegítése érdekében sajátos európai jogállást kell létrehozni az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok számára.
(8)
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok bejegyzése, ellenőrzése és a velük szembeni szankciók kiszabása céljából létre kell hozni egy európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság). A számos jogot és kötelezettséget maga után vonó európai jogállás megszerzését bejegyzéshez kell kötni. Az összeférhetetlenségek megelőzése érdekében a Hatóságnak függetlennek kell lennie.
(9)
Meg kell határozni az e rendelet szerinti európai jogállás megszerzése céljából az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok által követendő eljárásokat, valamint az e jogállás odaítélésére vonatkozó határozathozatal során figyelembe veendő eljárásokat és feltételeket. Meg kell állapítani emellett azt is, milyen eljárások követendők abban az esetben, ha valamely európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt megfosztják európai jogállásától, elveszíti azt, vagy lemond arról.
(10)
Az uniós és nemzeti jog alá egyaránt tartozó jogalanyok felügyeletének megkönnyítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az európai politikai pártok és alapítványok Hatóság által kezelendő nyilvántartásának (a továbbiakban: a nyilvántartás) működésére vonatkozóan, különös tekintettel a nyilvántartásban tárolt információkra és bizonylatokra. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben és megfelelő továbbításáról.
(11)
Az e rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a nyilvántartási számok rendszerére és a Hatóság által harmadik felek számára - kérésre - rendelkezésre bocsátandó nyilvántartási kivonatokra vonatkozó rendelkezések tekintetében. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.
(12)
Azoknak az európai politikai pártoknak és hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak, amelyek ilyenekként az európai jogállás révén uniós szinten kívánják elismertetni magukat, és az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozáshoz kívánnak jutni, be kell tartaniuk bizonyos elveket, és meg kell felelniük bizonyos feltételeknek. Az európai politikai pártoknak és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak mindenekelőtt tiszteletben kell tartaniuk az Uniónak az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított alapértékeit.
(13)
Az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek be nem tartásának indokával csak akkor hozható határozat európai politikai pártok és európai politikai alapítványok nyilvántartásból való törléséről, ha az említett értékek nyilvánvaló és súlyos megsértésére kerül sor. A nyilvántartásból való törlésre irányuló határozat meghozatalakor a Hatóságnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a Chartát.
(14)
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályának több alapvető rendelkezést kell tartalmaznia. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy további követelményeket írjanak elő a területükön székhellyel rendelkező európai politikai pártok és európai politikai alapítványok alapszabályára vonatkozóan, feltéve, hogy e további követelmények e rendelettel nem összeegyeztethetetlenek.
(15)
A Hatóságnak rendszeresen ellenőriznie kell az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok bejegyzésére vonatkozó feltételek és követelmények teljesülését. Az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos határozatok kizárólag egy erre a célra kidolgozott eljárásnak megfelelően, egy független kiemelkedő személyekből álló bizottsággal folytatott egyeztetést követően hozhatók meg.
(16)
A Hatóság az EUMSZ 263. cikkének értelmében vett uniós szerv.
(17)
A független kiemelkedő személyekből álló bizottság függetlenségét és átláthatóságát biztosítani kell.
(18)
Az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok számára megadott európai jogállásnak az összes tagállamban jogképességet és elismerést kell biztosítania számukra. Ez a jogképesség és elismerés nem jogosítja fel őket arra, hogy nemzeti választásokon vagy az európai parlamenti választásokon jelölteket állítsanak, illetve népszavazási kampányokban részt vegyenek. Az ilyen és ehhez hasonló jogosultságok biztosítása továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik.
(19)
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok tevékenységeire nézve e rendeletet, az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben pedig a tagállamok nemzeti joga szerinti vonatkozó rendelkezéseket kell irányadónak tekinteni. Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállására nézve e rendeletet és az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány székhelye szerinti tagállam (a továbbiakban: székhely szerinti tagállam) nemzeti jogának alkalmazandó rendelkezéseit kell irányadónak tekinteni. A székhely szerinti tagállam részére biztosítani kell annak lehetőségét, hogy előre meghatározza az alkalmazandó jogot, vagy választási lehetőséget kínáljon az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok számára. A székhely szerinti tagállam részére biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy az e rendeletben meghatározottaktól eltérő egyéb vagy további követelményeket is előírjon, ideértve az európai politikai pártként és alapítványként való, a nemzeti igazgatási és ellenőrzési rendszerekbe történő bejegyzésre és felvételre, valamint az európai politikai pártok és alapítványok felépítésére és alapszabályára - többek között a felelősségre - vonatkozó rendelkezéseket, feltéve, hogy ezek a rendelkezések e rendelettel nem összeegyeztethetetlenek.
(20)
Az európai jogállás alapvető elemeként az európai politikai pártoknak és európai politikai alapítványoknak európai jogi személyiséggel kell rendelkezniük. Az európai jogi személyiség megszerzését a székhely szerinti tagállam, az európai jogállás kérelmezője (a továbbiakban: a kérelmező) és bármely érintett harmadik fél érdekeinek védelmére irányuló követelményekhez és eljárásokhoz kell kötni. Különösen fontos, hogy a korábbról meglévő esetleges nemzeti jogi személyiséget európai jogi személyiséggé kell alakítani, a jogelőd nemzeti jogalanyra ruházott egyedi jogokat és kötelezettségeket pedig át kell ruházni az új európai jogalanyra. Emellett a tevékenység folytonosságának megkönnyítése érdekében biztosítékokat kell beiktatni annak elkerülése érdekében, hogy az érintett tagállam az ilyen átalakulásra vonatkozóan túlságosan korlátozó jellegű feltételeket alkalmazzon. A székhely szerinti tagállam számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy meghatározza a nemzeti jogi személyek azon típusait, amelyek európai jogi személlyé alakulhatnak át, és megtagadhassa az e rendelet szerinti európai jogi személyiség megszerzéséhez való hozzájárulását, amíg nincsenek megfelelő garanciák különösen a kérelmező alapszabályának az adott tagállam joga szerinti jogszerűségére, valamint a hitelezőknek vagy egyéb jogosultaknak a korábban fennálló nemzeti jogi személy tekintetében biztosítandó védelmére nézve.
(21)
Az európai jogi személyiség megszüntetését az Unió, a székhely szerinti tagállam, az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány és az érintett harmadik felek érdekeinek védelmében követelményekhez és eljárásokhoz kell kötni. Amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a székhelye szerinti tagállam joga alapján jogi személyiséget szerez, az az európai jogi személyiség átalakulásának tekintendő, és a korábbi európai jogalanyra ruházott egyedi jogokat és kötelezettségeket át kell ruházni az új nemzeti jogalanyra. Emellett a tevékenység folytonosságának megkönnyítése érdekében biztosítékokat kell beiktatni annak elkerülése érdekében, hogy az érintett tagállam az ilyen átalakulásra vonatkozóan túlságosan korlátozó jellegű feltételeket alkalmazzon. Amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem szerez jogi személyiséget a székhelye szerinti tagállamban, az európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt az adott tagállam joga alapján és a nonprofit jelleg feltételének megfelelően fel kell számolni. A Hatóság, valamint az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője - különösen az Európai Unió általános költségvetéséből kapott források visszafizetésének és az esetleges pénzügyi szankciók végrehajtásának biztosítása érdekében - megállapodhat az érintett tagállammal az európai jogi személyiség megszüntetésének módozatairól.
(22)
Ha egy európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány súlyosan megsérti a vonatkozó nemzeti jogot, és amennyiben ez az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos tényezőket érint, a Hatóságnak az érintett tagállam kérésére határoznia kell az e rendelet szerinti eljárások alkalmazásáról. A Hatóságnak emellett a székhely szerinti tagállam kérésére határoznia kell az olyan európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nyilvántartásból való törléséről, amely valamely egyéb kérdésben súlyosan megsértette a vonatkozó nemzeti jogot.
(23)
Az Európai Unió általános költségvetéséből folyósított finanszírozásra való jogosultságot azon európai politikai pártokra és hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványokra kell korlátozni, amelyeket ilyenként elismertek, és amelyek európai jogállást szereztek. Miközben lényeges biztosítani, hogy az európai politikai párttá válás feltételei ne legyenek túlságosan szigorúak, és azokat politikai pártok és/vagy természetes személyek szervezett és komoly, nemzeteken átívelő szövetségei könnyen teljesíthessék, az Európai Unió általános költségvetése korlátozott forrásainak elosztására figyelemmel arányos kritériumokat kell megállapítani, amely kritériumok objektív módon tükrözik az európai politikai párt valóban európai ambícióit és valódi választói támogatottságát. E kritériumok leginkább az európai parlamenti választások eredményén alapulhatnak, mely választásokon minden európai politikai pártnak vagy tagjaiknak indulnia kell e rendelet értelmében, és amelynek eredménye pontos mutatója az európai politikai párt választói támogatottságának. Tükrözniük kell azt a szerepet, amelyet az Európai Parlament az EUSZ 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Unió polgárainak közvetlen képviseletében betölt, valamint az európai politikai pártok azon célját, hogy teljes mértékben részt vegyenek az Unió demokratikus életében, és az Unió polgárai által képviselt nézetek, vélemények és politikai akarat hatékony kifejezése érdekében az európai képviseleti demokrácia aktív szereplőivé váljanak. Az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott támogatásra való jogosultság ezért azon európai politikai pártokra korlátozandó, amelyek legalább egy tagjuk útján képviseltetik magukat az Európai Parlamentben, illetve azon európai politikai alapítványokra, amelyek e jogosultságért olyan európai politikai párt révén folyamodnak, amely legalább egy tagja útján képviselteti magát az Európai Parlamentben.
(24)
Az európai politikai pártok finanszírozásának átláthatóbbá tétele és a finanszírozási szabályokkal történő esetleges visszaélések elkerülése érdekében bármely európai parlamenti képviselő - kizárólag a finanszírozás vonatkozásában - csak egy európai politikai párt tagjának tekintendő, méghozzá releváns esetben azon párt tagjának, amelyhez az illető képviselő nemzeti vagy regionális politikai pártja kapcsolódik a finanszírozási kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján.
(25)
Meg kell állapítani azokat az eljárásokat, amelyeket az európai politikai pártoknak és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak követniük kell akkor, amikor finanszírozást igényelnek az Európai Unió általános költségvetéséből, valamint azokat az eljárásokat, feltételeket és szabályokat, amelyeket tiszteletben kell tartani az ilyen finanszírozás odaítéléséről hozott határozat során.
(26)
Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok függetlenségének, elszámoltathatóságának és a felelősségének fokozása érdekében meg kell tiltani vagy korlátozni kell az Európai Unió általános költségvetésén kívüli forrásból számukra juttatott adományok és hozzájárulások bizonyos típusait. A tőke szabad mozgásának ilyen típusú szabályokból adódó esetleges korlátozása a közérdekkel indokolt, és az említett célok eléréséhez feltétlenül szükséges.
(27)
Lehetővé kell tenni, hogy az európai politikai pártok az európai parlamenti választások keretében kampányokat finanszírozzanak, míg az e választásokon részt vevő pártok és jelöltek választási költségeinek finanszírozására és korlátozására az egyes tagállamokban alkalmazandó szabályokat kell alkalmazni.
(28)
Az európai politikai pártok sem közvetve, sem közvetlenül nem finanszírozhatnak más politikai pártokat, különösen nem nemzeti pártokat vagy jelölteket. Az európai politikai alapítványok sem közvetve, sem közvetlenül nem finanszírozhatnak európai vagy nemzeti politikai pártokat vagy jelölteket. Emellett az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok nem finanszírozhatnak népszavazási kampányokat. Ezek az elvek a Nizzai Szerződés záróokmányához csatolt, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 191. cikkéről szóló 11. nyilatkozatban foglaltakat tükrözik.
(29)
Külön szabályokat és eljárásokat kell megállapítani az Európai Unió általános költségvetéséből évente rendelkezésre álló előirányzatok elosztása tekintetében, figyelembe véve egyrészt a kedvezményezettek számát, másrészt az egyes kedvezményezett európai politikai pártok - és ennek kiterjesztéseként a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok - megválasztott európai parlamenti képviselőinek arányát. E szabályoknak ki kell terjedniük az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok szigorú átláthatóságára, számvitelére, auditjára és pénzügyi ellenőrzésére, valamint az arányos szankciók kiszabására, köztük az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékeket megsértő európai politikai pártra vagy európai politikai alapítványra alkalmazandó szankciókra is.
(30)
Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozásával és kiadásaival, valamint más kérdésekkel kapcsolatos, e rendelet szerinti kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében hatékony ellenőrzési mechanizmusokat kell létrehozni. E célból a Hatóságnak, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselőjének és a tagállamoknak együtt kell működniük, és meg kell osztaniuk egymással az összes szükséges információt. Emellett - az alkalmazandó nemzeti jogból eredő kötelezettségek hatékony és eredményes ellenőrzésének biztosítása érdekében - ösztönözni kell a tagállami hatóságok közötti kölcsönös együttműködést is.
(31)
Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok tevékenységeit érintő kötelezettségek tényleges, arányos és egységes betartásának biztosítása érdekében egyértelmű, erőteljes és visszatartó erejű szankciórendszert kell előirányozni. E rendszernek emellett tiszteletben kell tartania a ne bis in idem elvét, amelynek értelmében ugyanazon bűncselekményért nem szabható ki kétszer szankció. Meg kell továbbá határozni, hogy milyen szerepet tölt be a Hatóság, illetve az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésében és felügyeletében, valamint hogy milyen együttműködési mechanizmusok keretében működnek együtt a tagállami hatóságokkal.
(32)
A polgárok európai politikai tudatosságának és az európai választási folyamat átláthatóságának előmozdítása érdekében az európai parlamenti választások során az európai politikai pártok tájékoztathatják a polgárokat a köztük és a hozzájuk kapcsolódó nemzeti politikai pártok és jelöltek között fennálló kötődésekről.
(33)
Az átláthatóság érdekében, illetve az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok ellenőrzését és demokratikus elszámoltathatóságát megerősítendő, az alapvetően közérdekűnek tekintendő információkat, így különösen az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályára, tagságára, pénzügyi beszámolóira, adományozóira és kapott adományaira, valamint az Európai Unió általános költségvetéséből kapott hozzájárulásaira és támogatásaira vonatkozó információkat, továbbá a Hatóság és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által a bejegyzéssel, a finanszírozással és a szankciókkal kapcsolatban hozott határozatokra vonatkozó információkat közzé kell tenni. Az ezen információk nyilvános elérhetőségét biztosító szabályozási keret létrehozása a politikai erők közötti esélyegyenlőség és tisztességes versengés elősegítésének, valamint a nyílt, átlátható és demokratikus jogalkotási és választási folyamatok fenntartásának leghatékonyabb módja, amely erősíti a polgárok és a választók európai képviseleti demokrácia iránti bizalmát, és - tágabb összefüggésben - segít megelőzni a korrupciót és a hatalommal való visszaélést.
(34)
Az arányosság elvével összhangban a természetes személy adományozók azonosságára vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalának kötelezettsége nem alkalmazandó az évente és adományozónként 1 500 EUR összeget meg nem haladó adományokra. Ezen túlmenően az éves szinten 1 500 EUR értéket meghaladó, de legfeljebb 3 000 EUR értékű adományok esetében e kötelezettség csak abban az esetben alkalmazandó, ha ahhoz az adományozó előzetesen írásos hozzájárulását adta. Ezek a küszöbértékek megfelelő egyensúlyt teremtenek egyrészről a személyes adatok védelméhez való alapvető jog, másrészről az európai politikai pártok és alapítványok finanszírozásának átláthatóságához fűződő jogos közérdek között, amint az a politikai pártok és alapítványok finanszírozásával kapcsolatos korrupció megelőzésére vonatkozó nemzetközi ajánlásokban is megjelenik. Az évente és adományozónként 3 000 EUR-t meghaladó összegű adományok nyilvánosságra hozatala biztosítaná az adományozók és az európai politikai pártok közötti kapcsolatok eredményes nyilvánosság általi ellenőrzését és felügyeletét. Ugyancsak az arányosság elvével összhangban az adományokra vonatkozó információkat évente kell közzétenni, kivéve az európai parlamenti választási kampányok idején és a 12 000 EUR-t meghaladó adományok tekintetében, amelyek esetében az információkat haladéktalanul közzé kell tenni.
(35)
Ez a rendelet tiszteletben tartja a Chartában meghatározott alapvető jogokat és elveket, különös tekintettel a Charta 7. és 8. cikkére, amely szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy magánéletét tiszteletben tartsák, továbbá a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez; e jogokat és elveket a rendelet végrehajtása során maradéktalanul tiszteletben kell tartani.
(36)
A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) alkalmazandó a személyes adatoknak a Hatóság, az Európai Parlament és a független kiemelkedő személyek bizottsága által e rendelet szerint végzett feldolgozására.
(37)
A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) alkalmazandó a személyes adatok e rendelet alkalmazásában megvalósuló feldolgozására.
(38)
A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a Hatóság, az Európai Parlament, az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok, az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozásának egyes aspektusai tekintetében az ellenőrzés gyakorlására hivatott nemzeti hatóságok és az e rendeletben említett vagy meghatározott más releváns harmadik felek a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv értelmében vett adatkezelők. Meg kell határozni azt is, hogy az adatkezelők legfeljebb mennyi ideig őrizhetik meg az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozása jogszerűségének, szabályszerűségének és átláthatóságának biztosítása érdekében gyűjtött és az európai politikai pártok tagságára vonatkozó személyes adatokat. Adatkezelői minőségükben eljárva a Hatóságnak, az Európai Parlamentnek, az európai politikai pártoknak és az európai politikai alapítványoknak, az illetékes nemzeti hatóságoknak és a releváns harmadik feleknek minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely biztosítja a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv követelményeinek való megfelelést, ideértve különösen az adatfeldolgozás jogszerűségét és biztonságát, a tájékoztatást és az érintettek személyes adataikhoz való hozzáférésére, azok helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó jogát biztosító intézkedéseket.
(39)
Az e rendelet alkalmazásában végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében alkalmazandó a 95/46/EK irányelv bírósági jogorvoslatra, felelősségre és szankciókra vonatkozó III. fejezete. Az illetékes nemzeti hatóságoknak vagy releváns harmadik feleknek az általuk okozott károkért az alkalmazandó nemzeti jog szerint kell felelősséget viselniük. Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az e rendeletet megsértő illetékes nemzeti hatóságokra vagy releváns harmadik felekre megfelelő szankciók vonatkozzanak.
(40)
Az Európai Parlament által az európai politikai pártok számára biztosított technikai támogatásnak az egyenlő elbánás elvén kell alapulnia, számla ellenében és pénzbeli ellentételezés fejében kell történnie, és arról rendszeres nyilvános jelentésben kell tájékoztatást adni.
(41)
Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos főbb információkat egy erre a célra létrehozott honlapon kell elérhetővé tenni a nyilvánosság számára.
(42)
Az Európai Unió Bírósága általi bírósági felülvizsgálat segíti e rendelet helyes alkalmazását. Rendelkezéseket kell továbbá elfogadni annak lehetővé tétele érdekében, hogy az európai politikai pártokat és az európai politikai alapítványokat az őket érő szankciók kiszabása előtt meghallgassák, és korrekciós intézkedéseket hozzanak.
(43)
A tagállamoknak olyan nemzeti rendelkezésekről kell gondoskodniuk, amelyek elősegítik e rendelet hatékony végrehajtását.
(44)
A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani az e rendelet zökkenőmentes és hatékony alkalmazásához szükséges rendelkezések elfogadására. Ezért átmeneti időszakról kell rendelkezni e rendelet hatálybalépése és alkalmazása között.
(45)
Konzultációra került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki véleményt nyilvánított (10).
(46)
Tekintettel arra, hogy politikai pártokra és politikai alapítványokra jelenleg vonatkozó uniós szintű szabályokat és eljárásokat jelentős mértékben szükséges módosítani és bővíteni, a 2004/2003/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza az európai szintű politikai pártok („európai politikai pártok”) és az európai szintű alapítványok („európai politikai alapítványok”) jogállására és finanszírozására vonatkozó feltételeket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „politikai párt”: polgárok egyesülése:
-
amely politikai célokat követ, és
-
amely legalább egy tagállam jogrendje által elismert vagy azzal összhangban létesült;
2. „politikai szövetség”: politikai pártok és/vagy polgárok közötti szervezett együttműködés;
3. „európai politikai párt”: a 6. cikk szerinti, európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság által az e rendeletben meghatározott feltételeknek és eljárásoknak megfelelően bejegyzett, politikai célokat követő politikai szövetség;
4. „európai politikai alapítvány”: valamely európai politikai párthoz formálisan kapcsolódó, a Hatóság által az e rendeletben meghatározott feltételeknek és eljárásoknak megfelelően bejegyzett szervezet, amely tevékenysége révén - az Unió céljai és alapvető értékei tiszteletben tartásával - az európai politikai párt céljait azáltal támogatja és egészíti ki, hogy az alábbi feladatok közül egyet vagy többet ellát:
a)
megfigyeli és elemzi a közérdekű európai politikai kérdésekről és az európai integráció folyamatáról szóló vitát, valamint hozzájárul ahhoz;
b)
közérdekű európai politikai kérdésekhez kapcsolódó tevékenységeket, például szemináriumokat, képzéseket, konferenciákat és tanulmányokat szervez és támogat az érdekelt felek, köztük ifjúsági szervezetek és a civil társadalom más képviselőinek részvételével;
c)
a demokrácia előmozdítása érdekében együttműködést alakít ki, többek között harmadik országokban is;
d)
keretet biztosít a nemzeti politikai alapítványok, a tudományos élet képviselői és egyéb érdekelt felek európai szintű együttműködéséhez;
5. „regionális parlament” vagy „regionális közgyűlés”: olyan testület, amelynek tagjai regionális választásokon nyert mandátummal rendelkeznek, vagy valamely választott közgyűlésnek politikai felelősséggel tartoznak;
6. „az Európai Unió általános költségvetéséből biztosított finanszírozás”: a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) első része VI. címének megfelelően odaítélt támogatás vagy a második része VIII. címe alapján nyújtott hozzájárulás;
7. „adomány”: bármely készpénzadomány vagy bármely természetbeni felajánlás, áruk, szolgáltatások (köztük kölcsönök) vagy munkálatok piaci érték alatti nyújtása, és/vagy bármely egyéb olyan ügylet, amely gazdasági előnyt jelent az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány számára, kivéve a tagok hozzájárulásait és a magánszemélyek által önkéntesen végzett szokványos politikai tevékenységeket;
8. „a tagok hozzájárulása”: készpénz - például tagdíj - befizetése vagy természetbeni hozzájárulás, illetve áruk, szolgáltatások (köztük kölcsönök) vagy munkálatok piaci érték alatti nyújtása, és/vagy bármely egyéb olyan ügylet, amely gazdasági előnyt jelent az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány számára, amennyiben azt valamely tag biztosítja az adott európai politikai pártnak, illetve európai politikai alapítványnak, kivéve az egyéni tagok által önkéntesen végzett szokványos politikai tevékenységeket;
9. „éves költségvetés”: a 20. és a 27. cikk alkalmazásában az adott év kiadásainak az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány éves pénzügyi beszámolójában megjelölt teljes összege;
10. „nemzeti kapcsolattartó pont”: a költségvetési rendelet 108. cikkében, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (12) 144. cikkében említett központi kizárási adatbázist érintő ügyekhez létrehozott valamely összekötő pont, vagy bármely olyan személy vagy személyek, akit vagy akiket a tagállamok illetékes hatóságai az e rendelet alkalmazásában történő információcsere céljából külön kijelöltek;
11. „székhely”: az a hely, ahol az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány központi igazgatása található;
12. „egyidejűleg elkövetett jogsértések”: ugyanazon jogellenes cselekmény keretében elkövetett két vagy több jogsértés;
13. „ismételt jogsértés”: olyan időpontban elkövetett jogsértés, amely esetében azonos típusú jogsértésért a megelőző öt éven belül az elkövetőre már szankciót róttak ki.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI POLITIKAI PÁRTOK ÉS AZ EURÓPAI POLITIKAI ALAPÍTVÁNYOK JOGÁLLÁSA
3. cikk
A bejegyzés feltételei
(1) A politikai szövetség európai politikai pártként való bejegyzését kérelmezheti, amennyiben megfelel a következő feltételeknek:
a)
székhelye az alapszabályában foglaltak szerint a tagállamok valamelyikében található;
b)
a politikai szövetség vagy tagjai képviseltetik magukat a tagállamok legalább egynegyedében európai parlamenti, nemzeti parlamenti, regionális parlamenti képviselők vagy regionális közgyűlési tagok révén, vagy
a politikai szövetség vagy tagpártjai a legutóbbi európai parlamenti választásokon a tagállamok legalább egynegyedében megkapták az adott tagállamok mindegyikében a leadott szavazatok legalább három százalékát,
c)
különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja az Uniónak az EUSZ 2. cikkében rögzített alapértékeit, azaz az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogokat, köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogait;
d)
a politikai szövetség vagy tagjai részt vettek európai parlamenti választásokon, vagy nyilvánosan kifejezték a következő európai parlamenti választásokon való részvételre irányuló szándékukat; és
e)
nem törekszik haszonszerzésre.
(2) A kérelmező európai politikai alapítványként való bejegyzését kérelmezheti, amennyiben megfelel a következő feltételeknek:
a)
az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások szerint bejegyzett európai politikai párthoz kapcsolódik;
b)
székhelye az alapszabályában foglaltak szerint a tagállamok valamelyikében található;
c)
különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja az Uniónak az EUSZ 2. cikkében rögzített alapértékeit, azaz az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogokat, köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogait;
d)
céljai kiegészítik annak az európai politikai pártnak a céljait, amelyhez kapcsolódik;
e)
irányító testületének tagjai legalább a tagállamok egynegyedéből származnak; és
f)
nem törekszik haszonszerzésre.
(3) Bármely európai politikai párthoz csak egy európai politikai alapítvány kapcsolódhat formálisan. Valamennyi európai politikai párt és a hozzá kapcsolódó európai politikai alapítvány biztosítja napi igazgatásuk, irányító testületeik és pénzügyi elszámolások szétválasztását.
4. cikk
Az európai politikai pártok irányítása
(1) Az európai politikai párt alapszabálya meg kell, hogy feleljen a székhelye szerinti tagállamban alkalmazandó jogszabályoknak, és annak tartalmaznia kell legalább a következőkre kiterjedő rendelkezéseket:
a)
a párt neve és logója, amelynek világosan megkülönböztethetőnek kell lennie bármely létező európai politikai párt és európai politikai alapítvány nevétől és logójától;
b)
székhelyének címe;
c)
a párt törekvéseit és céljait tartalmazó politikai program;
d)
a 3. cikk (1) bekezdése e) pontjának megfelelően nyilatkozat arról, hogy a párt nem törekszik haszonszerzésre;
e)
adott esetben a hozzá kapcsolódó politikai alapítvány neve és a köztük fennálló formális kapcsolat ismertetése;
f)
a párt igazgatási és pénzügyi szervezete és eljárásai, részletesen ismertetve különösen az igazgatási, a pénzügyi és a jogi képviseleti hatáskörökkel felruházott testületeket és hivatalokat, valamint az éves elszámolások elkészítésére, jóváhagyására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat; és
g)
a párt - mint európai politikai párt - önkéntes feloszlása esetén követendő belső eljárás.
(2) Az európai politikai párt alapszabályának rendelkezéseket kell tartalmaznia a belső pártszervezet vonatkozásában, amelyeknek ki kell terjedniük legalább a következőkre:
a)
a párt tagjainak felvételével, kilépésével és kizárásával kapcsolatos részletes szabályok és a párt tagpártjainak az alapszabályhoz csatolt listája;
b)
valamennyi tagsági formával kapcsolatos jogok és kötelezettségek és a megfelelő szavazati jogok;
c)
a párt irányító testületeinek hatásköre, feladatai és összetétele, valamennyi esetben külön ismertetve a jelöltek kiválasztása tekintetében alkalmazandó kritériumokat, valamint a kinevezésükre és felmentésükre vonatkozó módozatokat;
d)
a párt belső döntéshozatali eljárásai, különös tekintettel a szavazási eljárásokra és a határozatképességgel kapcsolatos követelményekre;
e)
az átláthatóság szempontjának érvényesítése, így különösen a könyvelés és elszámolások, az adományok, valamint a magánélet és a személyes adatok védelme vonatkozásában; és
f)
a párt alapszabályának módosítására vonatkozó belső eljárás.
(3) A székhely szerinti tagállam további követelményeket írhat elő az alapszabályra vonatkozóan, azzal a feltétellel, hogy ezen további követelmények e rendelettel nem összeegyeztethetetlenek.
5. cikk
Az európai politikai alapítvány irányítása
(1) Az európai politikai alapítvány alapszabálya meg kell, hogy feleljen a székhelye szerinti tagállamban alkalmazandó jogszabályoknak, és annak tartalmaznia kell legalább a következőkre kiterjedő rendelkezéseket:
a)
az alapítvány neve és logója, amelynek világosan megkülönböztethetőnek kell lennie bármely létező európai politikai párt és európai politikai alapítvány nevétől és logójától;
b)
az alapítvány székhelyének címe;
c)
az alapítvány törekvéseinek és céljainak ismertetése, amelyeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a 2. cikk 4. pontjában felsorolt feladatokkal;
d)
a 3. cikk (2) bekezdése f) pontjának megfelelően nyilatkozat arról, hogy az alapítvány nem törekszik haszonszerzésre;
e)
annak az európai politikai pártnak a neve, amelyhez a politikai alapítvány kapcsolódik, valamint a köztük fennálló formális kapcsolat ismertetése;
f)
az alapítvány testületeit felsoroló lista, megjelölve minden testület esetében annak hatáskörét, feladatait és összetételét, valamint az e testületek tagjainak és vezetőinek kinevezésére és felmentésére vonatkozó részletes szabályokat;
g)
az alapítvány igazgatási és pénzügyi szervezete és eljárásai, részletesen ismertetve különösen az igazgatási, a pénzügyi és a jogi képviseleti hatáskörökkel felruházott testületeket és hivatalokat, valamint az éves elszámolások elkészítésére, jóváhagyására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat;
h)
az alapítvány alapszabályának módosítására vonatkozó belső eljárás; és
i)
az alapítvány - mint európai politikai alapítvány - önkéntes feloszlása esetén követendő belső eljárás.
(2) A székhely szerinti tagállam további követelményeket írhat elő az alapszabályra vonatkozóan, feltéve, hogy ezen további követelmények e rendelettel nem összeegyeztethetetlenek.
6. cikk
Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság
(1) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok e rendelet szerinti bejegyzése, ellenőrzése és szankcionálása céljából létrejön egy, az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság (a továbbiakban: a Hatóság).
(2) A Hatóság jogi személy. A Hatóság független, és feladatait e rendelettel teljes összhangban látja el.
A Hatóság dönt az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok bejegyzéséről és nyilvántartásból való törléséről az e rendeletben előírt eljárásoknak és feltételeknek megfelelően. A Hatóság ezen túlmenően rendszeresen ellenőrzi, hogy a bejegyzett európai politikai pártok és európai politikai alapítványok folyamatosan megfelelnek-e a 3. cikkben a bejegyzésre vonatkozóan előírt feltételeknek, illetve a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének a)-e) és g) pontjában az irányítás tekintetében előírt rendelkezéseknek.
A Hatóság a határozataiban maradéktalanul figyelembe veszi az egyesülés szabadságához való alapvető jogot és annak szükségességét, hogy Európában a politikai pártok pluralizmusa biztosított legyen.
A Hatóságot az igazgatója képviseli, aki a Hatóság nevében hozza meg a Hatóság valamennyi határozatát.
(3) A Hatóság igazgatóját az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban együttesen: kinevezésre jogosult hatóság) nyílt pályázati felhívást követően az e három intézmény főtitkáraiból álló kiválasztási bizottság által előterjesztett javaslatok alapján, közös megegyezéssel nevezi ki ötéves, nem megújítható időszakra.
A Hatóság igazgatóját személyes és szakmai kvalitásai alapján választják ki. A Hatóság igazgatója nem lehet az Európai Parlament képviselője, nem rendelkezhet választáson nyert mandátummal, és nem lehet valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány jelenlegi vagy volt alkalmazottja. A kiválasztott igazgató tekintetében nem állhat fenn összeférhetetlenség az igazgatóként végzett feladatai és bármely más, különösen az e rendelet rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban végzett hivatali feladatai között.
Amennyiben az igazgatói tisztség lemondás, nyugdíjba vonulás, felmentés vagy elhalálozás miatt megüresedik, úgy betöltéséről ugyanezen eljárás szerint kell gondoskodni.
A megbízatás lejárta vagy önkéntes lemondása esetén a távozó igazgató az új igazgató hivatalba lépéséig ellátja feladatait.
Ha a Hatóság igazgatója már nem felel meg a feladatai ellátása tekintetében előírt feltételeknek, akkor az első albekezdésben említett három intézmény közül legalább kettő közös megegyezésével és az első albekezdésben említett kiválasztási bizottság által - saját kezdeményezésére vagy a fent nevezett három intézmény egyikének felkérésére - készített jelentés alapján felmenthető tisztségéből.
A Hatóság igazgatója hivatali feladatainak ellátása során függetlenséget élvez. A Hatóság nevében fellépő igazgató egyetlen intézménytől, kormánytól, bármely egyéb testülettől, hivataltól vagy ügynökségtől sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat. A Hatóság igazgatójának tartózkodnia kell a feladatai jellegével összeegyeztethetetlen minden cselekménytől.
Az igazgató tekintetében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen gyakorolja a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (13) meghatározott, az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (valamint az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek) által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket. A három intézmény az igazgató kinevezésére és felmentésére vonatkozó határozatok sérelme nélkül megállapodhat egymással abban, hogy a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott többi hatáskör gyakorlását részben vagy teljesen a három intézmény egyikére bízza.
A kinevezésre jogosult hatóság az igazgatót más feladatok ellátásával is megbízhatja azzal a feltétellel, hogy azok nem összeegyeztethetetlenek a Hatóság igazgatói tisztségéből fakadó munkaterhével, semmiképpen nem vezetnek összeférhetetlenséghez, és nem veszélyeztetik az igazgató teljes függetlenségét.
(4) A Hatóság fizikai elhelyezésére az Európai Parlamentben kerül sor, és az Európai Parlament gondoskodik a Hatóság szükséges hivatali helyiségekkel és az igazgatást támogató létesítményekkel való ellátásáról.
(5) A Hatóság igazgatójának munkáját az Unió egy vagy több intézményének személyi állományába tartozó alkalmazottak segítik. Amikor ezen alkalmazottak a Hatóság számára végzik munkájukat, kizárólag a Hatóság igazgatójának irányítása alatt járnak el.
Az alkalmazottak kiválasztása nem vezethet összeférhetetlenséghez a Hatóságnál végzett feladataik és bármely más hivatali feladatuk között, és ezen alkalmazottaknak tartózkodniuk kell a feladataik jellegével összeegyeztethetetlen minden cselekménytől.
(6) A Hatóság a feladatai ellátásához szükséges bármely igazgatási intézkedésről megállapodásokat köt az Európai Parlamenttel és szükség esetén más intézményekkel, így különösen a (4), (5) és (8) bekezdés szerint biztosított alkalmazottakra, szolgáltatásokra és támogatásra vonatkozó megállapodásokat.
(7) A Hatóság kiadásaira vonatkozó előirányzatokat az Európai Unió általános költségvetésének az Európai Parlamentre vonatkozó szakaszában, külön jogcím alatt kell szerepeltetni. Az előirányzatoknak elégségeseknek kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák a Hatóság teljes és független működését. A Hatóság előzetes költségvetési tervezetét a Hatóság igazgatójának az Európai Parlament elé kell terjesztenie, és e tervezetet nyilvánosságra kell hozni. Ezen előirányzatok tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatkörét az Európai Parlament a Hatóság igazgatójára ruházza.
(8) Az 1. sz. tanácsi rendelet (14) a Hatóságra alkalmazandó.
A Hatóság és a nyilvántartás működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Intézményeinek Fordítóközpontja nyújtja.
(9) A Hatóság és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője megosztja egymással mindazokat az információkat, amelyek e rendelet alapján saját feladataik ellátásához szükségesek.
(10) Az igazgató évente jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elé a Hatóság tevékenységéről.
(11) Az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 263. cikkével összhangban megvizsgálja a Hatóság határozatainak jogszerűségét, és az EUMSZ 268. és 340. cikkével összhangban hatáskörrel rendelkezik a Hatóság által esetlegesen okozott károk miatti kártérítési vitákban. Ha a Hatóság elmulasztja az e rendelet által előírt valamely határozat meghozatalát, akkor az EUMSZ 265. cikkével összhangban mulasztás megállapítása iránti kereset indítható vele szemben az Európai Unió Bírósága előtt.
7. cikk
Az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartása
(1) A Hatóság nyilvántartást hoz létre és vezet az európai politikai pártokról és az európai politikai alapítványokról. A nyilvántartásba vett információkat a 32. cikkben foglaltakkal összhangban online hozzáférhetővé kell tenni.
(2) A nyilvántartás megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikknek megfelelően és e rendelet irányadó rendelkezéseinek hatályán belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak tekintetében:
a)
a Hatóság által nyilvántartott azon adatok és bizonylatok, amelyek tekintetében a nyilvántartás illetékes adattárnak minősül, és amelyek között szerepelnie kell az európai politikai pártok vagy európai politikai alapítványok alapszabályainak, a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban a bejegyzésre irányuló kérelmek részeként benyújtott bármely egyéb dokumentumnak, a székhely szerinti tagállamtól származó, a 15. cikk (2) bekezdésében említett bármely egyéb dokumentumnak, valamint az igazgatási, pénzügyi és jogi képviseleti hatáskörrel felruházott, a 4. cikk (1) bekezdésének f) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett testületek tagjaiként vagy tisztségviselőiként tevékenykedő személyekre vonatkozó információknak;
b)
az e bekezdés a) pontjában említett, a nyilvántartás részét képező azon anyagok, amelyek jogszerűségét a Hatóság által az e rendelet szerint fennálló hatásköre értelmében létrehozott nyilvántartás igazolja. A Hatóság nem illetékes annak ellenőrzése tekintetében, hogy valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány teljesíti-e a székhely szerinti tagállam által a 4. és 5. cikk, valamint a 14. cikk (2) bekezdése alapján az adott párt vagy alapítvány számára előírt, és az e rendeletben foglalt kötelezettségeken és követelményeken túlmenő további kötelezettségeket és követelményeket.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban részletesen meghatározza a nyilvántartás során alkalmazandó nyilvántartási számok rendszerét és azokat a szabványosított formátumú nyilvántartási kivonatokat, amelyeket a nyilvántartásból kérésre harmadik felek rendelkezésére kell bocsátani, kitérve többek között a levelek és a dokumentumok tartalmára is. E kivonatok az igazgatási, pénzügyi és jogi képviseleti hatáskörrel felruházott, a 4. cikk (1) bekezdésének f) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett testületek tagjaiként vagy tisztségviselőiként eljáró személyek azonosításán kívül más személyes adatokat nem tartalmazhatnak. E végrehajtási jogi aktusokat a 37. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
8. cikk
Bejegyzés iránti kérelem
(1) A bejegyzésre irányuló kérelmet a Hatósághoz kell benyújtani. Európai politikai alapítvány bejegyzésére irányuló kérelem kizárólag azon az európai politikai párton keresztül nyújtható be, amelyhez a kérelmező formálisan kapcsolódik.
(2) A kérelemhez a következőket kell csatolni:
a)
azokat a dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy a kérelmező megfelel a 3. cikkben foglalt feltételeknek, többek között egy szabványosított formában tett hivatalos nyilatkozatot a mellékletben előírt formában;
b)
a párt vagy alapítvány alapszabályát, amely tartalmazza a 4. és 5. cikkben előírt rendelkezéseket, közöttük a vonatkozó mellékleteket, valamint - adott esetben - a székhely szerinti tagállamtól származó, a 15. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatot.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikkel összhangban és az e rendeletben foglalt irányadó rendelkezések hatályán belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy:
a)
meghatározzon a (2) bekezdéssel kapcsolatos bármely kiegészítő tájékoztatást vagy bizonylatot, amely szükséges ahhoz, hogy a Hatóság maradéktalanul elláthassa a nyilvántartás működtetésével összefüggésben e rendelet által rá ruházott feladatait;
b)
módosítsa a mellékletben szereplő szabványosított formában tett hivatalos nyilatkozatot azon konkrét adatok tekintetében, amelyeket a kérelmezőnek szükség esetén fel kell tüntetnie annak biztosítása érdekében, hogy elégséges információ álljon rendelkezésre az aláíróval, annak meghatalmazásával, valamint azon európai politikai párttal vagy európai politikai alapítvánnyal kapcsolatosan, amelynek képviseletére a nyilatkozattétel céljára meghatalmazást kapott.
(4) A kérelem részeként a Hatósághoz benyújtott dokumentumokat a 32. cikkben említett honlapon azonnal közzé kell tenni.
9. cikk
A kérelem elbírálása és a Hatóság határozata
(1) A Hatóság megvizsgálja a kérelmet annak megállapítása érdekében, hogy a kérelmező teljesíti-e a 3. cikkben a bejegyzés tekintetében előírt feltételeket, és hogy az alapszabály tartalmazza-e a 4. és 5. cikkben előírt rendelkezéseket.
(2) A Hatóság a kérelmezőt bejegyző határozatot hoz, kivéve, ha megállapítja, hogy a kérelmező nem teljesíti a 3. cikkben a bejegyzés tekintetében előírt feltételeket, vagy hogy az alapszabály nem tartalmazza a 4. és 5. cikkben előírt rendelkezéseket.
A Hatóság a bejegyzés iránti kérelem kézhezvételét követő egy hónapon belül, illetve - amennyiben a 15. cikk (4) bekezdésében előírt eljárások alkalmazandók - a bejegyzés iránti kérelem kézhezvételét követő négy hónapon belül közzéteszi a kérelmező bejegyzésére vonatkozó határozatát.
Hiányos kérelem esetén a Hatóság felhívja a kérelmezőt, hogy haladéktalanul nyújtsa be a szükséges további információkat. A második albekezdésben előírt határidő számítása csak attól a naptól kezdődik, amelyen a Hatóság a hiánytalan kérelmet kézhez veszi.
(3) A 8. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett szabványosított formában tett hivatalos nyilatkozatot a Hatóságnak elégségesnek kell tekintenie annak megállapítására, hogy a kérelmező megfelel-e az adott esettől függően a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában vagy a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek.
(4) A Hatóságnak a kérelmezőt bejegyző határozatát, az érintett párt vagy alapítvány alapszabályával együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Hatóságnak a bejegyzést megtagadó határozatát a kérelem elutasításának részletes indokolásával együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(5) A 8. cikk (2) bekezdésnek megfelelően a bejegyzési kérelem részeként benyújtott dokumentumok vagy alapszabály bármely módosításáról értesíteni kell a Hatóságot, amely az adott esettől függően a 15. cikk (2) és (4) bekezdésében előírt eljárásokkal összhangban frissíti a nyilvántartást.
(6) Az európai politikai párt tagpártjainak a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően a párt alapszabályához csatolt listájának naprakésszé tett változatát évente el kell küldeni a Hatóságnak. Minden olyan változásról, amelynek következtében egy európai politikai párt esetleg már nem felel meg a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt feltételnek, a változás bekövetkeztétől számított négy héten belül értesíteni kell a Hatóságot.
10. cikk
A bejegyzésre vonatkozó feltételek és követelmények betartásának ellenőrzése
(1) A Hatóság a (3) bekezdésben előírt eljárás sérelme nélkül rendszeresen ellenőrzi, hogy a bejegyzett európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok továbbra is megfelelnek-e a 3. cikkben a bejegyzésre vonatkozóan meghatározott feltételeknek, illetve a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének a)-e) és g) pontjában az irányítás tekintetében előírt rendelkezéseknek.
(2) Amennyiben a Hatóság megállapítja, hogy az (1) bekezdésben említett, bejegyzésre vonatkozó feltételek vagy irányításra vonatkozó rendelkezések bármelyike - kivéve a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett feltételeket - a továbbiakban már nem teljesül, úgy erről értesíti az érintett európai politikai pártot vagy alapítványt.
(3) Az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérelmet nyújthat be a Hatósághoz annak ellenőrzése iránt, hogy valamely konkrét európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány megfelel-e a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett feltételeknek. Ilyen esetekben, valamint a 16. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett esetekben a Hatóság felkéri a 11. cikknek megfelelően létrehozott bizottságot - a független kiemelkedő személyekből álló bizottságot - hogy nyilvánítson véleményt az adott ügyben. A bizottságnak két hónapon belül véleményt kell nyilvánítania.
Abban az esetben, ha a Hatóság olyan tényekről szerez tudomást, amelyek alapján kétségek merülhetnek fel afelől, hogy valamely konkrét európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány megfelel-e a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett feltételeknek, a Hatóság erről tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot annak lehetővé tétele céljából, hogy bármelyikük előterjeszthesse az ellenőrzésre vonatkozóan az első albekezdésben említett kérelmet. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az első albekezdésben foglaltak sérelme nélkül, a fent nevezett tájékoztatás kézhezvételétől számított két hónapon belül jelzi szándékát.
Az első és a második albekezdésben foglalt eljárások az európai parlamenti választásokat megelőző két hónap folyamán nem kezdeményezhetők.
A Hatóság a bizottság véleményét figyelembe véve határoz a szóban forgó európai politikai pártnak vagy európai politikai alapítványnak a nyilvántartásból való törléséről. A Hatóság határozatát megfelelően indokolni kell.
A Hatóság a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában vagy a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek való megfelelés hiányára hivatkozva csak akkor hozhat a nyilvántartásból való törlésre vonatkozó határozatot, ha a nevezett feltételek megsértése nyilvánvaló és súlyos. E határozatot a (4) bekezdésben foglalt eljárás keretében kell meghozni.
(4) A Hatóság azon határozatáról, hogy egy európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában vagy a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában előírt feltételek tiszteletben tartásának nyilvánvaló és súlyos megsértése miatt töröl a nyilvántartásból, értesíteni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A határozat csak akkor lép hatályba, ha a határozatról szóló értesítésnek az Európai Parlament és a Tanács számára történő megküldésétől számított három hónapon belül nem érkezik kifogás az Európai Parlament és a Tanács részéről, illetve ha ezen időtartam leteltét megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács tájékoztatta a Hatóságot arról, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament és a Tanács kifogása esetén az európai politikai párt vagy alapítvány továbbra is bejegyezve marad.
Az Európai Parlament és a Tanács a határozat ellen csak olyan okokból emelhet kifogást, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, a bejegyzésre vonatkozó feltételek teljesülésének értékelésével függnek össze.
Az érintett európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt tájékoztatni kell arról, hogy a Hatóság által hozott, a nyilvántartásból való törlésre vonatkozó határozat ellen kifogást emeltek.
Az Európai Parlament és a Tanács a Szerződésekkel összhangban meghatározott saját döntéshozatali szabályaiknak megfelelően foglalnak állást. Minden kifogást megfelelően indokolni kell, és nyilvánosságra kell hozni.
(5) Amennyiben a Hatóság arra vonatkozó határozata ellen, hogy egy európai politikai pártot vagy egy európai politikai alapítványt töröl a nyilvántartásból, nem emeltek kifogást a (4) bekezdésben említett eljárás szerint, úgy e határozatot a nyilvántartásból való törlés részletes indokolásával együtt közzé kell tenni az Európai Unó Hivatalos Lapjában, és a határozat három hónappal e közzététel napját követően lép hatályba.
(6) Az európai politikai alapítványt automatikusan megfosztják e jogállásától, amennyiben az európai politikai pártot, amelyhez kapcsolódik, törlik a nyilvántartásból.
11. cikk
A független kiemelkedő személyek bizottsága
(1) Létrejön a független kiemelkedő személyek bizottsága. A bizottság hat tagból áll, akik közül kettőt az Európai Parlament, kettőt a Tanács és kettőt a Bizottság jelöl ki. A bizottság tagjait személyes és szakmai kvalitásaik alapján választják ki. E személyek nem lehetnek európai parlamenti képviselők, a Tanács vagy a Bizottság tagjai, választásokon nyert mandátummal felruházott képviselők, az Európai Unió tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai, sem pedig európai politikai pártok, illetve európai politikai alapítványok jelenlegi vagy korábbi alkalmazottai.
A bizottság tagjai feladataik ellátása során teljes mértékben függetlenek. Egyetlen intézménytől, kormánytól, egyéb szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat, és tartózkodnak minden, feladataik jellegével összeegyeztethetetlen cselekedettől.
A bizottság tagságát legkésőbb minden európai parlamenti választás utáni első európai parlamenti ülés végét követő hat hónapon belül meg kell újítani. A tagok megbízatása nem megújítható.
(2) A bizottság maga fogadja el saját eljárási szabályzatát. A bizottság elnökét a tagok e szabályzat alapján választják meg maguk közül. A bizottság titkárságát és finanszírozását az Európai Parlament biztosítja. A titkárság a bizottság kizárólagos irányítása alatt jár el.
(3) A bizottság a Hatóság kérésére véleményt nyilvánít a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett uniós alapértékek európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány általi bármely esetleges nyilvánvaló és súlyos megsértéséről. A bizottság e célból kérheti bármilyen releváns dokumentum vagy bizonyíték átadását a Hatóságtól, az Európai Parlamenttől, az érintett európai politikai párttól vagy európai politikai alapítványtól, egyéb politikai pártoktól, politikai alapítványoktól vagy más érdekeltektől, valamint kérheti ezek képviselőinek meghallgatását.
A bizottság véleményeiben teljes mértékben figyelembe veszi az egyesülés szabadságához való alapvető jogot és annak szükségességét, hogy Európában a politikai pártok pluralizmusa biztosított legyen.
A bizottság által megfogalmazott véleményeket haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI POLITIKAI PÁRTOK ÉS AZ EURÓPAI POLITIKAI ALAPÍTVÁNYOK JOGÁLLÁSA
12. cikk
Jogi személyiség
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok európai jogi személyiséggel rendelkeznek.
13. cikk
Jog általi elismerés és jogképesség
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogilag elismertek és jogképesek az összes tagállamban.
14. cikk
Alkalmazandó jog
(1) Az európai politikai pártokra és az európai politikai alapítványokra e rendelet rendelkezései alkalmazandók.
(2) Az e rendelet által nem szabályozott kérdések tekintetében vagy a rendelet által csak részben szabályozott kérdések esetében e kérdések azon aspektusai tekintetében, amelyekre e rendelet nem terjed ki, az európai politikai pártokra és az európai politikai alapítványokra a székhelyük szerinti tagállam nemzeti jogának megfelelő rendelkezései alkalmazandók.
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok más tagállamokban kifejtett tevékenységeire az illető tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai alkalmazandók.
(3) Az e rendelet, illetve a (2) bekezdés szerint alkalmazandó rendelkezések által nem szabályozott kérdések tekintetében vagy az ezek által csak részben szabályozott kérdések esetében e kérdések azon aspektusai tekintetében, amelyekre ezek nem terjednek ki, az európai politikai pártokra és az európai politikai alapítványokra a párt vagy alapítvány alapszabályának rendelkezései alkalmazandók.
15. cikk
Az európai jogi személyiség megszerzése
(1) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány a Hatóságnak a bejegyzésükről szóló, 9. cikk szerinti határozatának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele napján szerez európai jogi személyiséget.
(2) Amennyiben valamely tagállam, amelyben az európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként való bejegyzését kérelmező párt vagy alapítvány székhellyel rendelkezik, előírja azt, akkor a 8. cikk szerint benyújtott kérelemhez csatolni kell az adott tagállam nyilatkozatát, amely igazolja, hogy a kérelmező eleget tett a kérelmezéshez szükséges valamennyi alkalmazandó nemzeti követelménynek, és hogy alapszabálya megfelel a 14. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett alkalmazandó jognak.
(3) Abban az esetben, ha a kérelmező valamely tagállam joga szerint jogi személyiséggel rendelkezik, ennek a tagállamnak az európai jogi személyiség megszerzését úgy kell tekintenie, hogy a nemzeti jogi személy jogutódnak minősülő európai jogi személlyé alakul át. Az utóbbi teljes mértékben megőrzi a jogelődnek minősülő nemzeti jogi személy már meglévő jogait és kötelezettségeit, a nemzeti jogi személy pedig megszűnik. Az érintett tagállam nem alkalmazhat túlságosan korlátozó jellegű feltételeket az ilyen átalakulással összefüggésben. A kérelmező mindaddig megőrzi székhelyét az adott tagállamban, amíg közzé nem teszik a határozatot a 9. cikkel összhangban.
(4) Amennyiben az a tagállam, amelyben a kérelmező székhellyel bír, ezt előírja, a Hatóság csak a tagállammal folytatott konzultációt követően határozza meg az (1) bekezdésben említett közzététel időpontját.
16. cikk
Az európai jogi személyiség megszűnése
(1) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a Hatóságnak a nyilvántartásból való törlésről szóló, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett határozata hatálybalépésének időpontjában elveszíti európai jogi személyiségét. Ha az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem kérelmez rövidebb határidőt, a határozat e közzétételt követően három hónappal lép hatályba.
(2) Az európai politikai pártot vagy az európai politikai alapítványt a Hatóság határozatával az alábbi esetekben törölni kell a nyilvántartásból:
a)
a 10. cikk (2)-(5) bekezdése szerint elfogadott határozat következményeként;
b)
a 10. cikk (6) bekezdésében foglalt körülmények fennállása esetén;
c)
az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány kérésére; vagy
d)
az e cikk (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett esetekben.
(3) Ha valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány súlyosan megszegte a 14. cikk (2) bekezdésének első albekezdése értelmében alkalmazandó nemzeti jog szerinti kötelezettségeket, a székhely szerinti tagállam a nyilvántartásból való törlésre irányuló, megfelelő indokolással ellátott kérelemmel fordulhat a Hatósághoz, amelyben pontosan és kimerítően fel kell sorolnia a jogellenes cselekményeket és az egyes, be nem tartott nemzeti előírásokat. Ilyen esetben a Hatóság:
a)
a kizárólag vagy túlnyomó részben az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos ügyek esetében a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban ellenőrzési eljárást kezdeményez. A 10. cikk (4), (5) és (6) bekezdése szintén alkalmazandó;
b)
bármely más ügy esetében, és amennyiben a tagállam indokolással ellátott kérelme megerősíti, hogy minden nemzeti jogorvoslati lehetőséget kimerítettek, úgy határoz, hogy az érintett európai politikai pártot és európai politikai alapítványt törli a nyilvántartásból.
Ha valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány súlyosan megszegte a 14. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében alkalmazandó nemzeti jog szerinti kötelezettségeket, és amennyiben az ügy kizárólag vagy túlnyomó részben az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos, az érintett tagállam e bekezdés első albekezdésével összhangban kérelemmel fordulhat a Hatósághoz. A Hatóság e bekezdés első albekezdésének a) pontja szerint jár el.
A Hatóság valamennyi esetben indokolatlan késedelem nélkül jár el. A Hatóság tájékoztatja az érintett tagállamot és az érintett európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt a nyilvántartásból való törlésre irányuló indokolással ellátott kérelmet követően tett lépésekről.
(4) A Hatóság meghatározza az (1) bekezdésben említett közzététel időpontját, miután konzultált azzal a tagállammal, amelyben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány székhelye található.
(5) Ha az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a székhelye szerinti tagállam joga alapján jogi személyiséget szerez, ezt a tagállamnak úgy kell tekintenie, hogy az európai jogi személyiség olyan nemzeti jogi személlyé alakul, amely teljes mértékben megőrzi a jogelődnek minősülő európai jogalany már meglévő jogait és kötelezettségeit. A szóban forgó tagállam nem alkalmazhat túlságosan korlátozó jellegű feltételeket az ilyen átalakulással összefüggésben.
(6) Ha az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem szerez jogi személyiséget a székhelye szerinti tagállam joga alapján, akkor az európai politikai pártot vagy az európai politikai alapítványt e tagállam alkalmazandó jogával összhangban fel kell számolni. Az érintett tagállam előírhatja, hogy a felszámolást előzze meg a nemzeti jogi személyiségnek az érintett pár vagy alapítvány általi megszerzése, az (5) bekezdéssel összhangban.
(7) Az érintett tagállamnak az (5) és (6) bekezdésben említett valamennyi helyzetben biztosítania kell a 3. cikkben említett, nonprofit jellegre vonatkozó feltétel teljes tiszteletben tartását. A Hatóság, valamint az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője - különösen az Európai Unió általános költségvetéséből kapott források és a 27. cikkel összhangban kiszabott pénzügyi szankciók behajtásának biztosítása érdekében - megállapodhat az érintett tagállammal az európai jogi személyiség megszüntetésének módozatairól.
IV. FEJEZET
FINANSZÍROZÁSI RENDELKEZÉSEK
17. cikk
A finanszírozás feltételei
(1) Az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások alapján bejegyzett európai politikai párt, amely legalább egy tagja által képviselteti magát az Európai Parlamentben, és amelyre a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében említett kizárást okozó helyzetek egyike sem vonatkozik, az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozásért folyamodhat az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által közzétett hozzájárulási felhívásban foglalt feltételeknek megfelelően.
(2) Az az európai politikai alapítvány, amely az (1) bekezdés szerint finanszírozás iránti kérelem benyújtására jogosult európai politikai párthoz kapcsolódik, amelyet az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások alapján bejegyeztek, és amelyre a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében említett kizárást okozó helyzetek egyike sem vonatkozik, az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozásért folyamodhat az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által közzétett pályázati felhívásban foglalt feltételeknek megfelelően.
(3) Az Európai Unió költségvetéséből nyújtott finanszírozásra való jogosultságnak az e cikk (1) bekezdése és a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti meghatározása, valamint a 19. cikk (1) bekezdésének alkalmazása céljából egy európai parlamenti képviselő csak egy európai politikai párt tagjának tekinthető, amely adott esetben az a párt, amelyhez a képviselő nemzeti vagy regionális politikai pártja a finanszírozási kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján kapcsolódik.
(4) Az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott pénzügyi hozzájárulás vagy támogatás európai politikai párt esetében nem haladhatja meg a párt költségvetésében feltüntetett éves visszatéríthető kiadások 85 %-át, európai politikai alapítvány esetében pedig az alapítvány támogatható felmerült költségeinek 85 %-át. Az odaítélt uniós hozzájárulások fel nem használt részét az európai politikai pártok az odaítélést követő pénzügyi évben felhasználhatják visszatéríthető kiadások fedezésére. Az e pénzügyi évet követően fel nem használt összegeket a költségvetési rendeletnek megfelelően vissza kell fizettetni.
(5) A pénzügyi hozzájárulás formájában visszatéríthető kiadások a 21. és 22. cikkben rögzített keretek között az igazgatási kiadásokat, valamint a technikai segítségnyújtással, értekezletekkel, kutatással, határokon átnyúló rendezvényekkel, tanulmányokkal, tájékoztatással és kiadványokkal kapcsolatos kiadásokat és a kampányokhoz kötődő kiadásokat foglalják magukban.
18. cikk
Finanszírozás iránti kérelem
(1) Ahhoz, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozásban részesüljön, az e rendelet 17. cikke (1) vagy (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő európai politikai pártnak vagy európai politikai alapítványnak a hozzájárulási vagy pályázati felhívás közzétételét követően kérelmet kell benyújtania az Európai Parlamenthez.
(2) A kérelem benyújtásakor az európai politikai pártnak és az európai politikai alapítványnak meg kell felelnie a 23. cikkben felsorolt kötelezettségeknek, és a kérelme benyújtásának napjától a pénzügyi év végéig vagy a hozzájárulás vagy támogatás tárgyát képező intézkedés végéig szerepelnie kell a nyilvántartásban, valamint nem sújthatja a 27. cikk (1) bekezdésében, illetve (2) bekezdése a) pontjának v. és vi. alpontjában foglalt szankciók egyike sem.
(3) Az európai politikai alapítvány kérelmének tartalmaznia kell az alapítvány éves munkaprogramját vagy cselekvési tervét.
(4) Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője a hozzájárulási vagy pályázati felhívás lezárását követően három hónapon belül határozatot hoz, és a költségvetési rendeletnek megfelelően engedélyezi és kezeli a megfelelő előirányzatokat.
(5) Európai politikai alapítvány az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás iránti kérelmét kizárólag azon az európai politikai párton keresztül nyújthatja be, amelyhez kapcsolódik.
19. cikk
Odaítélési kritériumok és a finanszírozás elosztása
(1) A 18. cikknek megfelelően hozzájárulásban vagy támogatásban részesülő európai politikai pártok és európai politikai alapítványok számára rendelkezésre álló vonatkozó előirányzatokat évente, a következő elosztási kulcs alapján kell elosztani:
-
15 %-ot egyenlő részekben osztanak el a kedvezményezett európai politikai pártok között,
-
85 %-ot abban az arányban osztanak el a kedvezményezett európai politikai pártok között, amelyet képviselőik a választott európai parlamenti képviselők között képviselnek.
Ugyanezt az elosztási kulcsot kell alkalmazni a finanszírozás európai politikai alapítványok számára történő odaítélése során, európai politikai pártokkal való kapcsolatuk alapján.
(2) Az (1) bekezdésben említett elosztás azon választott európai parlamenti képviselők számán alapul, akik a finanszírozás iránti kérelmek benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján a kérelmet benyújtó európai politikai párt tagjai, figyelemmel a 17. cikk (3) bekezdésére is.
E napot követően a szám esetleges változásai nem érintik a finanszírozás európai politikai pártok vagy európai politikai alapítványok közötti elosztási arányait. Ez nem érinti a 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon követelményt, hogy az európai politikai pártnak legalább egy képviselővel rendelkeznie kell az Európai Parlamentben.
20. cikk
Adományok és hozzájárulások
(1) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány évente és adományozónként legfeljebb 18 000 EUR értékben adományokat fogadhat el természetes vagy jogi személyektől.
(2) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány éves pénzügyi beszámolójának 23. cikk szerinti benyújtásakor egyúttal a támogatók listáját is továbbítja, az általuk nyújtott adományokkal együtt, megjelölve az egyes adományok jellegét és értékét. Ez a bekezdés az európai politikai pártok tagpártjai és az európai politikai alapítványok tagszervezetei által nyújtott hozzájárulásokra is alkalmazandó.
A természetes személyektől származó, 1 500 EUR értéket meghaladó, de legfeljebb 3 000 EUR értékű adományok esetében az érintett európai politikai pártnak vagy európai politikai alapítványnak jeleznie kell, hogy a megfelelő adományozók a 32. cikk (1) bekezdése e) pontjával összhangban hozzájárultak-e előzetesen írásban a nyilvánosságra hozatalhoz.
(3) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által az európai parlamenti választásokat megelőző hat hónapos időszakon belül kapott adományokat hetente, írásban, a (2) bekezdésnek megfelelően be kell jelenteni a Hatóságnak.
(4) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által elfogadott, 12 000 EUR-t meghaladó értékű egyedi adományokat késedelem nélkül, írásban, a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően be kell jelenteni a Hatóságnak.
(5) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány nem fogadhat el:
a)
névtelen adományokat vagy hozzájárulásokat;
b)
az Európai Parlamentben működő politikai csoportok költségvetéséből származó adományokat;
c)
valamely tagállam vagy harmadik ország hatóságától, illetve olyan vállalkozástól származó adományokat, amely felett ilyen hatóságától közvetlen vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhat tulajdonjoga, pénzügyi részesedése vagy az adott vállalkozásra irányadó szabályok alapján; vagy
d)
harmadik országbeli magánszervezetektől vagy olyan harmadik országból származó magánszemélyektől származó adományokat, akik nem rendelkeznek szavazati joggal az európai parlamenti választásokon.
(6) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány az e rendelet által tiltott adományokat azok kézhezvételétől számított 30 napon belül:
a)
visszajuttatja az adományozónak vagy bármely más, az adományozó megbízásából eljáró személynek; vagy
b)
ha az adományt nem lehetséges visszajuttatni, tájékoztatja a Hatóságot és az Európai Parlamentet. Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője a költségvetési rendelet 78. és 79. cikkének megfelelően megállapítja a követelést, és beszedési megbízás kiállításával engedélyezi a beszedést. Az összeget az Európai Unió általános költségvetésének Európai Parlamentre vonatkozó szakaszában, általános bevételként kell szerepeltetni.
(7) Az európai politikai párt hozzájárulásokat fogadhat el tagjaitól. E hozzájárulások értéke nem haladhatja meg az adott európai politikai párt éves költségvetésének 40 %-át.
(8) Az európai politikai alapítvány hozzájárulásokat fogadhat el tagjaitól és attól az európai politikai párttól, amelyhez kapcsolódik. E hozzájárulások értéke nem haladhatja meg az adott európai politikai alapítvány éves költségvetésének 40 %-át, és e hozzájárulások nem származhatnak olyan forrásból, amelyet valamely európai politikai párt e rendelet szerint az Európai Unió általános költségvetéséből kapott.
A bizonyítás terhe az érintett európai politikai pártra hárul, amely pénzügyi kimutatásaiban világosan feltünteti a hozzá kapcsolódó európai politikai alapítvány számára nyújtott finanszírozás forrását.
(9) A (7) és (8) bekezdés sérelme nélkül, az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok hozzájárulásokat fogadhatnak el a tagjaik közé tartozó polgároktól, évente és tagonként legfeljebb 18 000 EUR értékben, amennyiben e hozzájárulásokat az érintett tagok saját nevükben adják.
Az első albekezdésben említett felső határ nem alkalmazandó, ha az érintett tag egyúttal az Európai Parlament, valamely nemzeti parlament vagy regionális parlament, illetve regionális közgyűlés választott képviselője.
(10) Minden, e rendelet értelmében nem engedélyezett hozzájárulást a (6) bekezdéssel összhangban vissza kell fizetni.
21. cikk
Kampányok finanszírozása az európai parlamenti választások keretében
(1) A második albekezdésre is figyelemmel, az európai politikai párt részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás felhasználható az európai politikai párt európai parlamenti választások keretében folytatott kampányának finanszírozására, amely választásokon a párt vagy annak tagjai a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerint részt vesznek.
Összhangban az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány 8. cikkével (15), az európai parlamenti választások költségeinek finanszírozását és esetleges korlátozását a választásokon való részvételük mellett az összes politikai párt, jelölt és harmadik fél tekintetében minden tagállamban nemzeti rendelkezések szabályozzák.
(2) Az európai politikai pártok éves pénzügyi beszámolóikban világosan ilyen jellegű kiadásként tüntetik fel az (1) bekezdésben említett kampányokkal kapcsolatos kiadásokat.
22. cikk
Finanszírozási tilalom
(1) A 21. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a valamely európai politikai párt részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás nem használható fel más politikai párt, különösen nemzeti párt vagy jelölt közvetlen vagy közvetett finanszírozására. Ezekre a nemzeti politikai pártokra és jelöltekre továbbra is a nemzeti rendelkezések alkalmazandók.
(2) Az európai politikai alapítvány részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás kizárólag a 2. cikk 4. pontjában felsorolt alapítványi feladatok és az alapítvány alapszabályában az 5. cikk szerint meghatározott célokhoz közvetlenül kapcsolódó költségek finanszírozására használható fel. A finanszírozás különösen nem használható fel választások, politikai pártok vagy jelöltek vagy más alapítványok közvetlen vagy közvetett finanszírozására.
(3) Európai politikai párt és európai politikai alapítvány részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás nem használható fel népszavazási kampányok finanszírozására.
V. FEJEZET
ELLENŐRZÉS ÉS SZANKCIÓK
23. cikk
Számvitel, beszámolási és auditálási kötelezettségek
(1) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány a pénzügyi év végétől számított legfeljebb hat hónapon belül benyújtja a Hatóság, illetve másolatban az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője és a székhely szerinti tagállam illetékes nemzeti kapcsolattartó pontja számára a következőket:
a)
a székhely szerinti tagállamában hatályos jogszabályok alapján elkészített, a bevételek és a kiadások, illetve az eszközök és kötelezettségek pénzügyi év eleji és pénzügyi év végi összegét bemutató éves pénzügyi beszámolóját és az azt kísérő megjegyzéseket, valamint az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 2. cikkében meghatározott nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő éves pénzügyi beszámolóját;
b)
az éves pénzügyi beszámolókra vonatkozó, az éves pénzügyi beszámolók megbízhatóságát és az abban foglalt bevételek és kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, független testület vagy szakértő által készített külső audit jelentést; és
c)
az adományozók és hozzájárulók és az általuk nyújtott adományok, illetve hozzájárulások 20. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelentett listáját.
(2) Amennyiben az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány nemzeti politikai pártokkal, illetve nemzeti politikai alapítványokkal vagy más szervezetekkel közösen hajt végre kiadásokat, az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által közvetlenül vagy e harmadik feleken keresztül viselt kiadásokat igazoló bizonylatokat az (1) bekezdésben említett éves pénzügyi beszámolóba kell foglalni.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett független testületeket vagy szakértőket az Európai Parlament választja ki, bízza meg és fizeti. E testületeknek és szakértőknek a székhelyük vagy telephelyük szerinti tagállam hatályos jogszabályai alapján elszámolások auditálására jogosultaknak kell lenniük.
(4) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok kötelesek minden kért információt audit céljából a független testületek és szakértők rendelkezésére bocsátani.
(5) A független testületek, illetve szakértők tájékoztatják a Hatóságot és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselőjét, amennyiben az Unió pénzügyi érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció gyanúja merül fel. A Hatóság és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője tájékoztatja erről az érintett nemzeti kapcsolattartó pontokat.
24. cikk
Az ellenőrzésre vonatkozó általános szabályok
(1) Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok megfelelését az e rendelet szerinti kötelezettségeknek a Hatóság, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője és az illetékes tagállamok egymással együttműködve ellenőrzik.
(2) A Hatóság ellenőrzi, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok megfelelnek-e az e rendelet alapján fennálló, különösen a 3. cikkel, a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontjával, az 5. cikk (1) bekezdésének a)-e) és g) pontjával, a 9. cikk (5) és (6) bekezdésével, a 20., a 21. és a 22. cikkel kapcsolatos kötelezettségeiknek.
Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője ellenőrzi, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok megfelelnek-e az e rendelet szerinti uniós finanszírozással kapcsolatos, a költségvetési rendelet szerinti kötelezettségeknek. Ezen ellenőrzés végrehajtása során az Európai Parlament megteszi a szükséges intézkedéseket az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás megelőzése és az azok elleni küzdelem terén.
(3) A (2) bekezdés szerinti, a Hatóság és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által végzett ellenőrzés nem terjed ki az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok 14. cikk szerint alkalmazandó nemzeti jogból fakadó kötelezettségeknek való megfelelésére.
(4) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok kötelesek minden olyan, a Hatóság, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője, a Számvevőszék, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vagy a tagállamok által kért információt rendelkezésre bocsátani, amely szükséges az e rendelet értelmében általuk elvégzendő ellenőrzésekhez.
Kérelemre és a 20. cikknek való megfelelés ellenőrzése céljából az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok kötelesek az egyéni tagoktól származó hozzájárulásokkal és az e tagok személyazonosságával kapcsolatos információkat a Hatóság rendelkezésére bocsátani. Ezenfelül a Hatóság adott esetben kötelezheti az európai politikai pártokat a választott képviselőiktől származó, aláírással ellátott megerősítő nyilatkozatok rendelkezésre bocsátására a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának első albekezdésében foglalt feltételnek való megfelelés ellenőrzése céljából.
25. cikk
Végrehajtás és ellenőrzés az uniós finanszírozás tekintetében
(1) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozására szolgáló előirányzatokat az éves költségvetési eljárás keretében kell meghatározni, és azokat e rendelettel és a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani.
A hozzájárulások és támogatások feltételeit az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője állapítja meg a hozzájárulási és pályázati felhívásban.
(2) Az Európai Unió általános költségvetéséből kapott finanszírozás és annak felhasználása felett a költségvetési rendeletnek megfelelően kell ellenőrzést gyakorolni.
Az ellenőrzést a 23. cikk (1) bekezdésének megfelelően külső és független audit révén végrehajtott éves tanúsítás alapján is el kell végezni.
(3) A Számvevőszék auditálási hatáskörét az EUMSZ 287. cikkével összhangban gyakorolja.
(4) Az e rendelet alapján finanszírozásban részesülő európai politikai pártok és európai politikai alapítványok a Számvevőszék kérésére annak rendelkezésére bocsátják a feladatai ellátásához szükséges valamennyi dokumentumot és információt.
(5) A hozzájárulásra vagy támogatásra vonatkozó határozatban vagy megállapodásban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből hozzájárulásban részesült európai politikai párt vagy az európai unió általános költségvetéséből támogatásban részesült európai politikai alapítvány auditálását a nyilvántartások ellenőrzése alapján és helyszíni ellenőrzés formájában az Európai Parlament és a Számvevőszék végzi.
(6) A Számvevőszék és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője vagy bármely más, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által felhatalmazott külső testület elvégezheti azokat a vizsgálatokat és helyszíni ellenőrzéseket, amelyek a kiadások jogszerűségének és a hozzájárulásra vagy támogatásra vonatkozó határozat vagy megállapodás rendelkezései - továbbá európai politikai alapítvány esetében az alapítványi munkaprogram vagy tevékenységek - megfelelő végrehajtásának megállapításához szükségesek. A szóban forgó európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány minden, e feladat elvégzéséhez szükséges dokumentumot vagy információt rendelkezésre bocsát.
(7) A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (17) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (18) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF-vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e rendelet szerinti hozzájárulásokkal vagy támogatásokkal összefüggésben csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei. Megfelelő esetben a vizsgálati megállapítások nyomán az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője visszafizettetésről határozhat.
26. cikk
Technikai támogatás
Az Európai Parlament által az európai politikai pártoknak nyújtott valamennyi technikai támogatás az egyenlő bánásmód elvén alapul. Az ilyen jellegű támogatás feltételei nem lehetnek kedvezőtlenebbek a hasonló segítségnyújtásban részesíthető más külső szervezeteknek és egyesületeknek biztosított technikai támogatás feltételeinél; a támogatást számla ellenében és pénzbeli ellentételezés fejében kell nyújtani.
27. cikk
Szankciók
(1) Az alábbi helyzetek bármelyikében a Hatóság a 16. cikkel összhangban úgy határoz, hogy szankcióként az európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt törli a nyilvántartásból:
a)
amennyiben a szóban forgó pártot vagy alapítványt a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós pénzügyi érdekeket sértő jogellenes tevékenységben való részvétel miatt jogerősen elítélték;
b)
amennyiben a 10. cikk (2)-(5) bekezdéseiben meghatározott eljárásokkal összhangban megállapítást nyer, hogy már nem felel meg a 3. cikk (1) bekezdésének a), c) és e) pontjában, illetve a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek közül egynek vagy többnek; vagy
c)
amennyiben a nemzeti jogszabályok szerinti kötelezettségek teljesítésének súlyos elmulasztása miatt valamely tagállam által benyújtott, a nyilvántartásból való törlésre irányuló kérelem megfelel a 16. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.
(2) A Hatóság pénzügyi szankciót szab ki a következő helyzetekben:
a)
nem számszerűsíthető jogsértések esetében:
i.
a 9. cikk (5) vagy (6) bekezdésében foglalt követelmények be nem tartása esetén;
ii.
amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem tesz eleget a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontja, illetve az 5. cikk a), b), d) és e) pontja szerint vállalt kötelezettségeinek, illetve nem felel meg a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontja, illetve az 5. cikk (1) bekezdésének a), b), d) és e) pontja szerint szolgáltatott adatoknak;
iii.
amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány elmulasztja a 20. cikk (2) bekezdésének megfelelően benyújtani az adományozók és adományaik listáját, vagy amennyiben az adományokat elmulasztja a 20. cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelenteni;
iv.
amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány megszegte a 23. cikk (1) bekezdésében vagy a 24. cikk (4) bekezdésében megállapított kötelezettségeit;
v.
amennyiben az európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós pénzügyi érdekeket sértő jogellenes tevékenységben való részvétel miatt jogerősen elítélték;
vi.
amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány bármikor szándékosan elmulasztott információt szolgáltatni, szándékosan hamis vagy félrevezető információt szolgáltatott, vagy az e rendelet révén az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás kedvezményezettjeit érintő auditálásra vagy ellenőrzésre felhatalmazott szervek olyan pontatlanságokat állapítanak meg a kedvezményezett éves pénzügyi beszámolójában, amelyek az 1606/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott nemzetközi számviteli standardok szerint lényeges tételek kihagyásának vagy tételek téves bemutatásának minősülnek;
b)
számszerűsíthető jogsértések esetében:
i.
amennyiben az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány a 20. cikk (1) vagy (5) bekezdése által tiltott adományokat és hozzájárulásokat fogad el, kivéve, ha a 20. cikk (6) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek;
ii.
a 21. és 22. cikkben foglalt követelmények be nem tartása esetén.
(3) Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője az európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt legfeljebb 5 évre - bármely ötéves időszakon belüli ismételt jogsértés esetén pedig legfeljebb 10 évre - kizárhatja a jövőbeli uniós finanszírozásból, amennyiben vétkesnek találják a (2) bekezdés a) pontjának v. és vi. alpontjában felsorolt jogsértésekben. Ez nem érinti az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselőjének a költségvetési rendelet 204n. cikkében meghatározott hatáskörét.
(4) A (2) és (3) bekezdés alkalmazásában az európai politikai pártra vagy európai politikai alapítványra az alábbi pénzügyi szankciókat kell kiszabni:
a)
nem számszerűsíthető jogsértések esetén az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány éves költségvetésének meghatározott százaléka:
-
5 %, vagy
-
több egyidejűleg elkövetett jogsértés esetén 7,5 %, vagy
-
ismételt jogsértésnek minősülő jogsértés esetén 20 %, vagy
-
a fenti százalékos arányok egyharmada, amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a Hatóság általi vizsgálat hivatalos megkezdése előtt önként bejelentette a jogsértést - abban az esetben is, ha több egyidejűleg elkövetett jogsértésre vagy ismételt jogsértésre került sor -, és megtette a megfelelő korrekciós intézkedéseket,
-
amennyiben az érintett európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós pénzügyi érdekeket sértő jogellenes tevékenységben való részvétel miatt jogerősen elítélték, előző évi éves költségvetésének 50 %-a;
b)
számszerűsíthető jogsértések esetén a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg meghatározott százaléka az alábbi mérték szerint, amely nem haladhatja meg az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány éves költségvetésének 10 %-át:
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 100 %-a, amennyiben az legfeljebb 50 000 EUR, vagy
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 150 %-a, amennyiben az meghaladja az 50 000 EUR-t, de legfeljebb 100 000 EUR, vagy
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 200 %-a, amennyiben az meghaladja a 100 000 EUR-t, de legfeljebb 150 000 EUR, vagy
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 250 %-a, amennyiben az meghaladja a 150 000 EUR-t, de legfeljebb 200 000 EUR, vagy
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 300 %-a, amennyiben az meghaladja a 200 000 EUR-t, vagy
-
a fenti százalékos arányok egyharmada, amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a Hatóság és/vagy az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője általi vizsgálat hivatalos megkezdése előtt önként bejelentette a jogsértést, és megtette a megfelelő korrekciós intézkedéseket.
A fenti százalékos arányok alkalmazása során minden egyes adományt vagy hozzájárulást külön kell számításba venni.
(5) Ha a (4) bekezdés a) pontja másként nem rendelkezik, amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány e rendelet értelmében egyidejűleg elkövetett jogsértéseket valósít meg, csak a legsúlyosabb jogsértés esetében előírt szankciót kell alkalmazni.
(6) Az e rendeletben meghatározott szankciókra az érintett jogsértés elkövetésének napjától - folytatólagos vagy ismételt jogsértések esetén pedig a jogsértés megszűntének napjától - számított ötéves elévülési időszakot kell alkalmazni.
28. cikk
Együttműködés a Hatóság, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője és a tagállamok között
(1) A Hatóság, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője és a tagállamok a nemzeti kapcsolattartó pontokon keresztül megosztják egymással információikat, és rendszeresen tájékoztatják egymást a finanszírozási rendelkezésekkel, ellenőrzésekkel és szankciókkal kapcsolatos kérdésekről.
(2) Emellett megállapodnak ezen információcsere gyakorlati vonatkozásairól, ideértve a bizalmas információk vagy bizonyítékok nyilvánosságra hozatalára és a tagállamok közötti együttműködésre vonatkozó szabályokat is.
(3) Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Hatóság megfelelő intézkedéseket hozzon, tájékoztatja a Hatóságot minden olyan megállapításáról, amely a 27. cikk (2)-(4) bekezdése szerinti szankciók kiszabását vonhatja maga után.
(4) A Hatóság tájékoztatja az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselőjét minden általa hozott szankciókkal kapcsolatos határozatról annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tisztviselő a költségvetési rendelet értelmében levonhassa a megfelelő következtetéseket.
29. cikk
Korrekciós intézkedések és a helyes igazgatás elvei
(1) A 27. cikkben említett szankciókkal kapcsolatos végső határozat meghozatala előtt a Hatóság vagy az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője lehetőséget ad az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány számára, hogy ésszerű időn belül - amely rendszerint nem haladhatja meg az egy hónapot - foganatosítsa a helyzet orvoslása érdekében szükséges intézkedéseket. A Hatóság vagy az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője különösen lehetővé teszi az elírások és számítási hibák javítását, szükség esetén további dokumentumok vagy információk benyújtását, illetve a kisebb hibák helyesbítését.
(2) Amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány az (1) bekezdésben említett határidőn belül nem tett meg a korrekciós intézkedéseket, a 27. cikkben említett megfelelő szankciók kiszabásáról kell határozni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazandó a 3. cikk (1) bekezdésének b)-d) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételekkel összefüggésben.
30. cikk
Visszafizettetés
(1) A Hatóságnak az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nyilvántartásból való törlésére vonatkozó határozata alapján az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője visszavonja vagy hatályon kívül helyezi az uniós finanszírozással kapcsolatban folyamatban lévő döntéshozatalt vagy létrejött megállapodásokat, a 16. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (1) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott esetek kivételével. Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője emellett visszafizettet mindennemű uniós finanszírozást, beleértve a korábbi évekből megmaradt, fel nem használt uniós forrásokat is.
(2) Azon európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány, amelyet a 27. cikk (1) bekezdésében és (2) bekezdése a) pontjának v. és vi. pontjában meghatározott jogsértés miatt szankcióval sújtanak, ezen okból már nem felel meg a 18. cikk (2) bekezdésének. Ezért az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője hatályon kívül helyezi az e rendelet szerinti uniós finanszírozásról szóló hozzájárulási vagy támogatási megállapodást vagy határozatot, és rendelkezik a hozzájárulási vagy támogatási megállapodás vagy határozat alapján indokolatlanul kifizetett összegek, köztük az előző évekből megmaradt, fel nem használt uniós források visszafizettetéséről.
Hatályon kívül helyezés esetén az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által teljesített kifizetéseknek az európai politikai pártnál vagy európai politikai alapítványnál a hatályon kívül helyezésről szóló határozat hatálybalépésének időpontjáig ténylegesen felmerült támogatható kiadásokra kell korlátozódnia.
E bekezdést alkalmazni kell a 16. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (1) bekezdésének b) és d) pontjában említett esetekre is.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
31. cikk
A polgárok tájékoztatása
A 21. és 22. cikknek, valamint saját alapszabályuknak és belső eljárásaiknak megfelelően az európai politikai pártok az európai parlamenti választások keretében minden megfelelő intézkedést meghozhatnak annak érdekében, hogy az Unió polgárait tájékoztassák egyfelől a nemzeti politikai pártok és jelöltek, másfelől az európai politikai pártok közötti kapcsolódásokról.
32. cikk
Átláthatóság
(1) Az Európai Parlament az engedélyezésre jogosult tisztviselője vagy a Hatóság irányítása alatt az erre a célra létrehozott honlapon közzéteszi a következőket:
a)
a bejegyzett európai politikai pártok és európai politikai alapítványok nevét és alapszabályát a bejegyzési kérelmük részeként a 8. cikknek megfelelően benyújtott dokumentumokkal együtt, legkésőbb a Hatóság határozathozatalát követő négy héten belül, majd ezt követően a Hatósághoz a 9. cikk (5) és (6) bekezdése szerint eljuttatott módosításokat;
b)
az elutasított bejegyzési kérelmek listáját a bejegyzési kérelem részeként a 8. cikknek megfelelően benyújtott dokumentumokkal együtt, valamint az elutasítás okát, legkésőbb a Hatóság határozathozatalát követő négy héten belül;
c)
az egyes európai politikai pártoknak és európai politikai alapítványoknak az egyes pénzügyi évenként kifizetett összegeket táblázatos formában tartalmazó éves jelentést azon pénzügyi évek vonatkozásában, amelyekben az Európai Unió költségvetéséből hozzájárulást kaptak vagy támogatásban részesültek;
d)
a 23. cikk (1) bekezdésében említett éves pénzügyi beszámolókat és külső audit jelentéseket, valamint az európai politikai alapítványok esetében a munkaprogramok vagy tevékenységek végrehajtásáról szóló záró jelentéseket;
e)
az adományozók nevének és az általuk nyújtott adományoknak az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok által a 20. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelentett listáját, azon természetes személyek adományai kivételével, akiknek adományai adományozónként és évenként nem haladják meg az 1 500 EUR értéket, mely adományok „kisebb adományok” cím alatt kerülnek bejelentésre. A természetes személyektől érkező, 1 500 EUR éves értéket meghaladó, de legfeljebb 3 000 EUR értékű adományokat csak az érintett adományozó kifejezett előzetes írásbeli hozzájárulásával lehet közzétenni. Ilyen előzetes hozzájárulás hiányában ezen adományokat „kisebb adományokként” kell bejelenteni. Naptári évenként közzé kell tenni a kisebb adományok teljes összegét és az adományozók számát is;
f)
az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok által a 20. cikk (2) bekezdésének megfelelően bejelentett, a 20. cikk (7) és (8) bekezdésében említett hozzájárulásokat, beleértve a hozzájárulást tevő tagpártok vagy szervezetek nevét;
g)
a Hatóság által a 27. cikk szerint hozott végső határozatok részleteit és indokolását, releváns esetben a független kiemelkedő személyek bizottsága által a 10. és 11. cikknek megfelelően elfogadott véleményekkel együtt, figyelemmel a 45/2001/EK rendeletre is;
h)
az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által a 27. cikknek megfelelően hozott valamennyi végső határozat részleteit és indokait;
i)
az európai politikai pártok számára nyújtott technikai támogatás leírását; és
j)
az Európai Parlament e rendelet alkalmazásáról és a finanszírozott tevékenységekről szóló, 38. cikkben említett értékelő jelentését.
(2) A 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően az európai politikai párt alapszabályához csatolt és a 9. cikk (6) bekezdésének megfelelően naprakésszé tett taglista vonatkozásában az Európai Parlament közzéteszi a jogi személy tagok nevét, valamint az egyéni tagok teljes számát.
(3) Az (1) bekezdés szerinti honlapon való közzétételből ki kell zárni a személyes adatokat, kivéve, ha e személyes adatokat az (1) bekezdés a), e) vagy g) pontja értelmében közzé kell tenni.
(4) Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok nyilvánosan hozzáférhető adatvédelmi nyilatkozatban tájékoztatják a potenciális tagokat és adományozókat a 95/46/EK irányelv 10. cikkében előírt információkról, arról, hogy személyes adataikat audit és ellenőrzés céljából az Európai Parlament, a Hatóság, az OLAF, a Számvevőszék, a tagállamok vagy az általuk felhatalmazott külső testületek vagy szakértők feldolgozzák, valamint arról, hogy a személyes adataikat az (1) bekezdésben említett honlapon az e cikkben foglalt feltételeknek megfelelően közzéteszik. Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője a 45/2001/EK rendelet 11. cikkének megfelelően ugyanezeket az információkat az e rendelet 18. cikke (1) bekezdésében említett hozzájárulási és pályázati felhívásokban is közzéteszi.
33. cikk
A személyes adatok védelme
(1) A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során a Hatóság, az Európai Parlament és a független kiemelkedő személyek 11. cikk által létrehozott bizottsága betartja a 45/2001/EK rendelet előírásait. A személyes adatok feldolgozása tekintetében az említett rendelet 2. cikke d) pontjának megfelelően az Európai Parlament és a bizottság adatkezelőnek minősülnek.
(2) A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok, az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozásának egyes aspektusai tekintetében a 24. cikknek megfelelően az ellenőrzés gyakorlásában illetékes tagállamok, valamint a 23. cikk (1) bekezdésének megfelelően a elszámolások auditálására felhatalmazott független testületek és szakértők betartják a 95/46/EK irányelv és az annak alkalmazásában elfogadott nemzeti rendelkezések előírásait. A személyes adatok feldolgozása tekintetében az említett irányelv 2. cikke d) pontjának megfelelően ezek adatkezelőnek minősülnek.
(3) A Hatóság, az Európai Parlament és a független kiemelkedő személyek 11. cikk által létrehozott bizottsága gondoskodik arról, hogy az e rendelet alkalmazásában általuk gyűjtött személyes adatokat kizárólag annak biztosítására használják fel, hogy az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok és az európai politikai pártok tagságának finanszírozása jogszerű, szabályszerű és átlátható legyen. Az e célra gyűjtött személyes adatokat legkésőbb azok megfelelő részeinek a 32. cikk szerinti közzétételét követően 24 hónappal törlik.
(4) A tagállamok és a pénzügyi elszámolások auditálására felhatalmazott független testületek és szakértők a megkapott személyes adatokat kizárólag az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozása feletti ellenőrzés gyakorlása érdekében használják fel. Ezeket az adatokat az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően törlik azt követően, hogy a 28. cikknek megfelelően továbbították őket.
(5) A személyes adatok a (3) bekezdésben meghatározott időtartamnál vagy a (4) bekezdésben említett alkalmazandó nemzeti jogszabályok által előirányzott időtartamnál hosszabb ideig is megőrizhetők, amennyiben az az európai politikai párt, az európai politikai alapítvány vagy az európai politikai párt tagságának finanszírozásával kapcsolatos jogi vagy igazgatási eljárások céljára szükséges. Minden ilyen személyes adatot legkésőbb a szóban forgó eljárást lezáró végső határozattól számított egy héten belül, vagy a vizsgálatok, fellebbezések, jogviták vagy igényrendezések lezárultát követően törölni kell.
(6) Az (1) és (2) bekezdésben említett adatkezelők megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hoznak a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítés, véletlen elvesztés, megváltoztatás, jogosulatlan nyilvánosságra hozatal vagy hozzáférés elleni védelme érdekében, különösen, ha a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás minden más jogellenes formája ellen.
(7) Az európai adatvédelmi biztos nyomon követi és biztosítja, hogy a Hatóság, az Európai Parlament és a független kiemelkedő személyek 11. cikk által létrehozott bizottsága tiszteletben tartsák és védelmezzék a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során. A bírósági jogorvoslat sérelme nélkül, bármely érintett panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, ha megítélése szerint személyes adatainak védelmére vonatkozó jogát ezen adatok Hatóság, Európai Parlament vagy bizottság általi feldolgozása következtében megsértették.
(8) Az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok, a tagállamok és a pénzügyi elszámolások auditálására e rendelet értelmében felhatalmazott független testületek és szakértők az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően felelősek a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során általuk okozott károkért. A tagállamok biztosítják, hogy e rendelet, a 95/46/EK irányelv és az annak alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére és különösen a személyes adatok jogellenes felhasználására hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók vonatkozzanak.
34. cikk
Meghallgatáshoz való jog
Azt megelőzően, hogy a Hatóság vagy az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője olyan határozatot hozna, amely hátrányosan érintheti az európai politikai párt, európai politikai alapítvány vagy a 8. cikkben említett kérelmező jogait, meg kell hallgatnia az érintett európai politikai párt, európai politikai alapítvány vagy kérelmező képviselőit. A Hatóság vagy az Európai Parlament határozatát megfelelően indokolja.
35. cikk
Fellebbezéshez való jog
Az e rendelet alapján hozott határozatok az EUMSZ vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően az Európai Unió Bírósága előtt bírósági eljárás tárgyát képezhetik.
36. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 7. cikk (2) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2014. november 24-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (2) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 7. cikk (2) bekezdése és a 8. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
37. cikk
A bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
38. cikk
Értékelés
Az Európai Parlament a Hatósággal való konzultációt követően 2018 közepéig jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról és a finanszírozott tevékenységekről. E jelentésben adott esetben jelzi a jogállásra és a finanszírozásra vonatkozó rendszer esetlegesen szükséges módosításait is.
A Bizottság 2018 végéig jelentést terjeszt elő e rendelet alkalmazásáról, és ahhoz adott esetben az e rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot is csatol.
39. cikk
Hatékony alkalmazás
A tagállamok meghozzák az e rendelet hatékony alkalmazásának biztosításához szükséges rendelkezéseket.
40. cikk
Hatályon kívül helyezés
E rendelet hatálybalépésének időpontjában a 2004/2003/EK rendelet hatályát veszti. Az említett rendelet azonban továbbra is alkalmazandó az európai szintű politikai pártok és politikai alapítványok 2014., 2015., 2016. és 2017. költségvetési évre biztosított finanszírozásával kapcsolatos aktusok és kötelezettségvállalások tekintetében.
41. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2015. július 1-jéig elfogadja.
Ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni. A 6. cikkben említett Hatóságot azonban 2016. szeptember 1-jéig létre kell hozni. A 2017. január 1. után bejegyzett európai politikai pártok és európai politikai alapítványok csak a 2018-as költségvetési évben vagy azt követően kezdődő tevékenységeik finanszírozására pályázhatnak.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. október 22-én.