EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1301/2013
af 17. december 2013
om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om særlige bestemmelser vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 178 og 349,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge artikel 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen. I henhold til nævnte artikel og artikel 174, stk. 2 og 3, i TEUF skal EFRU således bidrage til at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder, idet der lægges særlig vægt på områder, der lider under alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder samt øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder.
(2)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) fastsætter fælles bestemmelser for EFRU, Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond.
(3)
Der bør fastsættes særlige bestemmelser om, hvilken type aktiviteter der kan støttes af EFRU med henblik på at bidrage til investeringsprioriteterne under de tematiske mål, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 1303/2013. Samtidig bør aktiviteter uden for EFRU's anvendelsesområde defineres og præciseres, herunder investeringer med henblik på nedbringelse af drivhusgasemissioner fra de aktiviteter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (4) For at undgå overfinansiering bør disse investeringer ikke være berettiget til støtte fra EFRU, da de allerede modtager midler i forbindelse med anvendelsen af direktiv 2003/87/EF. Denne udelukkelse bør ikke begrænse muligheden for at bruge EFRU til at støtte aktiviteter, der ikke er opført på listen i bilag I til direktiv 2003/87/EF, heller ikke selv om disse aktiviteter gennemføres af de samme økonomiske aktører, og omfatter aktiviteter såsom energieffektivitetsinvesteringer i fjernvarmenet, intelligente systemer til distribution, lagring og transmission af energi og foranstaltninger med henblik på at nedbringe luftforureningen, og heller ikke selv om en af de indirekte virkninger af sådanne aktiviteter er at nedbringe drivhusgasemissionerne, eller de er nævnt i den nationale plan, der er omhandlet i direktiv 2003/87/EF.
(4)
Det er nødvendigt at specificere, hvilke yderligere aktiviteter der kan støttes af EFRU inden for rammerne af målet om europæisk territorialt samarbejde.
(5)
EFRU bør bidrage til EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og dermed sikre større koncentration af EFRU-støtte på Unionens prioriteter. Alt efter hvilken regionskategori, der modtager støtte, bør EFRU-støtten under målet for investeringer i vækst og beskæftigelse koncentreres på forskning og innovation, informations- og kommunikationsteknologier (ikt), små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og fremme af en lavemissionsøkonomi. Denne tematiske koncentration bør opnås på nationalt niveau, samtidig med at der gives mulighed for fleksibilitet inden for de enkelte operationelle programmer og mellem forskellige regionskategorier. Den tematiske koncentration bør, hvis det er hensigtsmæssigt, tilpasses for at tage hensyn til midler fra Samhørighedsfonden, der afsættes til støtte af de investeringsprioriteter, der vedrører overgangen til en lavemissionsøkonomi og er nævnt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1300/2013 (5). Graden af tematisk koncentration bør tage højde for den pågældende regions udviklingsniveau, bidrag i form af midler fra Samhørighedsfonden, hvis dette er relevant, og de specifikke behov i regioner, hvor BNP pr. indbygger anvendt som et støtteberettigelseskriterium for programmeringsperioden 2007-2013 var mindre end 75 % af det gennemsnitlige BNP for EU-25 i referenceperioden, regioner, der er under udfasning i programmeringsperioden 2007-2013 og visse regioner på NUTS 2-niveau, der udelukkende består af medlemsstater eller af øer.
(6)
Støtte fra EFRU under investeringsprioriteten "lokaludvikling styret af lokalsamfundet" bør kunne bidrage til alle de tematiske mål, der er omhandlet i denne forordning.
(7)
For at imødekomme EFRU's særlige behov og i overensstemmelse med EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, er det nødvendigt inden for de enkelte tematiske mål, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013, at fastlægge de EFRU-specifikke aktioner som "investeringsprioriteter". Disse investeringsprioriteter bør fastsætte detaljerede mål, som ikke udelukker hinanden, og som EFRU skal bidrage til. Sådanne investeringsprioriteter bør danne grundlag for fastlæggelsen af specifikke mål inden for programmer, der tager hensyn til programområdets særlige behov og karakteristika.
(8)
Det er nødvendigt at fremme innovation samt SMV'ers udvikling på nye områder, som er knyttet til europæiske og regionale udfordringer, såsom de kreative og kulturelle industrier og innovative tjenester, som afspejler nye samfundsbehov, eller til varer og tjenesteydelser forbundet med en aldrende befolkning, pleje og sundhed, miljøinnovation, lavemissionsøkonomi og ressourceeffektivitet.
(9)
I overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1303/2013 for at optimere merværdien af de investeringer inden for forskning og innovation, der helt eller delvist er finansieret via Unionens budget, vil der blive søgt synergier, navnlig mellem driften af EFRU-fondene og Horisont 2020 - rammeprogrammet for forskning og innovation, samtidig med at deres særskilte mål respekteres.
(10)
Det er vigtigt at sikre, at der i forbindelse med fremme af investeringer i risikostyring tages hensyn til specifikke risici på regionalt, grænseoverskridende og tværnationalt plan.
(11)
For at maksimere deres bidrag til målet om at støtte beskæftigelsesfremmende vækst, bør aktiviteter til fremme af bæredygtig turisme, kultur- og naturarv indgå i en territorial strategi for specifikke områder, herunder omstillingen af industriområder, der er i tilbagegang. Støtte til sådanne aktiviteter bør også bidrage til at styrke innovation og brug af ikt, SMV'er, miljø og ressourceeffektivitet eller fremme af social inklusion.
(12)
For at fremme bæredygtig regional eller lokal mobilitet eller reducere luft- og støjforureningen er det nødvendigt at fremme sunde, bæredygtige og sikre transportformer. EFRU-støttede investeringer i lufthavnsinfrastruktur bør fremme en miljømæssigt bæredygtig lufttransport, bl.a. når man forbedrer den regionale mobilitet ved at forbinde sekundære og tertiære knudepunkter med det transeuropæiske transportnet (TEN-T)-infrastrukturen, herunder via multimodale knudepunkter.
(13)
Med henblik på at fremme opnåelsen af de energi- og klimamål, som Unionen har fastsat som led i EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, bør EFRU støtte investeringer til fremme af energieffektivitet og forsyningssikkerhed i medlemsstaterne, bl.a. gennem udvikling af intelligente systemer til distribution, lagring og transmission af energi, herunder gennem integration af decentral produktion fra vedvarende energikilder. For at opfylde deres krav om forsyningssikkerhed på en måde, som er forenelig med deres mål i henhold til EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, bør medlemsstaterne kunne investere i energiinfrastrukturer, der er forenelige med deres valgte energisammensætning.
(14)
SMV'er, herunder socialøkonomiske virksomheder, bør forstås i overensstemmelse med den definition, de er fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013, nemlig som dækkende mikro-, små eller mellemstore virksomheder som omhandlet i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (6).
(15)
Med henblik på at fremme social inklusion og bekæmpe fattigdom, navnlig blandt marginaliserede befolkningsgrupper, er det nødvendigt at forbedre adgangen til sociale, kulturelle og fritidsrelaterede tjenesteydelser gennem levering af mindre infrastrukturer, der tager hensyn til de særlige behov hos personer med handicap og ældre.
(16)
Lokalsamfundsbaserede tjenester bør dække alle former for tjenester i hjemmet, familiebaserede tjenester, tjenester på boligområdet og andre lokale tjenester, der understøtter den enkeltes ret til at leve i lokalsamfundet med samme muligheder, og som søger at forebygge isolation eller adskillelse fra samfundet.
(17)
For at øge fleksibiliteten og nedbringe den administrative byrde gennem fælles gennemførelse bør EFRU og Samhørighedsfondens investeringsprioriteter under de tilsvarende tematiske mål tilpasses hinanden.
(18)
Der bør i et bilag til denne forordning fastlægges fælles outputindikatorer til brug ved evalueringen af den samlede gennemførelse af programmer på EU-plan. Disse indikatorer bør svare til investeringsprioriteten og typen af aktion, der støttes i overensstemmelse med nærværende forordning og de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1303/2013. De fælles outputindikatorer bør suppleres med programspecifikke resultatindikatorer og, hvor det er relevant, med programspecifikke outputindikatorer.
(19)
Inden for rammerne af en bæredygtig byudvikling anses det for nødvendigt at støtte integrerede aktioner til at afhjælpe de økonomiske, miljømæssige, klimamæssige, demografiske og sociale udfordringer i byområder, herunder funktionelle byområder, under hensyntagen til behovet for at fremme forbindelserne mellem by og land. Principperne for udvælgelse af byområder, hvor der skal gennemføres integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling, og de vejledende beløb til disse aktioner bør fastsættes i partnerskabsaftalen, og mindst 5 % af de EFRU-ressourcer, der tildeles på nationalt plan, skal afsættes til dette formål. Omfanget af en eventuel delegation af opgaver til bymyndigheder bør fastsættes af forvaltningsmyndigheden i samråd med bymyndigheden.
(20)
Med henblik på at identificere eller afprøve nye løsninger, der vedrører spørgsmål med forbindelse til bæredygtig byudvikling og som er af relevans på EU-niveau, bør EFRU støtte innovative aktioner inden for bæredygtig byudvikling.
(21)
For at styrke kapacitetsopbygning, netværksarbejde og udveksling af erfaringer mellem de enkelte programmer og de organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af bæredygtige byudviklingsstrategier og innovative aktioner inden for bæredygtig byudvikling og som supplement til de eksisterende programmer og organer, er det nødvendigt at oprette et netværk for byudvikling på EU-plan.
(22)
EFRU bør håndtere problemerne i forbindelse med, at områder med yderst lav befolkningstæthed ligger langt væk fra og har dårlige adgangsbetingelser til store markeder, jf. protokol nr. 6 om særlige bestemmelser for mål nr. 6 inden for rammerne af strukturfondene i Finland og Sverige til tiltrædelsesakten af 1994. EFRU bør ligeledes håndtere de særlige problemer, som visse øer, grænseområder, bjergområder og tyndt befolkede områder har, fordi deres geografiske placering bremser udviklingen, med henblik på at støtte en bæredygtig udvikling i disse områder.
(23)
Der bør tages særligt hensyn til regionerne i den yderste periferi, dvs. ved at vedtage foranstaltninger i henhold til artikel 349 i TEUF som undtagelsesvist udvider EFRU's anvendelsesområde til at omfatte finansiering af driftsstøtte, der ydes som kompensation for ekstraudgifter som følge af den særlige sociale og økonomiske situation i disse regioner, som forværres af de ulemper, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF, dvs. deres fjerne beliggenhed, deres status som øsamfund, deres lille areal, deres vanskelige topografiske og klimatiske forhold, deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter, forhold, som er vedvarende og kumulative, og som alvorligt hæmmer disse regioner i deres udvikling. Driftsstøtte, der i den sammenhæng ydes af medlemsstaterne, er fritaget fra underretningspligten i artikel 108, stk. 3, i TEUF, hvis den på tildelingstidspunktet opfylder betingelserne i en forordning om visse former for støttes forenelighed med det indre marked i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF og vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 (7).
(24)
I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd af 7.-8. februar 2013 og under hensyntagen til de særlige mål, der er fastsat i TEUF for regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF, er Mayottes status ved Det Europæiske Råds afgørelse 2012/419/EU (8) blevet ændret til en ny region i den yderste periferi fra den 1. januar 2014. For at lette og fremme en målrettet og hurtig udvikling af Mayottes infrastruktur bør det være muligt undtagelsesvist, at mindst 50 % af EFRU-delen af Mayottes samlede beløbsramme kan tildeles fem af de tematiske mål i forordning (EU) nr. 1303/2013.
(25)
Med henblik på at supplere denne forordning med visse ikke-væsentlige bestemmelser bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår detaljerede bestemmelser vedrørende kriterierne for udvælgelse og forvaltning af innovative aktioner. En sådan beføjelse bør også delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer af bilag I til denne forordning, hvor dette er nødvendigt for at sikre en effektiv vurdering af fremskridtene i gennemførelsen af operationelle programmer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(26)
Målet for denne forordning, nemlig at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne men kan på grund af de store forskelle mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og situationen for de mindst begunstigede områder såvel som medlemsstaternes og regionernes begrænsede finansielle midler bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(27)
Denne forordning erstatter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 (9). Af klarhedshensyn bør forordning (EF) nr. 1080/2006 derfor ophæves. Nærværende forordning bør dog ikke være til hinder for videreførelse eller ændring af støtte, som Kommissionen har godkendt på grundlag af forordning (EF) nr. 1080/2006 eller anden lovgivning, der finder anvendelse på denne støtte pr. 31. december 2013. Nævnte forordning eller sådan anden lovgivning bør derfor fortsætte med at finde anvendelse efter den 31. december 2013 på den pågældende støtte eller de pågældende operationer indtil deres afslutning. Ansøgninger om støtte, der er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1080/2006, bør fortsat være gyldige.
(28)
For at muliggøre en øjeblikkelig anvendelse af de i denne forordning fastsatte foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
Fælles bestemmelser
Artikel 1
Genstand
Denne forordning fastlægger Den Europæiske Fond for Regionaludviklings (EFRU's) opgaver, anvendelsesområdet for dens støtte med hensyn til målet om investeringer for vækst og beskæftigelse og målet om europæisk territorialt samarbejde, og særlige bestemmelser vedrørende EFRU-støtte til målet om investeringer i vækst og beskæftigelse.
Artikel 2
EFRU's opgaver
EFRU skal bidrage til finansieringen af støtte, som har til formål at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at udligne de største regionale skævheder i Unionen gennem bæredygtig udvikling og strukturtilpasning af regionale økonomier, herunder omstilling af industriområder, der er i tilbagegang, og områder, der er bagefter i udvikling.
Artikel 3
Anvendelsesområdet for støtte fra EFRU
1. EFRU yder støtte til følgende aktiviteter for at bidrage til investeringsprioriteterne i artikel 5:
a)
erhvervsinvesteringer, der medvirker til at skabe og bevare langsigtede beskæftigelsesmuligheder gennem direkte bistand til investeringer i SMV'er
b)
erhvervsinvesteringer, uanset den pågældende virksomheds størrelse, der bidrager til investeringsprioriteterne fastsat i artikel 5, nr. 1 og 4, samt artikel 5, nr. 2, såfremt investeringen vedrører et samarbejde mellem store virksomheder og SMV'er
c)
investeringer i infrastruktur, der tilbyder basistjenester til borgerne inden for energi, miljø, transport og ikt
d)
investeringer i social-, sundheds-, forsknings-, innovations-, virksomheds- og uddannelsesinfrastruktur
e)
investeringer i udvikling af regionernes eget potentiale gennem faste investeringer i udstyr og infrastruktur i mindre målestok, herunder kulturel og bæredygtig turismeinfrastruktur i mindre målestok, tjenesteydelser til virksomheder, støtte til forsknings- og innovationsorganer og investeringer i teknologiforskning og anvendt forskning i virksomheder
f)
netværkssamarbejde, samarbejde og erfaringsudveksling mellem kompetente regionale og lokale myndigheder, bymyndigheder og andre offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisation samt relevante organer, som repræsenterer civilsamfundet som omhandlet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, undersøgelser, forberedende aktioner og kapacitetsopbygning.
2. I henhold til målet om europæisk territorialt samarbejde kan EFRU desuden yde støtte til fælles udnyttelse af faciliteter og menneskelige ressourcer samt alle former for grænseoverskridende infrastruktur i alle regioner.
3. EFRU yder ikke støtte til:
a)
afvikling eller opførelse af atomkraftværker
b)
investeringer i nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er opført på listen i bilag I til direktiv 2003/87/EF
c)
fremstilling, forarbejdning eller markedsføring af tobak og tobaksprodukter
d)
virksomheder i vanskeligheder, jf. definitionen i Unionens statsstøtteregler
e)
investeringer i lufthavnsinfrastruktur, medmindre de vedrører miljøbeskyttelse, eller ledsages af de nødvendige investeringer for at afbøde eller mindske den tilknyttede negative miljøpåvirkning.
Artikel 4
Tematisk koncentration
1. De tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, og de tilhørende investeringsprioriteter, der er fastsat i artikel 5 i nærværende forordning, som EFRU kan bidrage til i henhold til målet om investering i vækst og beskæftigelse, koncentreres således:
a)
i mere udviklede regioner:
i)
mindst 80 % af EFRU's samlede midler på nationalt plan tildeles to eller flere af de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 1, 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013, og
ii)
mindst 20 % af EFRU's samlede midler på nationalt plan tildeles det tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013
b)
i overgangsregioner:
i)
mindst 60 % af EFRU's samlede midler på nationalt plan tildeles to eller flere af de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 1, 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013, og
ii)
mindst 15 % af EFRU's samlede midler på nationalt plan tildeles det tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013
c)
i mindre udviklede regioner:
i)
mindst 50 % af EFRU's samlede midler på nationalt plan tildeles to eller flere af de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 1, 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013, og
ii)
mindst 12 % af EFRU's samlede ressourcer på nationalt plan tildeles det tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Med henblik på nærværende artikel betragtes regioner, hvor BNP pr. indbygger anvendt som et støtteberettigelseskriterium for programmeringsperioden 2007-2013 var mindre end 75 % af det gennemsnitlige BNP for EU-25 i referenceperioden, og regioner, der er under udfasning i programmeringsperioden 2007-2013, men som er støtteberettigede i kategorien mere udviklet region, jf. artikel 90, stk. 2, første afsnit, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013 i programmeringsperioden 2014-2020, som overgangsregioner.
Med henblik på nærværende artikel betragtes alle regioner på NUTS 2-niveau, der udelukkende består af ømedlemsstater eller af øer, og som udgør en del af medlemsstater, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden, og alle regioner i den yderste periferi, som mindre udviklede regioner.
2. Uanset stk. 1 i denne artikel kan det mindste bidrag fra EFRU, som tildeles en regionskategori, være mindre end den, der er anført i nævnte stykke, forudsat at en sådan nedsættelse opvejes af en forøgelse i det bidrag, der tildeles andre regionskategorier. Det beløb, der fremkommer på nationalt plan for alle regionskategorier for henholdsvis de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 1, 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 1300/2013, og det, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 må således ikke være mindre end det beløb, der fremkommer på nationalt plan ved anvendelse af det mindste bidrag fra EFRU, jf. stk. 1 i nærværende artikel.
3. Uanset stk. 1 i denne artikel kan midler fra Samhørighedsfonden, der bevilges til støtte for investeringsprioriteterne i artikel 4, litra a), i forordning (EU) nr. 1300/2013, medregnes med henblik på at nå de mindstebidrag, der er anført i nærværende artikels stk. 1, første afsnit, litra a), nr. ii), litra b), nr. ii), og litra c), nr. ii). I så fald øges det bidrag, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, første afsnit, litra c), nr. ii), til 15 %. Disse midler fordeles i givet fald forholdsmæssigt mellem de forskellige regionskategorier på grundlag af hver regions andel af den samlede befolkning i den pågældende medlemsstat.
Artikel 5
Investeringsprioriteter
EFRU støtter følgende investeringsprioriteter inden for de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, i overensstemmelse med de udviklingsbehov og vækstpotentialer, som er omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra a), nr. i), i nævnte forordning og fastsat i partnerskabsaftalen:
1)
styrke forskning, teknologisk udvikling og innovation ved at:
a)
fremme infrastruktur inden for forskning og innovation (F&I) og kapacitet til at udvikle F&I-ekspertise og fremme kompetencecentre, herunder navnlig kompetencecentre af europæisk interesse
b)
fremme erhvervslivets investeringer i F&I, udvikle forbindelser og synergier mellem virksomheder, forsknings- og udviklingscentre og sektoren for videregående uddannelser, navnlig fremme af investering i produkt- og tjenesteydelsesudvikling, teknologioverførsel, social innovation, miljøinnovation, public service-applikationer, stimulering af efterspørgsel, netværkssamarbejde, klynger og åben innovation ved hjælp af intelligent specialisering, samt støtte til teknologisk og anvendt forskning, pilotlinjer, aktioner med henblik på hurtig produktvalidering, avanceret produktionskapacitet og første produktion, navnlig inden for centrale nøgleteknologier og formidling af teknologier til anvendelse inden for alle områder
2)
forbedre adgang til og brug og kvalitet af ikt ved at:
a)
udvide bredbåndsdækningen og udbredelsen af højhastighedsnet og støtte indførelsen af fremspirende teknologier og netværk til den digitale økonomi
b)
udvikle ikt-produkter og -tjenester samt e-handel og øge efterspørgslen efter ikt
c)
styrke ikt-applikationer til e-forvaltning, e-læring, e-kultur, e-integration og e-sundhed
3)
fremme små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne ved at:
a)
fremme iværksætterånden, navnlig ved at gøre det lettere at få økonomisk udbytte af nye ideer og fremme etableringen af nye virksomheder, herunder gennem virksomhedsinkubatorer
b)
udvikle og gennemføre nye forretningsmodeller for SMV'er, navnlig med hensyn til internationalisering
c)
støtte etablering og videreudvikling af avanceret kapacitet til udvikling af produkter og tjenesteydelser
d)
støtte kapaciteten blandt SMV'er til vækst på regionale, nationale og internationale markeder og til at beskæftige sig med innovationsprocesser
4)
støtte overgangen til en lavemissionsøkonomi i alle sektorer ved at:
a)
fremme produktion og distribution af energi udvundet fra vedvarende energikilder
b)
fremme energieffektivitet og brug af energi fra vedvarende energikilder i virksomheder
c)
støtte energieffektivitet, intelligent energistyring og brug af energi fra vedvarende energikilder i offentlig infrastruktur, herunder i offentlige bygninger, og i boligsektoren
d)
udvikle og gennemføre intelligente distributionssystemer, som opererer på lav- og mellemspændingsniveau
e)
fremme lavemissionsstrategier for alle typer områder, navnlig byområder, og herunder fremme af bæredygtig multimodal mobilitet i byerne og relevante afbødende tilpasningsforanstaltninger
f)
fremme forskning og innovation inden for og indførelse af lavemissionsteknologier
g)
fremme brugen af højeffektiv kraftvarmeproduktion på grundlag af efterspørgslen efter nyttevarme
5)
fremme tilpasning til klimaforandringer og risikoforebyggelse og -styring ved at:
a)
støtte investeringer i tilpasning til klimaforandringer, herunder økosystembaserede tilgange
b)
fremme investeringer, som afhjælper specifikke risici, sikre modstandsdygtighed over for katastrofer og udvikle katastrofestyringssystemer
6)
bevare og beskytte miljøet og fremme ressourceeffektivitet ved at:
a)
investere i affaldssektoren med sigte på at kunne opfylde kravene i Unionens miljølovgivning og håndtere behov for investeringer, som medlemsstaterne har identificeret, og som går videre end disse krav
b)
investere i vandsektoren med sigte på at kunne opfylde kravene i Unionens miljølovgivning og håndtere behov for investeringer, som medlemsstaterne har identificeret, og som går videre end disse krav
c)
bevare, beskytte, fremme og udvikle natur- og kulturarven
d)
beskytte og genetablere biodiversitet og jordbunden og fremme tjenesteydelser vedrørende økosystemer, herunder gennem Natura 2000 og grøn infrastruktur
e)
træffe foranstaltninger til at forbedre bymiljøet, gennemføre byfornyelse, genoprette og dekontaminere forladte industrigrunde (herunder omlægningsområder), nedbringe luftforurening og fremme støjdæmpende foranstaltninger
f)
fremme innovative teknologier, der kan forbedre miljøbeskyttelsen og ressourceeffektiviteten i affaldssektoren, vandsektoren og med hensyn til jordbunden eller til at reducere luftforurening
g)
støtte en industriel overgang til en ressourceeffektiv økonomi og fremme grøn vækst, miljøinnovation og forvaltning af miljøfremmeforanstaltninger i den offentlige og private sektor
7)
fremme bæredygtig transport og afskaffe flaskehalsproblemer i vigtige netinfrastrukturer ved at:
a)
støtte et multimodalt fælles europæisk transportområde ved at investere i TEN-T
b)
forbedre regional mobilitet ved at forbinde sekundære og tertiære knudepunkter med TEN-T-infrastrukturen, herunder knudepunkter i den multimodale trafik
c)
udvikle og forbedre miljøvenlige (herunder støjsvage) lavemissionstransportsystemer, herunder indre vandveje og søtransport, havne, multimodale forbindelser og lufthavnsinfrastruktur, for at fremme bæredygtig regional og lokal mobilitet
d)
udvikle og rehabilitere sammenhængende interoperable jernbanesystemer af høj kvalitet og fremme støjdæmpende foranstaltninger
e)
forbedre energieffektiviteten og forsyningssikkerheden ved at udvikle intelligente systemer til distribution, lagring og transmission af energi og ved at integrere decentral produktion fra vedvarende energikilder
8)
fremme langsigtet beskæftigelse af høj kvalitet og støtte arbejdskraftens mobilitet ved at:
a)
støtte udviklingen af virksomhedsinkubatorer og investeringsstøtte til selvstændig erhvervsvirksomhed, mikrovirksomheder og virksomhedsetablering
b)
støtte beskæftigelsesfremmende vækst gennem udvikling af regionernes stedbundne potentiale som en del af en territorial strategi for specifikke områder, herunder omstillingen af de industriområder, der er i tilbagegang, og forbedret adgang til og udvikling af specifikke natur- og kulturressourcer
c)
støtte lokale udviklingsinitiativer og støtte til servicestrukturer i lokalsamfundet med henblik på oprettelse af arbejdspladser, når sådanne aktioner ligger uden for anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (10)
d)
investere i infrastruktur til arbejdsformidlinger
9)
fremme social inklusion, bekæmpe fattigdom og enhver forskelsbehandling ved at:
a)
investere i social- og sundhedsinfrastruktur, der bidrager til den nationale, regionale og lokale udvikling, mindske uligheder i forbindelse med sundhedstilstand, fremme social inklusion gennem forbedret adgang til sociale, kulturelle og rekreative tjenesteydelser og overgangen fra institutionelle tjenester til lokalsamfundsbaserede tjenesteydelser
b)
yde støtte til fysisk, økonomisk og social sanering af nedslidte lokalsamfund i byområder og landdistrikter
c)
yde støtte til sociale virksomheder
d)
foretage investeringer i forbindelse med strategier for lokaludvikling styret af lokalsamfundet
10)
investere i uddannelse, erhvervsuddannelse med henblik på færdigheder og livslang læring ved at udvikle infrastruktur for almen uddannelse og erhvervsuddannelse
11)
styrke institutionel kapacitet hos offentlige myndigheder og interessenter og effektiv offentlig forvaltning gennem aktioner til at styrke den institutionelle kapacitet og effektiviteten af de offentlige forvaltninger og offentlige tjenesteydelser i forbindelse med gennemførelse af EFRU og til støtte for aktioner under ESF til at styrke den institutionelle kapacitet og effektiviteten af den offentlige forvaltning.
Artikel 6
Indikatorer for målet om investeringer i vækst og beskæftigelse
1. Der anvendes fælles outputindikatorer som anført i bilag I til denne forordning, programspecifikke resultatindikatorer og, hvor det er relevant, programspecifikke outputindikatorer i overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, og artikel 96, stk. 2, litra b), nr. ii) og iv), og litra c), nr. ii) og iv), i forordning (EU) nr. 1303/2013.
2. For fælles og programspecifikke outputindikatorer fastsættes referenceniveauet til nul. Der fastsættes kumulative kvantificerede målværdier for disse indikatorer for 2023.
3. For programspecifikke resultatindikatorer, der vedrører investeringsprioriteter, fastsættes referenceniveauet ud fra de seneste tilgængelige data, og der fastsættes mål for 2023. Disse mål kan udtrykkes enten kvantitativt eller kvalitativt.
4. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 med henblik på at ændre listen over fælles outputindikatorer i bilag I for at foretage tilpasninger, hvor det er nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af fremskridtene i gennemførelsen af operationelle programmer.
KAPITEL II
Særlige bestemmelser for områder med særlige territoriale karakteristika
Artikel 7
Bæredygtig byudvikling
1. EFRU støtter inden for de operationelle programmer bæredygtig byudvikling gennem strategier, der fastlægger integrerede aktioner til at imødegå de økonomiske, miljømæssige, klimamæssige, demografiske og sociale udfordringer i byerne under hensyntagen til behovet for at fremme forbindelserne mellem by og land.
2. Bæredygtig byudvikling gennemføres gennem integrerede territoriale investeringer som omhandlet i artikel 36 i forordning (EU) nr. 1303/2013 eller gennem et særligt operationelt program eller gennem en specifik prioritetsakse i overensstemmelse med artikel 96, stk. 1, første afsnit, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013.
3. Hver medlemsstat opstiller i sin partnerskabsaftale under hensyntagen til sin specifikke territoriale situation principperne for udvælgelse af byområder, hvor der skal gennemføres integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling, og en vejledende tildeling til disse aktioner på nationalt plan.
4. Mindst 5 % af EFRU's midler, der bevilges på nationalt plan under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, skal tildeles integrerede aktioner med sigte på en bæredygtig byudvikling, hvor byer, subregionale eller lokale organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af bæredygtige bystrategier ("bymyndigheder"), som minimum skal forestå opgaverne i relation til udvælgelsen af operationer i henhold til artikel 123, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013, eller eventuelt i henhold til artikel 123, stk. 7, i nævnte forordning. Det vejledende beløb, der skal anvendes med henblik på nærværende artikels stk. 2, fastsættes i det eller de pågældende operationelle programmer.
5. Forvaltningsmyndigheden fastlægger i samråd med bymyndigheden omfanget af de opgaver, som skal udføres af bymyndigheder, vedrørende forvaltning af integrerede aktioner for bæredygtig byudvikling. Forvaltningsmyndigheden registrerer formelt og skriftligt sin afgørelse. Forvaltningsmyndigheden kan bevare retten til at udføre en endelig kontrol af operationernes støtteberettigelse før godkendelse.
Artikel 8
Innovative aktioner inden for bæredygtig byudvikling
1. På Kommissionens initiativ kan EFRU støtte innovative aktioner inden for bæredygtig byudvikling i overensstemmelse med artikel 92, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1303/2013. Sådanne aktioner skal omfatte undersøgelser og pilotprojekter, der identificerer eller afprøver nye løsninger, der vedrører spørgsmål, der har forbindelse til bæredygtig byudvikling som er af relevans på EU-niveau. Kommissionen fremmer inddragelsen af relevante partnere, som omhandlet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 i forberedelsen og gennemførelsen af innovative aktioner.
2. Uanset artikel 4 i nærværende forordning kan innovative aktioner støtte alle aktiviteter, der er nødvendige for at nå de tematiske mål, der er fastlagt i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, og de tilhørende investeringsprioriteter som fastlagt i artikel 5 i nærværende forordning.
3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14, som fastsætter nærmere bestemmelser om principperne for udvælgelse og forvaltning af innovative aktioner, der skal støttes af EFRU i overensstemmelse med nærværende forordning.
Artikel 9
Byudviklingsnetværk
1. I overensstemmelse med artikel 58 i forordning (EU) nr. 1303/2013 opretter Kommissionen et byudviklingsnetværk til at fremme kapacitetsopbygning, netværkssamarbejde og udveksling af erfaringer på EU-plan mellem bymyndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af bæredygtige byudviklingsstrategier i overensstemmelse med artikel 7, stk. 4 og 5, i nærværende forordning, og myndigheder, der er ansvarlige for innovative aktioner inden for bæredygtig byudvikling i overensstemmelse med artikel 8 i nærværende forordning.
2. Byudviklingsnetværkets aktiviteter supplerer de aktiviteter, der iværksættes i henhold til det interregionale samarbejde, jf. artikel 2, nr. 3, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets (11) forordning (EU) nr. 1299/2013.
Artikel 10
Områder med naturbetingede eller demografiske ulemper
I forbindelse med operationelle programmer, der medfinansieres af EFRU og dækker områder med alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent karakter, jf. artikel 121, nr. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013, skal opmærksomheden især være rettet mod at løse disse områders specifikke vanskeligheder.
Artikel 11
De nordligste meget tyndt befolkede regioner
Artikel 4 finder ikke anvendelse på den særlige ekstrabevilling til de nordligste meget tyndt befolkede regioner. Denne bevilling tildeles de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 1, 2, 3, 4 og 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Artikel 12
Regionerne i den yderste periferi
1. Artikel 4 finder ikke anvendelse på den særlige ekstrabevilling til regionerne i den yderste periferi. Denne bevilling bruges til at kompensere meromkostninger, som påløber i regioner i den yderste periferi i forbindelse med de særlige karakteristika og begrænsninger, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF, ved at støtte:
a)
de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013
b)
godstransportydelser og startstøtte til transportydelser
c)
operationer i tilknytning til opbevaringsvanskeligheder, et uforholdsmæssigt omfattende produktionsudstyr og vedligeholdelse heraf samt mangel på menneskelige ressourcer på det lokale arbejdsmarked.
2. Den særlige ekstrabevilling i stk. 1 kan også bruges til at finansiere driftsstøtte og udgifter til public service-forpligtelser og -kontrakter i regionerne i den yderste periferi.
3. Det beløb, som medfinansieringssatsen finder anvendelse på, skal stå i et rimeligt forhold til de yderligere udgifter, der er omhandlet i stk. 1, og som støttemodtageren pådrager sig udelukkende for så vidt angår driftsstøtte og udgifter til public service-forpligtelser og -kontrakter, men kan for så vidt angår investeringsudgifter dække de samlede støtteberettigede omkostninger.
4. Den særlige ekstrabevilling i stk. 1 i denne artikel kan ikke anvendes til at støtte:
a)
operationer, der omfatter produkter, som er opført på listen i bilag I til TEUF
b)
støtte til persontransport med hjemmel i artikel 107, stk. 2, litra a), i TEUF
c)
afgiftsfritagelser og fritagelse for sociale bidrag.
5. Uanset artikel 3, stk. 1, litra a) og b), kan EFRU støtte produktive investeringer i virksomheder i regionerne i den yderste periferi, uanset disse virksomheders størrelse.
6. Artikel 4 finder ikke anvendelse på EFRU-andelen af finansieringsrammen, som tildeles Mayotte, som en region i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 TEUF, og mindst 50 % af denne EFRU-andel tildeles de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, nr. 1-4 og nr. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
KAPITEL III
Afsluttende bestemmelser
Artikel 13
Overgangsbestemmelser
1. Denne forordning berører ikke fortsættelsen eller ændringen, herunder hel eller delvis annullering, af støtte, der er godkendt af Kommissionen i henhold til forordning (EF) nr. 1080/2006 eller anden lovgivning, der gælder for denne støtte den 31. december 2013. Nævnte forordning og sådan anden gældende lovgivning gælder som følge heraf fortsat efter den 31. december 2013 for den pågældende støtte eller operationerne indtil deres afslutning. Med henblik på dette stykke dækker støtte operationelle programmer og store projekter.
2. Ansøgninger om støtte, der er indgivet eller godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1080/2006, er fortsat gyldige.
Artikel 14
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, stk. 4, og artikel 8, stk. 3, tillægges Kommissionen fra den 21. december 2013 til den 31. december 2020.
3. Den i artikel 6, stk. 4, og artikel 8, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, stk. 4, og artikel 8, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 15
Ophævelse
Med forbehold af artikel 13 i nærværende forordning ophæves forordning (EF) nr. 1080/2006 med virkning fra den 1. januar 2014.
Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag II.
Artikel 16
Revision
Europa-Parlamentet og Rådet tager senest den 31. december 2020 denne forordning op til revision i overensstemmelse med artikel 177 i TEUF.
Artikel 17
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 12, stk. 6, finder anvendelse med virkning fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1301/2013/EU RENDELETE
(2013. december 17.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 178. és 349. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 176. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) rendeltetése, hogy elősegítse az Unión belüli legjelentősebb regionális egyenlőtlenségek orvoslását. Az EUMSZ. fenti cikke és a 174. cikkének második és harmadik bekezdése alapján az ERFA-nak hozzá kell járulnia a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók lemaradásának csökkentéséhez, amelyek közül kiemelt figyelemmel kell kezelni az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat, mint a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló és a hegyvidéki régiók.
(2)
Az ERFA-ra, az Európai Szociális Alapra (ESZA), a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezéseket a 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) tartalmazza.
(3)
A(z) 1303/2013/EU rendeletben meghatározott tematikus célkitűzésekhez tartozó beruházási prioritásokhoz való hozzájárulás érdekében meg kell állapítani az ERFA által támogatható tevékenységi típusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket. Ugyanakkor meg kell határozni és egyértelműsíteni kell az ERFA hatályán kívül eső tevékenységeket, ideértve az annak megvalósítását célzó beruházásokat, hogy csökkenjen a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) I. mellékletében szereplő tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A túlfinanszírozás elkerülése érdekében ezek a beruházások nem támogathatók az ERFA-ból, mivel a 2003/87/EK irányelv alkalmazása révén már pénzügyi támogatásban részesülnek. Ez a kizárás azonban nem korlátozhatja annak lehetőségét, hogy az ERFA olyan tevékenységek támogatására kerüljön felhasználásra, amelyek nem szerepelnek a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében, még ha ugyanazok a gazdasági szereplők hajtják is azokat végre, és ide tartoznak az olyan tevékenységek is, mint például - a távfűtési hálózatokba, az intelligens energiaelosztó, -tároló és -átviteli rendszerekbe és a légszennyezés csökkentését célzó intézkedésekbe - az energiahatékonyság érdekében történő beruházások, még akkor is, ha e tevékenységek egyik közvetett hatása az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése, vagy ha szerepelnek a 2003/87/EK irányelvben említett nemzeti tervben.
(4)
Meg kell határozni, hogy az ERFA-ból ezen felül milyen tevékenységek támogathatók az európai területi együttműködési (ETE) cél keretében.
(5)
Az ERFA-nak hozzá kell járulnia az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó uniós stratégiához, ami biztosítani fogja, hogy az ERFA-támogatások fokozottabban az uniós prioritásokra irányuljanak. A támogatott régiók kategóriájától függően a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzése alapján megvalósuló ERFA-támogatást a kutatásra és az innovációra, az információs és kommunikációs technológiákra (ikt), a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság elősegítésére kell összpontosítani. Ezt a tematikus koncentrációt nemzeti szinten kell elérni, a rugalmasságnak az műveleti programok szintjén és a különböző régiókategóriákban történő biztosítása mellett. Ahol szükséges, a tematikus koncentrációt ki kell igazítani, hogy figyelembe vegye a Kohéziós Alapból a(z) 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 3. cikkének a) pontjában említett és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttéréshez kapcsolódó beruházási prioritások támogatására biztosított forrásokat. A tematikus koncentráció mértékének figyelembe kell vennie a régió fejlettségi szintjét, ahol szükséges a Kohéziós Alapból származó források hozzájárulását, valamint azoknak a régióknak a különleges igényeit, amelyek a 2007-2013-as programozási időszakban támogathatósági követelményként alkalmazott egy főre eső GDP-je az EU-25-ök referencia-időszakbeli átlagos GDP-je 75 %-ánál kisebb volt, illetve a 2007-2013-as programozási időszakban kivezetés alatt állóként megjelölt régiók és a kizárólag szigeteken fekvő tagállamokból és szigetekből álló egyes NUTS 2. szintű régiók különleges igényeit.
(6)
A „közösségvezérelt helyi fejlesztés” beruházási prioritás alapján nyújtott ERFA támogatás az e rendeletben meghatározott valamennyi tematikus célkitűzéshez hozzájárulhat.
(7)
Az ERFA konkrét igényeinek kielégítése érdekében, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó uniós stratégiával összhangban a(z) 1303/2013/EU rendeletben meghatározott mindegyik tematikus célkitűzésen belül meg kell állapítani az ERFA-specifikus intézkedéseket mint „beruházási prioritásokat”.E beruházási prioritásoknak olyan részletes célkitűzéseket kell meghatároznia, amelyek nem zárják ki kölcsönösen egymást, és amelyekhez az ERFA-nak hozzá kell járulnia. E beruházási prioritásoknak kell alapul szolgálniuk a programokon belüli, a programterület igényeit és jellemzőit figyelembe vevő egyedi célkitűzések meghatározásához.
(8)
Az európai és regionális kihívásokkal összefüggő, feljövőben lévő területeken - mint amilyen például a kreatív és kulturális iparágak, valamint az új társadalmi igényeket tükröző innovatív szolgáltatások vagy az idősödő népességgel összefüggő termékek és szolgáltatások, gondozás és egészségügy, ökoinnováció, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és a forráshatékonyság - elő kell segíteni az innovációt és a kkv-k fejlesztését.
(9)
A(z) 1303/2013/EU rendelettel összhangban a kutatás és az innováció területén végrehajtott, részben vagy egészben uniós költségvetésből finanszírozott beruházásokból származó hozzáadott érték optimalizálása érdekében szinergiákra kell törekedni az ERFA és a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram működése között, egyúttal azonban tiszteletben tartva ezek eltérő célkitűzéseit.
(10)
Fontos biztosítani, hogy a kockázatkezelésbe történő beruházások elősegítése során figyelembe vegyék a regionális, határokon átnyúló és transznacionális szintű egyedi kockázatokat.
(11)
A foglalkoztatásbarát növekedés elősegítésének céljához való hozzájárulásuk maximalizálásaként a fenntartható turizmust, a kultúrát és a természeti örökségeket támogató tevékenységeknek be kell épülniük az adott területeket érintő területi stratégiákba, beleértve a hanyatló ipari régiók átalakítását. E tevékenységek támogatásának hozzá kell járulnia az innovációnak, az ikt-használatnak, a kkv-knak és a környezet- és forráshatékonyságnak a megerősítéséhez, illetve a társadalmi befogadás előmozdításához.
(12)
A fenntartható regionális vagy helyi mobilitás előmozdítása és a levegő- és zajszennyezés csökkentése érdekében támogatni kell az egészséges, fenntartható és biztonságos közlekedési módokat. Az ERFA-ból támogatott repülőtéri infrastrukturális beruházásoknak elő kell segíteniük a környezeti szempontból fenntartható légi közlekedést, többek között a regionális mobilitás - másodlagos és harmadlagos csomópontoknak a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) infrastruktúrájába való bekapcsolásával megvalósított - javítása során, egyebek mellett multimodális csomópontok révén.
(13)
Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó uniós stratégia részeként az Unió által kitűzött energetikai és éghajlatvédelmi célok elérésének előmozdítása érdekében az ERFA-nak támogatnia kell a tagállamokban az energiahatékonyságot és az energiaellátás biztonságát elősegítő beruházásokat, többek között az intelligens energiaelosztó, -tároló és -átviteli rendszerek fejlesztésén keresztül, például a megújuló forrásokból történő elosztott energiatermelés integrálása révén. A tagállamok számára lehetőséget kell adni arra, hogy az ellátásbiztonsági követelményeknek való megfelelés érdekében olyan energetikai infrastruktúrákba ruházzanak be, amelyek összhangban vannak választott energiaszerkezetükkel, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégián alapuló céljaikkal.
(14)
A kis- és középvállalkozások (kkv-k) - amelyekbe beletartozhatnak a szociális gazdaság vállalkozásai is - fogalma megegyezik a kkv-knak a(z) 1303/2013/EU rendeletben meghatározott fogalmával, vagyis a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (6) meghatározott mikro-, kis- és középvállalkozásokat fedi le.
(15)
A társadalmi befogadás előmozdítása és - különösen a marginalizálódott közösségekben - a szegénység elleni küzdelem érdekében a fogyatékkal élők és az idősek különleges szükségleteinek figyelembevételével - kis nagyságrendű infrastruktúrák biztosítása révén - javítani kell a társadalmi, kulturális és rekreációs szolgáltatásokhoz való hozzáférést.
(16)
A közösségi alapú szolgáltatások az otthoni, családi alapú, lakossági és egyéb közösségi szolgáltatások összes olyan formáját felölelik, amelyek azt a mindenkit megillető jogot támogatják, hogy egyenlő választási lehetőségekkel közösségben éljen, és amelyek a közösségtől való elszigeteltséget vagy az abból való kirekesztést igyekeznek megakadályozni.
(17)
A közös végrehajtás lehetővé tétele révén a rugalmasság növelése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében össze kell hangolni az ERFA és a Kohéziós Alap elsődleges beruházási céljait a megfelelő tematikus célkitűzések keretén belül.
(18)
E rendelet mellékletébenben közös kimeneti indikátorokat kell létrehozni az műveleti programok végrehajtásából származó uniós szintű összesített eredmények értékelése céljából. E mutatóknak meg kell felelniük az e rendelettel és a(z) 1303./2013/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban támogatott befektetési prioritásnak és tevékenységi típusnak. E közös kimeneti indikátorokat t programspecifikus eredmény indikátorokkal, és - ahol releváns - programspecifikus kimeneti indikátorokkal kell kiegészíteni.
(19)
A fenntartható városfejlesztés keretén belül támogatni kell a városokat - köztük a funkcionális városi területeket - érintő gazdasági, környezetvédelmi, éghajlati, demográfiai és társadalmi kihívásokra irányuló integrált intézkedéseket, figyelembe véve a város és a vidék közötti kapcsolatok fejlődését. Azon városi területek kiválasztásának elveit, ahol a fenntartható városfejlesztés érdekében integrált intézkedéseket kell végrehajtani, valamint ezen intézkedések indikatív összegeit a Partnerségi Megállapodásban kell meghatározni, és nemzeti szinten az ERFA-források legalább 5 %-át e célra kell fordítani. A települési hatóságokra való bármilyen hatáskör-átruházásról az irányító hatóságnak kell döntenie, a városi hatósággal folytatott konzultáció alapján.
(20)
Az uniós jelentőségű, a fenntartható városfejlesztéssel kapcsolatos kihívásokra válaszoló új megoldások felismerése és vizsgálata érdekében az ERFA-nak támogatnia kell a fenntartható városfejlesztés területén hozott innovatív intézkedéseket.
(21)
A kapacitásépítés megerősítése, a hálózatépítés és a fenntartható városfejlesztés területén a fenntartható városfejlesztési stratégiák és innovatív intézkedések végrehajtásáért felelős programok és szervek közötti tapasztalatcsere megerősítése és a meglévő programok és szervek kiegészítése érdekében egy uniós szintű városfejlesztési hálózatot kell létrehozni.
(22)
Az ERFA-nak foglalkoznia kell az elérhetőség és a nagy piacoktól való távolság problémájával, amelyekkel a rendkívül alacsony népsűrűségű területek szembesülnek, amint az 1994-es csatlakozási okmányhoz csatolt, a 6. célkitűzésre a strukturális alapok finnországi és svédországi alkalmazása keretében irányadó különös rendelkezésekről szóló 6. jegyzőkönyvben szerepel. Az ERFA-nak e régiók fenntartható fejlődésének támogatása céljából azokkal az egyedi nehézségekkel is foglalkoznia kell, amelyekkel olyan szigetek, hegyvidéki területek, határ menti régiók és gyéren lakott területek néznek szembe, amelyek földrajzi fekvése lassítja fejlődésüket.
(23)
Külön figyelmet kell szentelni a legkülső régiókra, az EUMSZ e. cikke szerinti olyan intézkedések elfogadásával, amelyek az ERFA-támogatás alkalmazási körét kivételes jelleggel kiterjesztik a legkülső régiók sajátos gazdasági és társadalmi helyzetéből - amelyet súlyosbítanak az EUMSZ. 349. cikkében említett tényezőkből eredő hátrányok, nevezetesen távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik, valamint néhány terméktől való gazdasági függésük, amely tényezők állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket - eredő járulékos költségek ellensúlyozásához kapcsolódó működési támogatás finanszírozására,. A tagállamok által ezzel összefüggésben nyújtott működési támogatás mentesül az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megállapított bejelentési kötelezettség alól, ha a támogatás az odaítélés időpontjában megfelel a 994/98/EK tanácsi rendelet (7) alapján elfogadott, a támogatások bizonyos fajtáit az EUMSZ 107. és 108. cikkének alkalmazásában a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító rendeletben megállapított feltételeknek.
(24)
A 2012/419/EU európai tanácsi határozat (8) - az Európai Tanács 2013. február 7-8-i következtetéseinek 51. pontjával összhangban és az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókra vonatkozó különleges célkitűzéseket figyelembe véve - megváltoztatta Mayotte jogállását, és az 2014. január 1-jétől új legkülső régióvá vált. Mayotte célzott és gyors infrastrukturális fejlesztésének megkönnyítése és előmozdítása érdekében kivételesen lehetővé kell tenni, hogy a Mayotte számára rendelkezésre álló keret ERFA-komponensének legalább 50 %-át a(z) 1303/2013/EU rendeletben meghatározott öt tematikus célkitűzésére különítsék el.
(25)
E rendelet bizonyos nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az innovatív intézkedések kiválasztására és irányítására vonatkozó részletes szabályok tekintetében. A Bizottságnak arra is felhatalmazást kell kapnia, hogy indokolt esetben a műveleti programok végrehajtása során elért előrehaladás hatékony értékelésének biztosítása céljából módosítsa e rendelet I. mellékletét a megfelelő kiigazítások érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(26)
Mivel e rendelet célját - nevezetesen a gazdasági, a társadalmi és a területi kohéziónak az Unióban fennálló regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítését - a tagállamok a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti eltérések és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók lemaradásának mértéke, valamint a tagállamok és a régiók korlátozott pénzügyi forrásai miatt nem tudják kielégítően megvalósítani,), az Unió szintjén azonban a rendelet léptéke és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(27)
Ez a rendelet az 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) helyébe lép. Az egyértelműség érdekében az 1080/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Ez a rendelet azonban nem érinti az 1080/2006/EK rendelet alapján vagy bármely egyéb, az adott támogatásra 2013. december 31-én alkalmazandó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását. Az említett rendelet vagy más ilyen alkalmazandó jogszabály következésképpen az adott támogatásra vagy az érintett műveletekre azok lezárásáig 2013. december 31. után is alkalmazandó. Az 1080/2006/EK rendelet alapján támogatás igénylésére beadott vagy jóváhagyott kérelmeknek érvényesek kell maradniuk,
(28)
A meghozandó intézkedések azonnali alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) feladatait, támogatásának hatókörét a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” és az „európai területi együttműködés” célkitűzés tekintetében, és egyedi rendelkezéseket állapít meg a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésre irányuló ERFA-támogatásról.
2. cikk
Az ERFA feladatai
Az ERFA hozzájárul a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítésére irányuló támogatás finanszírozásához azáltal, hogy a regionális gazdaságok fenntartható fejlesztése és strukturális átalakítása - többek között a hanyatló ipari régiók és a fejlődésben elmaradt régiók szerkezetátalakítása - révén az Unióban kiigazítja a főbb regionális egyenlőtlenségeket.
3. cikk
Az ERFA támogatások köre
(1) Az 5. cikkben meghatározott beruházási prioritásokhoz való hozzájárulás érdekében az ERFA-ból a következő tevékenységek támogathatók:
a)
termelő beruházás, amely hozzájárul fenntartható munkahelyek teremtéséhez és megőrzéséhez a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtandó közvetlen befektetési támogatás révén;
b)
termelő beruházás, függetlenül az érintett vállalkozás méretétől, amely hozzájárul az 5. cikk (1) és (4) bekezdésében, illetve - amennyiben a beruházás nagyvállalatok és kkv-k közötti együttműködéssel jár - az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott beruházási prioritásokhoz;
c)
beruházás a polgároknak alapvető szolgáltatásokat nyújtó infrastruktúrába az energia, a környezetvédelem, a közlekedés, valamint az információs és kommunikációs technológiák (ikt-k) terén;
d)
beruházások a társadalmi, egészségügyi, kutatási, innovációs, üzleti és oktatási infrastruktúrába;
e)
a berendezésekbe és a kisméretű infrastruktúrába való állóeszköz-beruházás révén a saját potenciál fejlesztésébe történő befektetés, ideértve a kulturális és fenntartható turizmussal kapcsolatos kisméretű infrastruktúrákat, a vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatásokat, a kutatási és fejlesztési szervezetek támogatását, valamint a vállalkozások technológiájába és alkalmazott kutatásába való beruházást;
f)
az illetékes regionális, helyi, városi és más hatóságok, gazdasági és szociális partnerek és a(z) 1303/2013/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett, civil társadalmat képviselő érintett szervezetek hálózatba szerveződése, együttműködése és tapasztalatcseréje, tanulmányok, előkészítő intézkedések és kapacitásépítés.
(2) Az európai területi együttműködési célkitűzés keretében az ERFA támogathatja az eszközök, emberi erőforrások és valamennyi típusú infrastruktúra határokon átnyúló megosztását az összes régióban.
(3) Az ERFA a következőket nem támogatja:
a)
atomerőművek leállítása és építése;
b)
a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből eredő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését elősegítő beruházások;
c)
dohány és dohánytermékek gyártása, feldolgozása és forgalomba hozatala;
d)
az uniós állami támogatási szabályok szerint nehézségekkel küzdő vállalkozások;
e)
repülőtéri infrastrukturális beruházások, a környezetvédelemhez kapcsolódók kivételével, vagy kivéve akkor, ha ezeket a negatív környezeti hatás mérsékléséhez vagy csökkentéséhez szükséges beruházások kísérik.
4. cikk
Tematikus koncentráció
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikkének első bekezdésében meghatározott tematikus célkitűzések, valamint az e rendelet 5. cikkében meghatározott kapcsolódó beruházási prioritások, amelyekhez az ERFA a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzése keretében hozzájárulhat, a következőképpen koncentrálódnak:
a)
a fejlettebb régiókban:
i.
a teljes ERFA-forrás legalább 80 %-át nemzeti szinten a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1., 2., 3. és 4. pontjában megállapított két vagy több tematikus célkitűzésre kell elkülöníteni; továbbá
ii.
a teljes ERFA-forrás legalább 20 %-át nemzeti szinten a(z) [1303]/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 4. pontjában megállapított tematikus célkitűzésre kell elkülöníteni;
b)
az átmeneti régiókban:
i.
a teljes ERFA-forrás legalább 60 %-át nemzeti szinten a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1., 2., 3. és 4. pontjában megállapított két vagy több tematikus célkitűzésre kell elkülöníteni; valamint
ii.
a teljes ERFA-forrás legalább 15 %-át nemzeti szinten a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 4. pontjában megállapított tematikus célkitűzésre kell elkülöníteni;
c)
a kevésbé fejlett régiókban:
i.
a teljes ERFA-forrás legalább 50 %-át nemzeti szinten a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1., 2., 3. és 4. pontjában megállapított két vagy több tematikus célkitűzésre kell elkülöníteni; és
ii.
a teljes ERFA-forrás legalább 12 %-át nemzeti szinten a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 4. pontjában megállapított tematikus célkitűzésre kell elkülöníteni.
E cikk alkalmazásában azok a régiók, amelyek támogathatósági követelményként alkalmazott egy főre eső GDP-je a 2007-2013 programozási időszakban az EU-25-ök referencia-időszakbeli átlagos GDP-jének 75 %-ánál kevesebb volt, és amelyek a 2007-2013-as programozási időszakban kivezetés alatt állóként vannak megjelölve, de a(z) 1303/2013/EU rendelet 90. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében a 2014-2020 közötti programozási időszakban a „fejlettebb régiók” kategóriájában támogathatóak, átmeneti régióknak minősülnek.
E cikk alkalmazásában a kizárólag szigeteken fekvő tagállamokból, vagy a Kohéziós Alapból támogatásban részesülő tagállamok részét képező szigetekből álló összes NUTS 2. szintű régió és valamennyi legkülső régió kevésbé fejlett régiónak minősül.
(2) Az e cikk (1) bekezdésétől eltérve a valamely régiókategóriát megillető minimális ERFA-részarány alacsonyabb lehet az (1) bekezdésben előírtnál, feltéve, hogy ezt a csökkentést a más régiókategóriákat megillető részarány emelése ellentételezi. Az összes régiókategóriát megillető források tagállami szintű összege a(z) 1300/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1., 2., 3. és 4. pontjában és a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 4. pontjában meghatározott tematikus célkitűzések tekintetében ennek megfelelően nem lehet kevesebb, mint az e cikk (1) bekezdésében meghatározott minimális ERFA-részarányok alkalmazásával kapott tagállami szintű összeg.
(3) Az e cikk (1) bekezdésétől eltérve, a Kohéziós Alapból a(z) 1300/2013/EU rendelet 4. cikke a) pontjának i. és iii. alpontjában meghatározott beruházási prioritásokra fordított források beszámíthatók az e cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában és b) pontjának ii. alpontjában, valamint c) pontjának ii. alpontjában megállapított minimális részarányok elérésébe. Ebben az esetben az e cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában megállapított részarányt 15 %-ra kell emelni. Ahol szükséges ezeket a forrásokat olyan arányban kell szétosztani a különböző régiókategóriák között, amilyen részesedést azok az érintett tagállam teljes lakosságából képviselnek.
5. cikk
Beruházási prioritások
A hivatkozott rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett Partnerségi Megállapodásban meghatározott fejlesztési szükségletek és növekedési lehetőségekkel összhangban az ERFA a következő beruházási prioritásokat támogatja a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésében meghatározott tematikus célkitűzéseken belül:
1.
a kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció megerősítése a következők révén;
a)
a kutatási és innovációs (K+I) kiválóság fejlesztése, és különösen az európai érdekeltségű kompetenciaközpontok támogatása érdekében a K+I infrastruktúra és kapacitás megerősítése;
b)
a vállalkozások K+I beruházásainak előmozdítása, valamint a vállalkozások, a kutatási és fejlesztési központok és a felsőoktatási ágazat közötti kapcsolatok és szinergiák létrehozása, különös tekintettel a termék- és szolgáltatásfejlesztésbe, a technológiaátadásba, a társadalmi innovációba, az ökoinnovációba és a közszolgálati alkalmazásokba, a keresletélénkítésbe, a hálózatépítésbe, a klaszterekbe és az intelligens specializáció általi nyílt innovációba történő beruházásokra, továbbá a technológiai és alkalmazott kutatás, a kísérleti programok, a korai termékhitelesítési intézkedések, az alaptechnológiák fejlett gyártási kapacitásának és próbagyártásának támogatása, valamint az általános célú technológiák terjesztése;
2.
az ikt-khoz való hozzáférés elősegítése és e technológiák használatának és minőségének fokozása a következők révén:
a)
a szélessáv-kiépítés kiterjesztése és nagy sebességű hálózatok kiépítése, valamint a digitális gazdaságot szolgáló feltörekvő technológiák és hálózatok bevezetésének támogatása;
b)
az ikt-termékek és szolgáltatások, az e-kereskedelem továbbfejlesztése és az ikt iránti kereslet fokozása;
c)
az e-kormányzás, az e-tanulás, az e-befogadás, az e-kultúra és az e-egészségügy ikt-alkalmazásainak megerősítése;
3.
a kkv-k versenyképességének fokozása a következők révén:
a)
a vállalkozói szellem előmozdítása, különösen az új ötletek gazdasági hasznosításának megkönnyítése, valamint új cégek alapításának - többek között üzleti inkubátorházak segítségével történő - ösztönzése;
b)
a kkv-k számára új vállalati modell - elsősorban a nemzetközivé válás céljával történő - kidolgozása és megvalósítása;
c)
a korszerű termék- és szolgáltatásfejlesztési képességek megteremtésének és bővítésének támogatása;
d)
a kkv-k abban való segítése, hogy növekedni tudjanak a regionális, nemzeti és nemzetközi piacokon, és hogy az innovációs folyamatokban részt tudjanak venni;
4.
az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés támogatása minden ágazatban a következők révén:
a)
a megújuló forrásokból nyert energia előállításának és elosztásának támogatása;
b)
az energiahatékonyság és a megújuló energiák felhasználásának támogatása a vállalkozásokban;
c)
az energiahatékonyság, az intelligens energiahasználat és a megújuló energiák felhasználásának támogatása a közcélú infrastruktúrákban, beleértve a középületeket és a lakóépületeket is;
d)
intelligens alacsony és közepes feszültségen működő elosztórendszerek fejlesztése és kialakítása;
e)
alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó stratégiák támogatása valamennyi területtípuson, de különösen a városi területeken, ideértve a fenntartható multimodális városi mobilitást és a kárenyhítést előmozdító alkalmazkodási intézkedések támogatását;
f)
az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kutatásának, innovációjának és bevezetésének az előmozdítása;
g)
a hasznos hőigény alapján a hő és a villamos energia nagy hatásfokú kapcsolt előállításának előmozdítása;
5.
az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a kockázatok megelőzésének és kezelésének elősegítése a következők révén:
a)
az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, többek között az ökoszisztémán alapuló megközelítéseket célzó beruházások támogatása;
b)
egyedi kockázatok kezelésére, a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség biztosítására és katasztrófavédelmi rendszerek kifejlesztésére irányuló beruházások elősegítése;
6.
a környezet megőrzése és védelme, valamint a forráshatékonyság támogatása a következők révén:
a)
a hulladékágazatba történő beruházás az uniós környezeti vívmányok követelményeinek való megfelelés és a tagállamok által megállapított, e követelményeken túlmutató beruházási igények kielégítése érdekében;
b)
a vízgazdálkodási ágazatba történő beruházás az uniós környezeti vívmányok követelményeinek való megfelelés, és a tagállamok által megállapított, e követelményeken túlmutató beruházási igények kielégítése érdekében;
c)
a természeti és kulturális örökség megőrzése, védelme, elősegítése és fejlesztése;
d)
a biológiai sokféleség és a talaj megóvása és helyreállítása és az ökoszisztéma-szolgáltatások elősegítése, többek között a Natura 2000 és a zöld infrastruktúrák révén;
e)
a városi környezetfejlesztést, a városok megújítását, a rozsdaövezetek (köztük a átalakuló használatú területek) helyreállítását és szennyezésmentesítését és a légszennyezettség csökkentését célzó intézkedések, valamint a zajcsökkentési intézkedések támogatása;
f)
a hulladékgazdálkodási ágazatban, a vízgazdálkodási ágazatban, a talaj tekintetében vagy a légszennyezettség csökkentése területén a környezetvédelem és az erőforrás-hatékonyság javítását szolgáló innovatív technológiák előmozdítása;
g)
az erőforrás-hatékony gazdaságra való ipari átállás támogatása, a zöld növekedés, az ökoinnováció és a környezeti teljesítményirányítás a köz- és a magánszektorban történő előmozdítása;
7.
a fenntartható közlekedés támogatása és a szűk keresztmetszetek eltávolítása az alapvető fontosságú hálózati infrastruktúrákból az alábbiak révén:
a)
a multimodális egységes európai közlekedési térség támogatása a TEN-T-be való beruházás által;
b)
a regionális mobilitás fokozása a másodrangú és harmadrangú csomópontok TEN-T infrastruktúrához - többek között a multimodális csomópontokhoz - történő kapcsolásával;
c)
környezetbarát (többek között alacsony zajkibocsátású) és alacsony szén-dioxid kibocsátású közlekedési rendszerek, többek között belvízi és tengeri hajózási útvonalak, kikötők, multimodális összeköttetések és repülőtéri infrastruktúrák kifejlesztése és korszerűsítése, a fenntartható regionális és helyi mobilitás előmozdítása érdekében;
d)
átfogó, magas szintű és interoperábilis vasúti rendszerek kifejlesztése és helyreállítása, valamint zajcsökkentő intézkedések előmozdítása;
e)
az energiahatékonyság és az ellátásbiztonság javítása intelligens energiaelosztó, -tároló és -átviteli rendszerek kialakításával és a megújuló forrásokat használó megosztott termelés integrálásával;
8.
a fenntartható és minőségi foglalkoztatás, valamint a munkavállalói mobilitás ösztönzése a következők révén:
a)
üzleti inkubátorházak létrehozásának támogatása, valamint az önfoglalkoztatás, a mikrovállalkozások és a cégalapítás beruházásokkal való támogatása;
b)
a foglalkoztatásbarát növekedés elősegítése a saját belső potenciál kifejlesztése által, az adott területeket érintő területi stratégia részeként, beleértve a hanyatló ipari régiók átalakítását, valamint az egyes természeti és kulturális erőforrások fejlesztését, illetve az ezekhez való hozzáférhetőség javítását;
c)
helyi fejlesztési kezdeményezések és szomszédos szolgáltatásokat nyújtó struktúrák támogatása munkahelyek teremtése érdekében, amennyiben ezek a tevékenységek a(z) 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) alkalmazási körén kívül esnek;
d)
a foglalkoztatási szolgálatok infrastruktúrájába történő beruházás;
9)
a társadalmi befogadás előmozdítása, a szegénység és mindenfajta diszkrimináció elleni küzdelem a következők révén:
a)
a nemzeti, regionális és helyi fejlődést szolgáló egészségügyi és szociális infrastruktúrába történő beruházás, az egészségi állapotbeli egyenlőtlenségek csökkentése, a társadalmi, kulturális és rekreációs szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés megteremtésével a társadalmi befogadás előmozdítása, valamint az intézményi szolgáltatásokról a közösségi alapú szolgáltatásokra való átállás;
b)
a városi és vidéki területeken élő, rászoruló közösségek fizikai rehabilitációjának, valamint gazdasági és társadalmi fellendülésének támogatása;
c)
a szociális vállalkozások támogatása;
d)
a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák keretében végzett beruházások;
10)
az oktatásba, a készségekkel kapcsolatos képzésbe, szakképzésbe és az egész életen át tartó tanulásba történő beruházás oktatási és képzési infrastruktúrák kifejlesztésével;
11)
a hatóságok és az érintettek intézményi kapacitásának növelése és eredményes közigazgatás kialakítása az ERFA feladatainak végrehajtásához kapcsolódó közigazgatási rendszerek és közszolgáltatások eredményességének és intézményi kapacitásának megerősítése által.
6. cikk
A „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés mutatói
(1) A rendelet I. mellékletében meghatározott közös kimeneti indikátorokat, programspecifikus eredmény indikátorokat és szükség esetén a programspecifikus kimeneti indikátorokat a(z) 1303/2013/EU rendelet 27. cikke (4) bekezdésének, 96. cikke (2) bekezdése b) pontja ii. és iv. alpontjának és 96. cikke (2) bekezdése c) pontja i. és iv. alpontjának megfelelően kell alkalmazni.
(2) A közös és a programspecifikus kimeneti indikátorok esetében a bázisértékeit nullában kell meghatározni. E mutatók kumulatív számszerűsített célértékeit 2023-ra kell meghatározni.
(3) A beruházási prioritásokra vonatkozó programspecifikus eredmény indikátorok esetében a bázisérték a rendelkezésre álló legfrissebb adatokon alapul, a célértékeket pedig 2023-ra kell meghatározni. Mennyiségi és minőségi célértékek egyaránt meghatározhatók.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a közös kimeneti indikátorok az I. mellékletben szereplő listájának módosítására, hogy indokolt esetben kiigazításokat tehessen a műveleti programok végrehajtásában tett előrehaladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében.
II. FEJEZET
Bizonyos területi jellemzők kezelését szabályozó egyedi rendelkezések
7. cikk
Fenntartható városfejlesztés
(1) Az ERFA a műveleti programok keretén belül támogathatja a fenntartható városfejlesztést olyan stratégiák révén, amelyek integrált intézkedéseket határoznak meg a városok urbanizált övezeteit érintő gazdasági, környezetvédelmi, éghajlati, demográfiai és társadalmi kihívások kezelésére, szem előtt tartva a város és a vidék közötti összeköttetések előmozdításának szükségességét.
(2) A fenntartható városfejlesztést a(z) 1303/2013/EU rendelet 36. cikkében említett integrált területi beruházások révén, egyedi műveleti programok, vagy a(z) 1303/2013/EU rendelet 96. cikke első albekezdésének c) pontjával összhangban lévő egyedi prioritási tengelyek révén kell megvalósítani.
(3) Egyedi területi elhelyezkedésére figyelemmel Partnerségi Megállapodásában mindegyik tagállam elveket határoz meg azon városi területek kiválasztási kritériumai tekintetében, amelyek esetében a fenntartható városfejlesztés érdekében integrált intézkedéseket kell végrehajtani, és meghatározza az ezekre a nemzeti szintű intézkedésekre elkülönített indikatív összegeket is.
(4) A „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés keretében nemzeti szinten elkülönített ERFA-források legalább 5 %-át a fenntartható városfejlesztésre irányuló olyan integrált intézkedésekre kell fordítani, amelyek esetében a fenntartható városi stratégiák végrehajtásáért felelős városi, szubregionális vagy helyi szervek (a továbbiakban: „települési hatóságok”) felelnek a műveleteknek legalább a(z) 1303/2013/EU rendelet 123. cikkének (6) bekezdésével vagy ahol szükséges ugyanezen rendelet 123. cikkének (7) bekezdésével összhangban való kiválasztásával összefüggő feladatokért. Az e cikk (2) bekezdésének céljaira fordítandó indikatív összeget az érintett műveleti program(ok)ban határozzák meg.
(5) Az irányító hatóság a városi hatósággal konzultálva meghatározza a fenntartható városfejlesztésre irányuló integrált intézkedések irányításával kapcsolatos, a települési hatóságok által elvégzendő feladatok körét. Az irányító hatóság döntését hivatalosan, írásban rögzítik. Az irányító hatóság fenntarthatja annak a jogát, hogy jóváhagyás előtt elvégezze a tevékenységek támogathatóságának végső hitelesítését.
8. cikk
Innovatív intézkedések a fenntartható városfejlesztés területén
(1) A fenntartható városfejlesztés területén az ERFA a Bizottság kezdeményezésére a(z) 1303/2013/EU rendelet 92. cikkének (8) bekezdésével összhangban támogathatja az innovatív intézkedéseket. Ezek tanulmányokból és kísérleti projektekből állnak, amelyek az uniós jelentőségű, a fenntartható városfejlesztéssel kapcsolatos kihívásokra válaszoló új megoldások meghatározásával és vizsgálatával foglalkoznak. A Bizottság ösztönzi a(z) 1303/2013/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett érintett partnereknek az innovatív fellépések előkészítésébe és végrehajtásába való bevonását.
(2) E rendelet 4. cikkétől eltérve az innovatív intézkedések minden olyan tevékenységet támogathatnak, amelyek a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésében meghatározott tematikus célkitűzések és az e rendelet 5. cikkében meghatározott beruházási prioritások eléréséhez szükségesek.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ERFA által e rendelettel összhangban támogatandó innovatív intézkedések kiválasztására és kezelésére vonatkozó elvekkel kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról.
9. cikk
A városfejlesztési hálózat
(1) A Bizottság a(z) 1303/2013/EU rendelet 58. cikke értelmében városfejlesztési hálózatot hoz létre, hogy elősegítse a kapacitásnövelést, a hálózatépítést, valamint az e rendelet 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban a fenntartható városfejlesztési stratégiák végrehajtásáért, illetve az e rendelet 8. cikkével összhangban a fenntartható városfejlesztés területén végzett innovatív intézkedésekért felelős települési hatóságok közötti uniós szintű tapasztalatcserét.
(2) A városfejlesztési hálózat tevékenységei kiegészítik az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 2. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében folytatott, interregionális együttműködés keretébe tartozó tevékenységeket.
10. cikk
A természeti vagy demográfiai hátrányban lévő területek
Az ERFA által társfinanszírozott olyan műveleti programoknak, amelyek a(z) 1303/2013/EU rendelet 121. cikkének 4. pontjában említett természeti hátrányokkal érintett területekkel foglalkoznak, külön figyelmet kell fordítaniuk az ilyen területek sajátos nehézségeire.
11. cikk
A legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók
A legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiókat illető egyedi kiegészítő forrásra a 4. cikk nem alkalmazandó. E forrást a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1., 2., 3., 4. és 7. pontjában meghatározott tematikus célkitűzésekre kell elkülöníteni.
12. cikk
Legkülső régiók
(1) A legkülső régiók számára elkülönített egyedi kiegészítő forrásra a 4. cikk nem alkalmazandó. E forrást a legkülső régiókra háruló, az EUMSZ 349. cikkében említett sajátos jellemzőkkel és korlátokkal kapcsolatos többletköltségek ellensúlyozására kell használni a következők támogatásával:
a)
a(z) [1303]/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésében említett tematikus célkitűzések;
b)
áruszállítási szolgáltatások és közlekedési szolgáltatások elindításához nyújtott támogatás;
c)
a korlátozott tárolási lehetőségekhez, a termelőeszközök túlzott méretéhez és karbantartásához, valamint az emberi erőforrásnak a helyi munkaerőpiacon való hiányához kapcsolódó műveletek.
(2) Az (1) bekezdésben említett egyedi kiegészítő forrást fel lehet használni a legkülső régiókban a közszolgáltatási kötelezettségeket és szerződéseket fedező működési támogatások és költségek finanszírozásának a segítésére is.
(3) Annak az összegnek, amelyre a társfinanszírozási arány vonatkozik, arányban kell állnia az (1) bekezdésben említett, a kedvezményezettnek a kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségeket és szerződéseket fedező működési támogatások és költségek esetében felmerülő többletköltségeivel, de beruházási költségek esetében a teljes támogatható költségösszeget fedezheti.
(4) Az e cikk (1) bekezdésében említett egyedi kiegészítő forrás nem használható fel az alábbiak támogatására:
a)
az EUMSZ I. mellékletében felsorolt termékekhez kapcsolódó műveletek;
b)
az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján engedélyezett személyszállítási támogatás;
c)
adómentességek, valamint szociális járulékok alóli mentesség.
(5) A 3. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjától eltérve az ERFA-ból támogathatók a legkülső régiók vállalkozásaiba történő termelő beruházások, függetlenül e vállalkozások méretétől.
(6) A EUMSZ 349. cikkének értelmében legkülső régiónak számító Mayotte rendelkezésére álló keret ERFA-komponensére nem alkalmazandó e rendelet 4. cikke, és az ERFA-komponens legalább 50 %-át a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1., 2., 3., 4. és 6. pontjában meghatározott tematikus célkitűzésekre kell elkülöníteni.
III. FEJEZET
Záró rendelkezések
13. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1080/2006/EK rendelet alapján vagy egyéb, az adott támogatásra 2013. december 31-én irányadó jogszabály alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását, beleértve a teljes vagy részleges megszüntetését is. Az említett rendelet vagy más ilyen alkalmazandó jogszabály következésképpen az adott támogatásra vagy az adott projektekre azok lezárásáig 2013. december 31. után is alkalmazandók. E bekezdés alkalmazásában a támogatás műveleti programokat és nagyprojekteket fedez.
(2) Az 1080/2006/EK rendelet alapján támogatás iránt benyújtott vagy jóváhagyott kérelmek továbbra is érvényesek.
14. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 6. cikk (4) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazásának hatálya 2013. december 21-tól2020. december 31-ig szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (4) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 6. cikk (4) bekezdése és a 8. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
15. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az e rendelet 13. cikkének sérelme nélkül az 1080/2006/EK rendelet 2014. január 1-jén hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
16. cikk
Felülvizsgálat
Az Európai Parlament és a Tanács az EUMSZ 177. cikkének megfelelően 2020. december 31-ig felülvizsgálja ezt a rendeletet.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
A 12. cikk (6) bekezdését 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.