RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 78/2013
af 17. januar 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Den 31. juli 2012 indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) ved forordning (EU) nr. 699/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet.
(2)
Proceduren blev indledt ved en indledningsmeddelelse (3) offentliggjort den 1. november 2011 på grundlag af en klage indgivet den 20. september 2011 af Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, der tegnede sig for mere end 40 % af den samlede EU-produktion af visse rørfittings af jern og stål.
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for skadesvurderingen dækkede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og analysere alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
3. Stikprøveudtagning
(6)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om anvendelsen af stikprøver med hensyn til EU-producenter, ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og eksporterende producenter, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 5-11 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Gældende foranstaltninger over for andre tredjelande
(7)
Det skal gentages, at der er indført antidumpingforanstaltninger over for importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Malaysia, Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Thailand, og efter omgåelsespraksis også over for visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, afsendt fra Indonesien, Sri Lanka, Filippinerne og Taiwan (med visse undtagelser) (4). De lande, der er nævnt i foregående sætning, omtales herefter som »lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger«.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Som anført i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told er den pågældende vare rørfittings (ikke støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (ikke rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art, der anvendes til stuksvejsning eller andre formål i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (»den pågældende vare«).
(9)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 17-20 i forordningen om midlertidig told hermed.
C. DUMPING
1. Rusland
1.1. Normal værdi
(10)
En af de russiske eksporterende producenter hævdede, at kun oplysninger fra russiske virksomheder burde være blevet anvendt i beregningen af dumpingmargenen, og at det ikke er korrekt at anvende oplysninger fra tyrkiske virksomheder. Det bør erindres, at i mangel på samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenter er den normale værdi for Rusland blevet beregnet i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1 og 5, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. oplysninger fra de tyrkiske eksporterende producenter, der anvender russiske sømløse stålrør som bestanddel i produktionen af den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(11)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger om fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 22-25 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.2. Eksportpris
(12)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 26 og 27 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.3. Sammenligning
(13)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 28 og 29 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.4. Dumpingmargen
(14)
En af de russiske eksporterende producenter hævdede, at den midlertidige antidumpingtold på 23,8 % ikke er berettiget i lyset af den omstændighed, at virksomheden kun eksporterer stålrørknæ til Unionen, og selv disse i kun meget små mængder. Imidlertid er stålrørknæ en del af den vare, der er genstand for undersøgelsen, og dette er ikke blevet bestridt af nogen interesseret part. Desuden ses kriteriet om at betragte import til Unionen som ubetydelig, der er nævnt i grundforordningens artikel 5, stk. 7, og artikel 9, stk. 3, kun på landsdækkende plan og ikke individuelt pr. virksomhed. Påstanden afvises derfor.
(15)
En anden russisk eksporterende producent hævdede, at den ikke har udført dumping, og at dette fremgår af den omstændighed, at den ved flere lejligheder har mistet bud til Unionens konkurrenter om levering af rørknæ og -bøjninger. Som nævnt ovenfor skal det desuden erindres, at ingen russisk eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og derfor foregik dumpingberegningerne for Rusland i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1 og 5, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Selv hvis påstanden tages i betragtning, bør det bemærkes, at tabet af bud til Unionens konkurrenter ikke er i modstrid med konklusionen om dumping fra den russiske eksporterende producent. Påstanden afvises derfor.
(16)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende beregningen af dumpingmargenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 30 og 31 i forordningen om midlertidig told hermed.
(17)
Den landsdækkende endeligt fastlagte dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
Alle virksomheder
23,8 %
2. Tyrkiet
2.1. Normal værdi
(18)
Da der ikke fremsat bemærkninger om fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes de foreløbige resultater i betragtning 32-40 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.2. Eksportpris
(19)
En eksporterende producent hævdede, at fortjenstmargenen på søtransport, dvs. forskellen mellem den fragt, der betales af kunderne, og den fragt, der betales af den eksporterende producent til rederiet, bør medtages i eksportprisen. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, er eksportprisen imidlertid den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges med henblik på eksport fra eksportlandet til Unionen. En fortjenstmargen fra transport af varen til kunden kan ikke betragtes som en del af eksportprisen for selve varen. Påstanden afvises derfor.
(20)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 41-43 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.3. Sammenligning
(21)
The Turkish Steel Exporters' Association (ÇIB) hævdede, at der ikke er blevet taget behørigt hensyn til de store prisforskelle mellem sømløse og svejsede rørfittings i sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi. Imidlertid har alle samarbejdsvillige virksomheder indsendt oplysninger om de enkelte transaktioner med hensyn til salget af sømløse og svejsede rørfittings. Oplysningerne er blevet udtrykkeligt anvendt til sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi. Med andre ord er sømløse rørfittings kun blevet sammenlignet med sømløse rørfittings, og svejsede rørfittings er kun blevet sammenlignet med svejsede rørfittings. Påstanden afvises derfor.
(22)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, bekræftes konklusionerne i betragtning 44 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.4. Dumpingmargener
a) Dumpingmargen for undersøgte virksomheder
(23)
Det skal erindres, at den individuelle dumpingmargen, der blev foreløbigt fastsat for en af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og virksomhedens vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare til Unionen. Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende fastsættelsen af denne virksomheds dumpingmargen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 46 i forordningen om midlertidig told hermed.
(24)
I forbindelse med de to andre samarbejdsvillige virksomheder fremgik det af dumpingberegningerne, at de udførte målrettet dumping i et givet tidsrum samt for forskellige kunder og regioner. Der var rent faktisk et klart mønster i deres eksportpriser, som afveg betydeligt alt efter de forskellige indkøbere og regioner samt tidsperioder (op til 30 % for identiske udgaver af den pågældende vare). Desuden afspejlede dumpingberegningen, der var baseret på sammenligningen mellem en vejet gennemsnitlig normal værdi og et vejet gennemsnit af eksportpriserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, første del af første punktum, ikke den fulde grad af den dumping, der udførtes af de to pågældende producenter, som vist i nærværende forordnings betragtning 27. Dumpingmargenen kunne desuden ikke fastslås ved at sammenligne de enkelte normale værdier og de enkelte eksportpriser til Unionen for hver transaktion i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, anden del af første punktum, i betragtning af manglen på tilstrækkelige indenlandske transaktioner for den normale værdi, der svarer til eksporttransaktionerne, som vist i betragtning 28.
(25)
For at vise den fulde dumpingmængde, som blev praktiseret af de to pågældende virksomheder, blev den normale værdi, der var fastsat på et vejet gennemsnitligt grundlag, derfor i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, for deres vedkommende sammenlignet med priserne på alle individuelle eksporttransaktioner til Unionen. Da en sådan metode til sammenligning udgør en undtagelse fra de første to metoder, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 11, undersøgte Kommissionen nøje, hvorvidt betingelserne for at benytte metoden var klart opfyldt i dette tilfælde. De detaljerede dumpingberegninger, herunder de konstaterede mønstre i eksportpriserne, er blevet offentliggjort. Ingen af de tyrkiske eksporterende producenter har anfægtet de underliggende oplysninger.
(26)
Begge de samarbejdsvillige virksomheder, ÇIB og den tyrkiske regering hævdede dog, at der var givet en utilstrækkelig forklaring med hensyn til den målrettede dumping, der blev konstateret for de to tyrkiske eksporterende producenter, og at ethvert mønster af eksportpriser under alle omstændigheder var utilsigtet. I en høring med høringskonsulenten, der var bestilt af de to tyrkiske eksportører, blev der givet detaljerede forklaringer til de to virksomheder med hensyn til konstateringen af den målrettede dumping og den underliggende beregning af dumpingmargener. Kommissionen har desuden klarlagt, at selv hvis deres praksis var utilsigtet (5), havde den samme virkning som målrettet dumping. Det skal bemærkes, at grundforordningen ikke kræver, at undersøgelsesmyndigheden identificerer mulige grunde til den målrettede dumping såsom kursudsving, forskellige regionale prispolitikker, osv. Den blotte konstatering af mønstre i eksportpriserne, der varierer meget blandt de forskellige købere, regioner og tidsperioder, er nok (6). Efter høringen er virksomhedsspecifikke forklaringer også blevet fremlagt for de to virksomheder. Endvidere er en verbalnote blevet fremsendt til Unionens faste delegation i Tyrkiet med oplysninger om konstateringen af den målrettede dumping og den metode, der blev anvendt til beregningen af dumpingmargenen. Desuden har ÇIB i en anden høring med høringskonsulenten, der var bestilt af ÇIB, modtaget detaljerede forklaringer med hensyn til konstateringen af den målrettede dumping og den underliggende beregning af dumpingmargener.
(27)
I undersøgelsen blev der for hver af de to eksporterende producenter konstateret tre klare mønstre i eksportpriserne, som omfatter langt størstedelen af deres eksportsalg til Unionen, dvs. eksportpriserne varierede meget for forskellige købere og regioner samt tidsperioder, som det blev påvist ved de underliggende oplysninger, der blev offentliggjort for parterne. Dette var resultatet af en grundig undersøgelse af de særlige omstændigheder i denne sag, hvorfor det blev anset for nødvendigt at ty til målrettet dumping. Efter at have konstateret betydelige eksportprisforskelle, og eftersom kun et af disse tre mønstre i eksportpriserne ville være tilstrækkeligt til at anvende det vejede gennemsnit for alle individuelle eksporttransaktioner som sammenligningsmetode, blev denne sammenligningsmetode anset for passende i dette særlige tilfælde. Derudover afviger den samlede mængde dumping, der blev konstateret ved hjælp af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare til Unionen (den første symmetriske metode) for hver af de to virksomheder, betydeligt fra den samlede mængde dumping, der blev konstateret ved hjælp af en sammenligning af den normale værdi som fastsat på grundlag af et vejet gennemsnit af priserne for alle individuelle eksporttransaktioner til Unionen (den asymmetriske metode), som det blev påvist ved de underliggende oplysninger, der blev offentliggjort for parterne. Derfor kan det konkluderes, at brugen af den første symmetriske metode ville have bevirket, at den målrettede dumping, som fandt sted i en bestemt tidsperiode, i bestemte regioner og over for bestemte kunder, ville være blevet ubelejligt skjult. Med andre ord ville den dumpingmargen, som ville blive beregnet med den første symmetriske metode, ikke afspejle den fulde grad af den dumping, som de to pågældende virksomheder udførte.
(28)
Dumpingmargenen kunne desuden ikke fastslås ved at sammenligne de enkelte normale værdier og de enkelte eksportpriser til Unionen for hver transaktion i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, anden del af første punktum (den anden symmetriske metode). Denne metode indebærer identifikation af individuelle indenlandske transaktioner, der er sammenlignelige med individuelle eksporttransaktioner, og tager hensyn til faktorer såsom salgsmængde og transaktionsdato. På grund af manglen på tilstrækkelige indenlandske transaktioner for den normale værdi, der svarer til eksporttransaktionerne, var det ikke muligt at beregne en dumpingmargen på baggrund af den anden symmetriske metode. Da der er konstateret et mønster i eksportpriserne, der varierede betydeligt blandt de forskellige købere, regioner og tidsperioder, og da de to symmetriske metoder ikke ville reflektere den fulde grad af dumpingen, er det derfor blevet bestemt, i henhold til artikel 2, stk. 11, andet punktum, at beregningen af dumpingmargenen skal foregå på baggrund af den asymmetriske metode.
(29)
Begge de samarbejdsvillige virksomheder og ÇIB hævdede, at det var uberettiget at sammenligne eksportpriserne omregnet til tyrkiske lira, da salget til Unionen er foretaget i euro, mens den tyrkiske lira kun anvendes af regnskabsmæssige årsager. Det blev hævdet, at udsving i kursomregningen mellem euro og tyrkiske lira har haft en væsentlig virkning på prisfastsættelserne, der uundgåeligt vil påvirke resultatet af sammenligningen af eksportpriserne i de forskellige perioder på en uberettiget måde. Kommissionens faste praksis er imidlertid at foretage sammenligning af eksportpriser og beregning af dumpingmargener i den bogførte valuta fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i eksportlandet. Det skal bemærkes, at de omkostninger og hjemmemarkedspriser, der er anvendt som grundlag for normalværdien, er udtrykt i tyrkiske lira. Derfor er sammenligningen af eksportpriserne med normalværdien udfærdiget i denne valuta. Den eneste logiske fremgangsmåde til konstateringen af et mønster i eksportpriserne, inden for rammerne af den samme dumpingberegning, er således at anvende de samme eksportpriser, der allerede er udtrykt i tyrkiske lira. Derudover, som beskrevet ovenfor, kræver grundforordningen ikke en analyse af mulige årsager til målrettet dumping, såsom valutakurssvingninger (7). Påstanden afvises derfor.
(30)
Begge de samarbejdsvillige eksporterende producenter hævdede, at med henblik på at konstatere et mønster i eksportpriser bør der snarere tages hensyn til de vejede gennemsnitlige priser for sammenlignelige varetyper end de aritmetiske gennemsnitspriser. Dog henviser grundforordningens artikel 2, stk. 11, til et mønster i eksportpriser og ikke til et mønster i det vejede gennemsnit af eksportpriserne eller et mønster i eksportværdierne. Anvendelsen af et vejet gennemsnit af eksportpriserne ville fordreje analysen ved at medregne den mængde, der blev eksporteret, i stedet for kun eksportpriserne. Under alle omstændigheder, også hvis der anvendes vejede gennemsnitspriser i stedet for det aritmetiske gennemsnit af eksportpriserne, kunne der stadig konstateres et mønster i eksportpriserne, som varierer betydeligt mellem forskellige købere og regioner samt tidsperioder. To af parterne anfægtede betydningen af eventuelle forskelle i mønstrene af eksportpriser, hvis der anvendes vejede gennemsnit. Det skal bemærkes, at parterne ikke anfægter de faktiske konklusioner, der er baseret på et aritmetisk gennemsnit, hvilket er den passende metode, som forklaret ovenfor. Denne påstand afvises derfor.
(31)
ÇIB hævdede, at anvendelsen af nulstilling ikke er berettiget ved at henvise til en rapport fra WTO-appelinstansen (8) (sengelinnedrapporten), hvori nulstillingspraksissen blev anset for at være i strid med WTO's antidumpingaftale. Retten (9) har dog bekræftet, at konklusionerne i sengelinnedrapporten ikke finder anvendelse i en situation med målrettet dumping. Sengelinnedrapporten vedrører kun nulstillingsteknikken som led i den første symmetriske metode og kan ikke anses for at anvende denne mekanisme som led i den asymmetriske metode. Selv hvis, som WTO-appelinstansen fastslog, det er i strid med artikel 2.4.2 i antidumpingkodeksen af 1994 og urimeligt at anvende nulstillingsteknikken som led i den første symmetriske metode, og i særdeleshed ved manglen på et mønster i eksportpriserne, er det imidlertid ikke i strid med den bestemmelse eller med grundforordningens artikel 2, stk. 11, eller urimeligt inden for betydningen af denne forordnings artikel 2, stk. 10, at anvende nulstillingsteknikken som led i den asymmetriske metode, hvor de to betingelser for anvendelsen af denne metode er opfyldt. Nulstillingsteknikken har ydermere vist sig at være matematisk nødvendig for, i forhold til resultaterne, at skelne mellem den asymmetriske metode og den første symmetriske metode. Hvis der ikke foreligger en sådan reduktion, fører den asymmetriske metode altid til samme resultat som den første symmetriske metode. Påstanden afvises derfor.
(32)
Desuden hævdede ÇIB, at anvendelsen af nulstilling forårsager en krænkelse af reglen om den lavest mulige told. Det blev fremført, at dumpingmargenerne på grund af anvendelsen af nulstillingspraksissen er beregnet til et højere niveau, end de faktisk burde have været.
(33)
Men anvendelsen af nulstilling i den asymmetriske metode er ikke til hinder for anvendelsen af reglen om den lavest mulige told. For alle de tre samarbejdsvillige virksomheder er dumpingmargenerne, uanset hvilken metode der er anvendt, blevet sammenlignet med virksomhedernes skadestærskel for at sikre, at den laveste af de to fastsætter tolden. Påstanden afvises derfor.
(34)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne for de undersøgte virksomheder, bekræftes konklusionerne i betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told hermed.
b) Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige virksomheder
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargenen for virksomheder, der ikke udviste samarbejdsvilje, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told hermed.
(36)
De landsdækkende endeligt fastlagte dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alle andre virksomheder
16,7
D. SKADE
1. EU-produktionen, EU-erhvervsgrenen og EU-forbruget
(37)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, EU-erhvervsgrenen og EU-forbruget bekræftes indholdet af betragtning 51-54 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Import fra de pågældende lande
2.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(38)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB, at den kumulative vurdering af dumpingimporten fra de to pågældende lande ikke er berettiget. I princippet gentog ÇIB de bemærkninger, der blev fremsat af de tyrkiske eksporterende producenter efter indledningen og hævdede, at importen fra hhv. Rusland og Tyrkiet viser forskellige tendenser i form af mængde og priser.
(39)
Det skal i den forbindelse gentages, som allerede anført i betragtning 59 i forordningen om midlertidig told, at undersøgelsen konstaterede, at mens importen fra Tyrkiet er forholdsvis stabil målt i mængde, steg importen fra Rusland i absolutte tal. I betragtning af den faldende efterspørgsel i den betragtede periode stiger markedsandelen imidlertid for importen fra begge lande.
(40)
Samtidig synes deres priser ikke at være væsentligt forskellige, hvor de russiske gennemsnitspriser er noget lavere men meget tæt på de gennemsnitlige tyrkiske priser. Det skal også i den forbindelse gentages, at undersøgelsen for virksomhederne i begge lande konstaterede et betydeligt underbud på op til ca. 30 % (jf. betragtning 65 i forordningen om midlertidig told). Påstanden afvises derfor.
(41)
ÇIB fremførte også, at importen fra Tyrkiet bør anses for ubetydelig, og påpegede, at i en tidligere sag vedrørende en lignende vare, nemlig i »rørfittings fra Folkerepublikken Kina, Kroatien, Slovakiet, Taiwan og Thailand (10)«, blev importen fra Slovakiet og Taiwan anset for at være ubetydelig (selv om den lå over bagatelgrænsen) og kunne derfor ikke kumuleres med dumpingimporten fra andre lande.
(42)
Det skal bemærkes i denne forbindelse, at i rørfittings fra Folkerepublikken Kina, Kroatien, Slovakiet, Taiwan og Thailand fandtes importen fra Slovakiet og Taiwan faktisk at være dumping, og selv om den var over markedsandelstærsklen på 1 %, blev den ikke kumuleret med anden dumpingimport. Situationen i denne sag var imidlertid meget forskellig fra den foreliggende, da importen fra Slovakiet og Taiwan faktisk mistede en stor del af markedsandelen og ikke blev betragtet som væsentlig i forhold til importen fra de øvrige lande, og den blev derfor ikke anset for at forvolde skade. I den foreliggende sag derimod øges markedsandelen gennem importen fra både Tyrkiet og Rusland, og de to landes import er indbyrdes sammenlignelige med hensyn til mængde. Påstanden afvises derfor.
(43)
ÇIB fremførte også, at importen fra Tyrkiet og Rusland ikke kan sidestilles med hensyn til konkurrencevilkårene, da der er »forskelle i den geografiske koncentration af salget«. De har fremlagt statistiske oplysninger, der viser, at Tyrkiet i undersøgelsesperioden har koncentreret over 70 % af sit salg i Spanien, Frankrig, Italien og Polen, mens Rusland koncentrerede næsten al sit salg i Tjekkiet og Tyskland.
(44)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at forskelle i den geografiske koncentration af salget ikke anses for at være en angivelse af forskellige konkurrencevilkår. Da Unionen er et indre marked, vil indgangsstedet for enhver import normalt ikke være afgørende for konkurrenceevnen for disse importvarer over for hinanden og over for samme vare. Det skal endvidere gentages med hensyn til konkurrencevilkårene, at prismæssigt er den russiske og den tyrkiske import sammenlignelig, og de blev begge fundet at underbyde EU-erhvervsgrenens priser, og at deres salgskanaler er sammenlignelige. Påstanden afvises derfor.
(45)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende kumulativ vurdering af dumpingimporten fra de pågældende lande, bekræftes indholdet af betragtning 55-60 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.2. Importmængde, markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud.
(46)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende mængde og markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud, bekræftes indholdet af betragtning 61-65 i forordningen om midlertidig told hermed.
(47)
Det skal gentages, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i de pågældende lande, som blev solgt i Unionen, underbød EU-erhvervsgrenens priser med op til omtrent 30 %.
3. EU-erhvervsgrenens situation
(48)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB og den tyrkiske regering, at eftersom EU-erhvervsgrenen øgede sin markedsandel med ca. 3 % mellem 2008 og UP, skulle Kommissionen have konkluderet, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den betragtede periode.
(49)
Det bemærkes i denne forbindelse, at for det første blev det klart erkendt i forordningen om midlertidig told (jf. f.eks. betragtning 72, 86 og 91 i forordningen om midlertidig told), at der var en svag stigning i EU-erhvervsgrenens markedsandel. For det andet præciseres det i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told, at den øgede markedsandel afspejler, at EU-producenternes salgsmængde faldt en smule mindre end forbruget i den betragtede periode.
(50)
Bortset fra de faldende lagerbeholdninger, som anført nedenfor, er det desuden den eneste skadesindikator, der viser en positiv udvikling i den betragtede periode. Påstanden afvises derfor.
(51)
Den tyrkiske regering hævdede også, at de faldende ultimolagre for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, er et tegn på en situation uden skade for EU-erhvervsgrenen.
(52)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at som nævnt i betragtning 79 i forordningen om midlertidig told faldt ultimolagrene hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 18 % mellem 2008 og UP.
(53)
Samtidig erkendes det, at et fald i lagerbeholdningerne kan opfattes som et positivt tegn, men kun i en situation, hvor salget stiger i et hurtigere tempo end produktionen. Dette er dog ikke tilfældet i den foreliggende undersøgelse. Tværtimod afspejler faldet i lagerbeholdningerne i dette tilfælde kun, at produktionsmængderne faldt i et hurtigere tempo end salget. I denne situation kan faldet i lagerbeholdningerne ikke ses som en positiv udvikling. Påstanden afvises derfor.
(54)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 66-88 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, hermed.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Dumpingimportens virkninger
(55)
Da der ikke er fremsat nogen specifikke bemærkninger, bekræftes betragtning 90-93 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Andre faktorers indvirkning
(56)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB og den tyrkiske regering, at den faktiske årsag til enhver skade, som EU-erhvervsgrenen måtte lide, ville være lavprisimport fra andre tredjelande, især fra lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger.
(57)
I denne forbindelse bemærkes det, at som nævnt i betragtning 96 i forordningen om midlertidig told fortsatte importen fra de otte lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger, med at komme ind på EU-markedet, selv om deres markedsandel faldt fra 21 % i 2008 til 17 % i UP. Gennemsnitsprisen af denne import er generelt lavere end prisen for dumpingimportvarerne fra de pågældende lande. Selv om der tages højde for den relevante antidumpingtold, forbliver priserne på denne import lave og kan sammenlignes med priserne på den russiske og den tyrkiske import, og de er langt under EU-producenternes gennemsnitspriser.
(58)
Det skal dog bemærkes, at der for de lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger (som for tredjelandene) kun findes begrænsede statistiske oplysninger og gennemsnitspriser, og den beregnede prisforskel er ikke nødvendigvis afgørende og kan skyldes et forskelligt varesortiment. Derudover viser importen fra de lande, som er underlagt antidumpingforanstaltninger, en klar nedadgående tendens. Derfor er konklusionen, at de ikke bryder årsagssammenhængen mellem skade for EU-erhvervsgrenen og den øgede dumpingimport fra Tyrkiet og Rusland.
(59)
Med hensyn til importen fra andre tredjelande faldt dens markedsandel i den betragtede periode fra 7 % i 2008 til 6 % i UP, mens markedsandelen for Rusland og Tyrkiet steg. Gennemsnitspriserne for denne import var generelt højere end for dumpingimporten fra de pågældende lande og tæt på EU-producenternes gennemsnitspriser og anses som sådan ikke for at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, og den øgede mængde dumpingimport fra Tyrkiet og Rusland. Påstanden afvises derfor, og den foreløbige konklusion, at importen fra tredjelande ikke bryder årsagssammenhængen, bekræftes.
(60)
Den tyrkiske regering fremførte også, at den skade, som EU-erhvervsgrenen eventuelt har lidt, skyldes øgede produktionsomkostninger som følge af en nedgang i efterspørgslen.
(61)
Det bemærkes i denne forbindelse, at som allerede nævnt i betragtning 101 i forordningen om midlertidig told er den finansielle og økonomiske krise i 2008/2009 med overvejende sandsynlighed årsagen til det faldende forbrug af rørfittings. Forbruget faldt med mere end 40 % mellem 2008 og 2009 og forblev på dette lave niveau i resten af den betragtede periode (selv om det steg en anelse i UP). Da de faste omkostninger udgør op til 40 % af EU-producenternes produktionsomkostninger, medfører den faldende efterspørgsel og det faldende salg og output betydeligt højere enhedsproduktionsomkostninger. Dette har i sagens natur haft stor indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(62)
Samtidig blev enhver negativ virkning af højere produktionsomkostninger klart forværret af den omstændighed, at EU-erhvervsgrenens priser var faldende grundet et kraftigt pristryk og et betydeligt underbud som følge af dumpingimporten fra Tyrkiet og Rusland. I en normal markedssituation burde EU-erhvervsgrenen have mulighed for at minimere virkningen af eventuelt øgede enhedsomkostninger ved i det mindste at holde det normale prisniveau, hvilket tydeligvis ikke var muligt i en situation, hvor der blev udøvet pristryk fra en dumpingimport til kunstigt lav pris fra de pågældende lande.
(63)
Påstanden afvises derfor, og det konkluderes endeligt, at enhver negativ virkning af en nedgang i efterspørgslen ikke er af en sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet.
(64)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 94-106 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at dumpingimporten fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, hermed.
F. UNIONENS INTERESSER
(65)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB, at en indførelse af foranstaltninger ville føre til en situation, hvor ERNE Fittings, en af klagerne, vil få en monopolagtig stilling på EU-markedet.
(66)
Det bemærkes i denne forbindelse, at ERNE kun er én af de to klagere, og at den anden - INTERFIT - er lige så stor som ERNE. Hertil kommer, at oplysningerne i den midlertidige forordning vedrørende EU-producenterne i stikprøven også omfattede en tredje EU-producent - Virgilio CENA & Figli. Desuden findes der et stort antal mindre virksomheder i Unionen, der producerer og sælger den pågældende vare, og der kommer en betydelig import fra andre kilder. På baggrund af ovenstående anses der ikke at være nogen risiko for en monopolisering af ERNE's stilling.
(67)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 107-117 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for dumpingimporten fra de pågældende lande, hermed.
G. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(68)
Da der ikke er fremsat nogen specifikke bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 118-120 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Endelige foranstaltninger
(69)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 fastslås det, at der bør indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet ved den laveste fundne dumpingmargen og skadestærskel, i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er dumpingmargenen.
(70)
For Ruslands vedkommende blev der som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side beregnet en landsdækkende dumpingmargen, jf. betragtning 21-31 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes.
(71)
Da samarbejdsniveauet blev anset for relativt lavt for Tyrkiets vedkommende, blev restdumpingmargenen baseret på en fornuftig metode, der førte til en margen, som er højere end den højeste af de individuelle margener for de tre samarbejdsvillige virksomheder, jf. betragtning 49 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes.
(72)
På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Land
Virksomhed
Endelig antidumpingtold (%)
Rusland
Alle virksomheder
23,8
Tyrkiet
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alle andre virksomheder
16,7
(73)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og vil blive omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(74)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (11) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(75)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, og at der skulle foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»den endelige fremlæggelse«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(76)
Efter den endelige fremlæggelse blev der fremsat bemærkninger fra klageren og fra to samarbejdende eksporterende producenter fra Tyrkiet samt fra ÇIB. Både de tyrkiske producenter og ÇIB krævede og er blevet indrømmet høringer.
(77)
Klageren var enig i alle de konklusioner, der var fremlagt. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de to tyrkiske eksportører og ÇIB fremsatte, var en gentagelse af de bemærkninger, der allerede var blevet fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner. Det skal bemærkes, at ingen af de interesserede parter anfægtede de underliggende oplysninger.
(78)
En begrundelse for og et svar på klagen om anvendelsen af den asymmetriske metode, herunder nulstilling, til dumpingberegningen er angivet i betragtning 24-31. Der er givet forklaring på anvendelsen af tyrkiske lira til konstateringen af mønstre i eksportpriserne, og den tilhørende påstand er taget op i betragtning 29. Der er givet forklaring på anvendelsen af aritmetiske gennemsnitspriser i stedet for vejede gennemsnitspriser til konstateringen af mønstre i eksportpriserne, og den tilhørende påstand er taget op i betragtning 30. Påstanden om at inkludere fortjenstmargenen på søtransport i eksportpriserne er beskrevet og afvist i betragtning 19. Påstanden om, at en kumulativ vurdering af importen fra Tyrkiet og Rusland ikke er berettiget på grund af forskelle i den geografiske koncentration af det tyrkiske og det russiske salg er beskrevet og afvist i betragtning 43 og 44. Påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade, da den øgede sin markedsandel, er beskrevet og afvist i betragtning 48-50.
(79)
Da der efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner ikke blev fremført nogen nye argumenter, der ville ændre udfaldet af vurderingen af sagen, er en ændring af konklusionerne, som beskrevet ovenfor, ikke berettiget.
H. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(80)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (Taric-kode 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 og 7307998098).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Rusland
Alle virksomheder
23,8
-
Tyrkiet
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Alle andre virksomheder
16,7
B999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 699/2012 om importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, opkræves endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. januar 2013.
A TANÁCS 78/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. január 17.)
az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 699/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) 2012. július 31-én ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára.
(2)
Az eljárás alapját a 2011. november 1-jén közzétett, az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítés képezte (3), amely azt a 2011. szeptember 20-án benyújtott panaszt követte, amelyet az Európai Unió tompahegesztéssel készült szerelvények iparával foglalkozó érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszosok) nyújtott be azon gyártók nevében, amelyek gyártása az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek teljes uniós gyártásának több mint 40 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos észrevételeket nyújtott be az ideiglenes megállapításokra vonatkozóan. E felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és elemzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
3. Mintavétel
(6)
Az uniós gyártókat, független importőröket és exportáló gyártókat érintő mintavételre vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (5)-(11) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait.
4. Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések
(7)
Ismételten hangsúlyozandó, hogy végleges dömpingellenes intézkedések vannak érvényben Malajziából, Kínai Népköztársaságból, Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényekre és -illesztékekre, valamint az intézkedések megkerülésével kapcsolatos gyakorlat következtében Indonéziából, Srí Lankáról, Fülöp-szigetekről és Tajvanból szállított, Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényekre és -illesztékekre is (meghatározott kivételekkel) (4). Az előző mondatban említett országokra a továbbiakban „dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országokként” történik hivatkozás.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(8)
Az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében megállapítottak értelmében az érintett termék a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és csőillesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: érintett termék).
(9)
Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17)-(20) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
C. DÖMPING
1. Oroszország
1.1. Rendes érték
(10)
Az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor kizárólag orosz vállalatokra vonatkozó adatokat kellett volna használni, továbbá hogy a török vállalatokra vonatkozó adatok alkalmazása nem helyénvaló. Emlékeztetni kell arra, hogy orosz együttműködő exportáló gyártó hiányában az Oroszországra alkalmazott rendes érték megállapítására a rendelkezésre álló tények alapján - azon török exportáló gyártóktól származó információk figyelembevételével, amelyek az érintett termék gyártásához orosz varrat nélküli csöveket használnak -, az alaprendelet 18. cikke (1) és (5) bekezdésével összhangban került sor. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(11)
A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)-(25) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.2. Exportár
(12)
Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26) és (27) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.3. Összehasonlítás
(13)
Az exportár és a rendes érték összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28) és (29) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.4. Dömpingkülönbözet
(14)
Az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy a 23,8 %-os ideiglenes dömpingellenes vám indokolatlan, figyelembe véve azt, hogy a vállalat kizárólag acélból készült könyökdarabokat exportál az Unióba, igen kis mennyiségben. Mindazonáltal az acélból készült könyökdarabok a szóban forgó vizsgálat tárgyát képező termékhez tartoznak; ez ellen egy fél sem emelt kifogást. Az Unióba irányuló import továbbá az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésében és 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott feltételek értelmében kizárólag országos szinten, nem pedig egyedileg, vállalatok vonatkozásában tekinthető elhanyagolhatónak. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(15)
Egy másik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy nem folytatott dömpinget, amelyet az is alátámaszt, hogy több alkalommal sikertelenül pályázott uniós versenytársakkal szemben könyökdarabok és ívdarabok beszállítására. A fent említettekkel összhangban emlékeztetni kell arra, hogy egyetlen orosz exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) és (5) bekezdésével összhangban az Oroszországra vonatkozó dömpingkalkulációt a rendelkezésre álló tények alapján végezték el. Még abban az esetben is, ha ezt az állítást figyelembe veszik, meg kell jegyezni, hogy az uniós versenytársakkal szembeni sikertelen pályázás nem mond ellent az orosz exportáló gyártó által folytatott dömpinggel kapcsolatos megállapításnak. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(16)
A dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) és (31) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(17)
A végleges országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Minden vállalat
23,8 %
2. Törökország
2.1. Rendes érték
(18)
A rendes érték meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)-(40) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.2. Exportár
(19)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a tengeri fuvarozás haszonkulcsát - azaz az ügyfeleinek felszámolt fuvardíj és az exportáló gyártó által fizetett fuvardíj közötti különbséget - bele kellene foglalni az exportárba. Ugyanakkor az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportár az exportáló országból az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár. A termék vevőhöz történő szállításán keletkezett haszonkulcs nem tekinthető a termék exportárának részeként. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(20)
Az exportár meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (41)-(43) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.3. Összehasonlítás
(21)
A Török Acélexportőrök Szövetsége (a továbbiakban: ÇIB) azt állította, hogy a varrat nélküli és a hegesztett csőszerelvények és -illesztékek közötti jelentős árkülönbséget nem vették kellőképpen figyelembe az exportár és a rendes érték összehasonlításakor. Ugyanakkor valamennyi együttműködő vállalat nyújtott be ügyletenkénti információkat varrat nélküli és hegesztett csőszerelvények és -illesztékek értékesítése vonatkozásában. Ezeket az információkat messzemenőleg felhasználták az exportár és a rendes érték összehasonlításakor. Ez azt jelenti, hogy a varrat nélküli csőszerelvényeket és -illesztékeket csak varrat nélküliekkel hasonlították össze, a hegesztetteket pedig kizárólag hegesztettekkel. Ezért a Bizottság az állítást elutasítja.
(22)
Az összehasonlításra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.4. Dömpingkülönbözetek
a) A vizsgált vállalatok dömpingkülönbözete
(23)
Emlékeztetni kell arra, hogy a három együttműködő exportáló gyártó egyikére vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet ideiglenes megállapítására a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék vállalat által alkalmazott uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. Az e vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(24)
A másik kettő együttműködő vállalatot illetően a rájuk vonatkozó dömpingkalkuláció rámutatott, hogy azok adott időszakban, adott ügyfelekkel és adott régiókra kiterjedően célzott dömpinget bonyolítottak le. Exportáraikat világosan követhető módon alakították ki; ezek a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben eltértek (az érintett termék ugyanazon modellje esetében talált különbségek adott esetben a 30 %-ot is elérték). A rendes érték súlyozott átlagának és az Unióba irányuló összes exportügylet árai súlyozott átlagának összehasonlítását alapul vevő, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának első részében előírt módszerrel összhangban álló dömpingkalkuláció továbbá nem tükrözte a két érintett gyártó által bonyolított dömping teljes volumenét, amelyre az e rendelet (27) preambulumbekezdése is rámutat. Kellő mennyiségű rendes értéken bonyolított, az exportügyletekkel összehasonlítható belföldi ügylet hiányában a dömpingkülönbözetet nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának második részével összhangban az egyes rendes értékeknek az Unióba exportált termékek egyes exportáraival való, ügyletenkénti összehasonlítása alapján sem megállapítani, amint erre a (28) preambulumbekezdés is rámutat.
(25)
Ebből adódóan a két érintett vállalat által bonyolított dömping teljes volumenének érzékeltetése érdekében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően, esetükben a súlyozott átlag alapján megállapított rendes értéket hasonlították össze az Unióba irányuló összes egyedi exportügylet áraival. Tekintetbe véve, hogy ez az összehasonlítási módszer kivételt képez az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírt két első módszer alól, a Bizottság körültekintően ellenőrizte, hogy ebben az esetben a módszer alkalmazásának feltételei egyértelműen teljesültek-e. A részletes dömpingkalkulációt, beleértve az exportárak eltérésére vonatkozó megállapításokat is, nyilvánosságra hozták. A török exportáló gyártók egyike sem emelt kifogást a megállapítások alapjául szolgáló adatok ellen.
(26)
Ugyanakkor a két együttműködő vállalat, a ÇIB, valamint a török kormány azt állította, hogy nem bocsátottak rendelkezésükre kellő magyarázatot a két török exportáló gyártó esetében megállapított célzott dömping vonatkozásában, valamint hogy az exportárakban mutatkozó eltérések semmi esetre sem voltak szándékosak. A két török exportáló gyártó által kérelmezett, meghallgatási tisztviselővel lefolytatott meghallgatás során a két vállalat részletes magyarázatot kapott a célzott dömping megállapítása és az ahhoz fűződő dömpingkülönbözet-számítások vonatkozásában. A Bizottság egyúttal tisztázta, hogy gyakorlataik - még ha nem is állt szándékukban (5) - célzott dömping hatásával bírtak. Megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem írja elő, hogy a vizsgálatot lefolytató hatóság azonosítsa a célzott dömping okait, így például az árfolyam-ingadozásokat vagy a különböző regionális árképzési politikákat stb. Elegendő annak megállapítása, hogy az exportárak vásárlónként, területenként vagy időszakonként jelentős eltérést mutatnak (6). A meghallgatás során a két vállalat vállalatspecifikus magyarázatokat is kapott. Mindemellett szóbeli jegyzéket küldtek Törökország Unió melletti Állandó Képviseletének, melyben a Bizottság részletezi a célzott dömping megállapításának indokait, valamint ismerteti a dömpingkülönbözet kiszámításakor alkalmazott módszert. Ezen felül a ÇIB által kérelmezett, meghallgatási tisztviselővel lefolytatott újbóli meghallgatás során a ÇIB részletes magyarázatot kapott a célzott dömping megállapítása és az ahhoz fűződő dömpingkülönbözet-számítások vonatkozásában.
(27)
A vizsgálat megállapította, hogy a két exportáló gyártó mindegyike esetében az uniós értékesítések döntő többsége során alkalmazott exportárakat három világosan elkülönülő módszerrel alakították ki, ennek megfelelően az exportárak a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben eltértek; mindezt a megállapítás alapját képező, nyilvánosságra hozott adatok is alátámasztották. Mindezt a szóban forgó ügy rendhagyó körülményeinek alapos vizsgálata eredményezte, amelynek alapján szükségesnek tekintették a célzott dömping alkalmazását. Az exportárakban mutatkozó jelentős különbségek magállapítását követően, továbbá abból adódóan, hogy a három exportárképzési mód egyike is elegendő ahhoz, hogy a súlyozott átlagot valamennyi egyedi exportügyleteket összehasonlító módszer során alkalmazhassák, ebben az esetben a szóban forgó összehasonlítási módszert helyénvalónak tekintették. Mindemellett mindkét vállalat esetében a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása révén megállapított teljes dömpingvolumen (a továbbiakban: első szimmetrikus módszer) jelentősen eltér a súlyozott átlag alapján megállapított rendes érték és az Unióba irányuló összes egyedi exportügylet árainak összehasonlítása révén megállapított dömpingvolumentől (a továbbiakban: aszimmetrikus módszer); mindezt a megállapítás alapját képező, nyilvánosságra hozott adatok is alátámasztották. Ezek alapján az a következtetés vonható le, hogy az első szimmetrikus módszer alkalmazása torzító hatással járna, mivel észlelhetetlenné tenné az adott időszakban, adott régiókban és adott vevők részére bonyolított célzott dömpinget. Ez azt jelenti, hogy az első szimmetrikus módszerrel megállapított dömpingkülönbözet nem tükrözné teljes mértékben a két érintett vállalat által folytatott dömpinget.
(28)
A dömpingkülönbözet megállapítására nem kerülhetett sor az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának második részével összhangban az egyes rendes értékeknek az Unióba exportált termékek egyes exportáraival való, ügyletenkénti összehasonlítása alapján sem (a továbbiakban: második szimmetrikus módszer). A módszer magában foglalja az egyedi exportügyletekhez hasonló egyedi belföldi ügyletek azonosítását, és olyan tényezőket vesz figyelembe, mint az értékesítési mennyiség és az ügylet bonyolításának időpontja. Tekintettel arra, hogy nem áll rendelkezésre kellő mennyiségű, rendes értéken bonyolított, az exportügyletekkel összehasonlítható belföldi tranzakció, a dömpingkülönbözet megállapítására nem kerülhetett sor a második szimmetrikus módszer alapján. Ezért figyelembe véve, hogy a jelentős eltéréseket mutató exportárak képzésekor vásárlónként, területenként vagy időszakonként különböző módszereket alkalmaztak, továbbá tekintettel arra, hogy a két szimmetrikus módszer nem alkalmas a teljes dömpingvolumen érzékeltetésére, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének második mondata értelmében az aszimmetrikus módszer alapján állapítja meg a dömpingkülönbözetet.
(29)
Mindkét együttműködő vállalat és a ÇIB azt állította, hogy a török lírára átszámított exportárak összehasonlítása nem megalapozott, tekintettel arra, hogy az uniós értékesítéseket euróban bonyolítják, és a török lírát kizárólag számviteli célból alkalmazzák. Azzal érveltek, hogy az euro és a török líra közötti árfolyam-ingadozás jelentős hatással bír az árak meghatározása tekintetében; mindez elkerülhetetlenül befolyásolná a különböző időszakokat jellemző exportárak összehasonlításának eredményét, ami indokolatlan. Ugyanakkor a Bizottság következetes gyakorlata szerint az exportár összehasonlítását és a dömpingkülönbözet kiszámítását az exportáló ország együttműködő exportáló gyártóinak elszámolási pénznemében végzik. Megjegyzendő, hogy a rendes érték alapjául szolgáló költségeket és belföldi árakat török lírában határozzák meg. Következésképpen az exportárak és a rendes érték összehasonlítását is ebben a pénznemben végzik. Ebből adódik, hogy ugyanazon dömpingkalkuláció keretén belül az exportárak eltérésének megállapításakor az egyetlen logikus megközelítés, ha ugyanazokat a török lírában kifejezett exportárakat alkalmazzák. Emellett a fentiekkel összhangban az alaprendelet nem írja elő a célzott dömping lehetséges okainak - ilyenek például az árfolyam-ingadozások - elemzését (7). Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(30)
Mindkét együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a differenciált exportár-kialakítás megállapítása érdekében nem a számtani átlagárakat, hanem a hasonló terméktípusok súlyozott átlagárait kell figyelembe venni. Ugyanakkor az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése az exportárak eltéréseire hivatkozik, szemben az exportárak súlyozott átlagában vagy az exportértékekben tapasztalható eltérésekkel. Az exportárak súlyozott átlagának alkalmazása torzítaná az elemzést, mivel az export volumenét, és nem kizárólag az exportárakat veszi figyelembe. Végeredményben még abban az esetben is jelentős eltérések állapíthatók meg az exportáraknak a különböző vásárlókra, régiókra és időszakokra vonatkozó kialakításában, ha súlyozott átlagárakat alkalmaznak az exportárak számtani átlaga helyett. Két fél kifogást emelt az eltérő exportárakban mutatkozó különbségnek tulajdonított jelentőség ellen, amennyiben súlyozott átlagokat használnak a kalkulációhoz. Megjegyzendő, hogy az említett felek ugyanakkor nem emelnek kifogást a matematikai átlag alapján levont tényszerű megállapítások ellen; a fentiekben kifejtetteknek megfelelően ez a módszer a megfelelő. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(31)
A ÇIB azt állította, hogy a nullázás alkalmazását nem igazolja a WTO fellebbezési testületének jelentésére (8) (a továbbiakban: az ágynemű-jelentés) tett hivatkozás, melyben a nullázás gyakorlatát a WTO dömpingellenes megállapodásával ellentétesnek találták. A Törvényszék (9) ezzel szemben megerősítette, hogy az ágynemű-jelentés következtetései nem alkalmazhatók célzott dömping esetében. Az ágynemű-jelentés valójában kizárólag az első szimmetrikus módszer összefüggésében érinti a nullázási technikát, és nem tekinthető úgy, hogy e mechanizmust az aszimmetrikus módszer összefüggésében alkalmazva érinti. Ezért akkor is, ha a WTO fellebbezési testülete következtetéseinek megfelelően a nullázási technika alkalmazása az első szimmetrikus módszer összefüggésében ténylegesen ellentmondana az 1994. évi dömpingellenes kódex 2.4.2. cikkének, és tisztességtelennek bizonyulna, különösen az exportárak eltérésének hiányában az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével nem ellentétes, illetve a szóban forgó rendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében nem tekinthető tisztességtelennek a nullázási technika alkalmazása az aszimmetrikus módszer összefüggésében, amennyiben a módszer alkalmazásához szükséges két feltétel teljesül. Mindemellett a nullázási technikáról bebizonyosodott, hogy matematikailag szükségszerű annak érdekében, hogy az aszimmetrikus módszer és az első szimmetrikus módszer eredményeit meg lehessen különböztetni. Ennek hiányában az aszimmetrikus módszer mindig ugyanarra az eredményre vezet, mint az első szimmetrikus módszer. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(32)
A ÇIB továbbá azt állította, hogy a nullázás alkalmazása sérti az alacsonyabb vám szabályát. Azzal érveltek, hogy a nullázási technika alkalmazása miatt a dömpingkülönbözetek kiszámítása a ténylegesnél magasabb szintet eredményezett.
(33)
Ugyanakkor az aszimmetrikus módszer esetében alkalmazott nullázás nem zárja ki az alacsonyabb vám szabályának alkalmazását. A dömpingkülönbözeteket - tekintet nélkül az alkalmazott módszerre - mindhárom vállalat esetében összehasonlították a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel, hogy biztosítsák azt, hogy a két érték közül az alacsonyabb határozza meg a vámtételt. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(34)
A vizsgálatba bevont vállalatok tekintetében a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) és (48) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
b) A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözete
(35)
A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözetére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(36)
A végleges országos dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Összes többi vállalat
16,7
D. KÁROKOZÁS
1. Uniós gyártás, uniós gazdasági ágazat és felhasználás
(37)
Az uniós gyártásra, az uniós gazdasági ágazatra és felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)-(54) preambulumbekezdésében foglaltakat a Bizottság megerősíti.
2. Az érintett országokból érkező behozatal
2.1. Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése
(38)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB úgy érvelt, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal összesített értékelése nem indokolt. Elviekben a ÇIB az eljárás megindítását követően megerősítette a török exportáló gyártók észrevételeit, továbbá azt állította, hogy az Oroszországból és Törökországból származó behozatal eltérő tendenciákat mutat a volumen és az árak tekintetében.
(39)
E vonatkozásban megjegyzendő - amint ezt az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése kimondja -, hogy a vizsgálat megállapításai értelmében a Törökországból származó import volumene viszonylag egységes szintet mutat, míg az Oroszországból származó import abszolút mértékben növekszik. Ugyanakkor tekintve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kereslet csökkent, a piaci részesedés mindkét ország importja esetében növekszik.
(40)
Árképzésük ugyanakkor nem mutat jelentős eltérést; az orosz import átlagárai némileg alacsonyabbak a török import árainál, ám azokhoz nagyon közel állnak. E vonatkozásban megjegyzendő, hogy a vizsgálat mindkét ország vállalatai vonatkozásában jelentős, 30 %-ot is elérő áralákínálást állapított meg (lásd az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdését). Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(41)
A ÇIB úgy érvelt továbbá, hogy a Törökországból származó behozatalt jelentéktelennek kell tekinteni, valamint rámutatott, hogy egy hasonló termék kapcsán egy korábbi eljárás során - „a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból, Szlovákiából, Tajvanról és Thaiföldről származó csőszerelvények és -illesztékek vonatkozásában” (10) - a Szlovákiából valamint Tajvanról származó behozatalt (annak ellenére, hogy meghaladta a de minimis küszöbértéket) jelentéktelennek tekintették, és következésképpen nem vonták össze egyéb országok dömpingelt behozatalával.
(42)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból, Szlovákiából, Tajvanról és Thaiföldről származó csőszerelvények és -illesztékek vonatkozásában ténylegesen megállapították a Szlovákiából és Tajvanról származó dömpingelt behozatalt, és annak ellenére, hogy meghaladták a piaci részesedés 1 %-os küszöbértékét, az importokat nem vonták össze egyéb dömpingelt behozatallal. A szóban forgó esetben azonban a körülmények jelentős mértékben eltértek a jelenlegiektől, mivel Szlovákia és Tajvan gyors ütemben veszített piaci részesedéséből, ezért behozatalukat a többi országból származó behozatal volumenével összevetve nem tekintették jelentősnek, következésképpen az nem okozott kárt. Ezzel ellentétben a jelenlegi esetben a Törökországból és Oroszországból származó behozatal piaci részesedése növekszik, a behozatal volumene pedig hasonló. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(43)
A ÇIB azt az érvet is felhozta, hogy a Törökországból és Oroszországból származó behozatalra nem ugyanazok a versenyfeltételek vonatkoznak, mivel „különbségek tapasztalhatók az értékesítések földrajzi eloszlása terén". Statisztikákat bocsátottak rendelkezésre, melyek alátámasztották, hogy a vizsgálati időszakban Törökország értékesítései 70 %-át Spanyolországra, Franciaországra, Olaszországra és Lengyelországra összpontosította, míg Oroszország szinte kizárólagosan a Cseh Köztársaságba és Németországba értékesített.
(44)
E tekintetben megjegyzendő, hogy az értékesítések földrajzi eloszlásában tapasztalható különbségek nem jelentenek különböző versenyfeltételeket. Mivel az Unió egységes piac, az import belépési helye rendszerint nincs hatással a szóban forgó behozatalok egymással szembeni, illetve a hasonló termékkel szembeni versenyképességére. A versenyfeltételek tekintetében megjegyzendő továbbá, hogy az Oroszországból és a Törökországból származó behozatal árai hasonlóak, a megállapítások értelmében az uniós árak alá kínálnak, továbbá a kereskedelmi csatornáik is hasonlóak. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(45)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített értékelésével kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)-(60) preambulumbekezdésében foglaltakat a Bizottság megerősíti.
2.2. Az érintett dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése, importárai és az alákínálás.
(46)
Az érintett dömpingelt behozatal volumenére, piaci részesedésére, importáraira és az alákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (61)-(65) preambulumbekezdésének tartalmát a Bizottság megerősíti.
(47)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett országokból származó és az Unióban értékesített érintett dömpingelt terméket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest mintegy 30 %-os alákínálással értékesítették.
3. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(48)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB és a török kormány azt állította, hogy tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése mintegy 3 %-kal nőtt 2008 és a vizsgálati időszak között, a Bizottságnak arra a következtetésre kellett volna jutnia, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár.
(49)
Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet egyértelműen utalt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedésére (lásd például az ideiglenes rendelet (72), (86) és (91) preambulumbekezdését). Mindemellett az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdése részletezi, hogy a megnövekedett piaci részesedés azt tükrözi, hogy az uniós gyártók értékesítési volumene kevésbé csökkent, mint a figyelembe vett időszakot jellemző felhasználás.
(50)
Ezen felül - eltekintve az alább hivatkozott csökkenő készletektől - ez az egyetlen olyan kármutató, amely a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(51)
A török kormány azt állította továbbá, hogy a mintában szereplő uniós gyártók csökkenő zárókészletei arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt.
(52)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy - amint az az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében is szerepel - a mintában szereplő uniós gyártók zárókészletei 2008 és a vizsgálati időszak között 18 %-kal csökkentek.
(53)
Ugyanakkor a Bizottság elismeri, hogy a készletek csökkenése kizárólag olyan helyzetben tekinthető kedvező fejleménynek, mikor az értékesítés gyorsabb ütemben növekszik, mint a termelés. A jelenlegi vizsgálat esetében nem áll fenn ez a helyzet. A készletek csökkenése ez esetben éppen ellenkező tendenciára utal; azt jelzi, hogy a gyártási volumen gyorsabb ütemben csökken, mint az értékesítés. Ebben a helyzetben a készletcsökkenés nem tekinthető kedvező fejleménynek. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(54)
Egyéb állítások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66)-(88) preambulumbekezdésében foglaltakat, miszerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte, a Bizottság megerősíti.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt import hatása
(55)
Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(93) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
2. További tényezők hatása
(56)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB és a török kormány azt állította, hogy az unós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt valójában az egyéb harmadik országokból - különösen a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó országokból - származó, alacsony árú behozatal okozza.
(57)
Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy - az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően - a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló nyolc országból származó import folyamatosan érkezett az uniós piacra, noha a behozatal piaci részesedése a 2008 és a vizsgálati időszak között 21 %-ról 17 %-ra csökkent. A szóban forgó import átlagárai általánosságban elmaradnak az érintett országokból származó dömpingelt import átlagáraitól. Ennek ellenére a szóban forgó import árai még a vonatkozó dömpingellenes vámot figyelembe véve is alacsonyak, így hasonlóak az orosz és török importárakhoz, míg az uniós gyártók átlagárainál alacsonyabbak.
(58)
Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országok (csakúgy mint az összes harmadik ország) tekintetében korlátozott mértékben állnak rendelkezésre az átlagárakra vonatkozó statisztikai adatok, továbbá a megállapított árkülönbözet nem szükségszerűen döntő jelentőségű, hiszen az eltérő termékösszetétel eredménye is lehet. Emellett a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országokból származó behozatal egyértelmű csökkenő tendenciát mutat. Ebből következik, hogy az említett import nem tette semmissé az okozati viszonyt az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Törökországból és Oroszországból származó megnövekedett dömpingelt behozatal között.
(59)
Az egyéb harmadik országokból származó import tekintetében piaci részesedésük a figyelembe vett időszakban csökkent: 2008 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról 6 %-ra esett, ugyanakkor a török és az orosz piaci részesedés nőtt. Az említett behozatal vonatkozásában az átlagárak rendszerint meghaladták az érintett országokból származó dömpingelt import átlagárait, mindemellett az uniós gyártók átlagáraihoz hasonlóan alakultak; így a következtetések értelmében nem teszi semmissé az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Törökországból és Oroszországból származó megnövekedett dömpingelt behozatal közötti okozati viszonyt. Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja, és megerősíti azt az ideiglenes következtetést, mely szerint a harmadik országokból származó import nem teszi semmissé az okozati viszonyt.
(60)
A török kormány azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a kereslet csökkenéséből adódó megnövekedett termelési költségek okozzák.
(61)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése is említi - a 2008/2009-es pénzügyi és gazdasági válság minden bizonnyal közrejátszik a csővezetékek és -illesztékek fogyasztásában mutatkozó visszaesésben. A fogyasztás 2008 és 2009 között több mint 40 %-kal csökkent, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében is ezen az alacsony szinten maradt (noha enyhe emelkedés volt tapasztalható a vizsgálati időszakban). Tekintve, hogy az uniós gyártók esetében az állandó költségek az előállítási költségek maximum 40 %-át teszik ki, az alacsonyabb kereslet, értékesítés és teljesítmény következtében az egységnyi előállítási költségek jelentősen megemelkedtek. Mindez lényeges hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat nyereségességére.
(62)
Emellett a megnövekedett egységnyi előállítási költségek kedvezőtlen hatása egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat árai a rájuk gyakorolt nyomás, valamint a Törökországból és Oroszországból származó dömpingelt behozatal jelentős áralákínálása következtében csökkentek. Szokásos piaci helyzetben az uniós gazdasági ágazat - egyéb lehetőség híján a rendes ár szinten tartása révén - képes lenne minimalizálni az egységnyi előállítási költségek növekedésének hatását, ám erre egyértelműen nem kerülhetett sor az érintett országokból származó, mesterségesen alacsony árképzésű, dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás okozta helyzetben.
(63)
Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja, és azt a végleges következtetést vonja le, hogy a kereslet gyengülése nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az Oroszországból és Törökországból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati viszonyt.
(64)
Egyéb állítások és észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (94)-(106) preambulumbekezdésében foglaltakat, beleértve azt a következtetést, mely szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(65)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB azt állította, hogy az intézkedések bevezetése olyan helyzetet eredményezne, melynek következtében az egyik panaszos, az ERNE Fittings, monopóliumhoz hasonló pozícióba kerülne az uniós piacon.
(66)
Megjegyzendő e tekintetben, hogy az ERNE a két panaszos egyike, ugyanakkor a másik panaszos, az INTERFIT, hasonló méretű vállalkozás. Emellett az ideiglenes rendelet mintába bevett uniós gyártói között egy harmadik uniós gyártó, a Virgilio CENA & Figli is szerepelt. Mindazonáltal jelentős számú kisebb vállalat működik az Unióban, melyek a vizsgált terméket gyártják és forgalmazzák, illetve az egyéb forrásból származó behozatal is jelentős. A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem áll fenn az ERNE monopóliumának kockázata.
(67)
Egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (107)-(117) preambulumbekezdését, beleértve azt a következtetést, mely szerint nem szól kényszerítő ok az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése ellen.
G. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(68)
Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(120) preambulumbekezdésének tartalmát a Bizottság megerősíti.
2. Végleges intézkedések
(69)
A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és az uniós érdekre vonatkozóan megállapított következtetésekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabályának megfelelően a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb, amely minden esetben a dömpingkülönbözet.
(70)
Oroszország tekintetében az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában az országos dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (21)-(31) preambulumbekezdésében részletezetteknek megfelelően számítottak ki, és e dömpingkülönbözetet a Bizottság megerősíti.
(71)
Törökország tekintetében - figyelembe véve, hogy viszonylag kis mértékben működtek együtt - az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében részletezettek értelmében a maradvány dömpingkülönbözet alapját egy ésszerű módszer képezte, mely olyan különbözetet eredményezett, amely meghaladja a három együttműködő vállalat egyéni különbözetei közül a legmagasabbat, és e maradvány dömpingkülönbözetet a Bizottság megerősíti.
(72)
A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Végleges dömpingellenes vám (%)
Oroszország
Minden vállalat
23,8
Törökország
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Összes többi vállalat
16,7
(73)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámtételek (ellentétben a „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó olyan behozatalokra alkalmazandók, melyeket az említett vállalatok és meghatározott jogalanyisággal rendelkező jogi személyek állítottak elő. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre; azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek lesznek alkalmazandók.
(74)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (11) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(75)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján az Oroszországból és Törökországból származó egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék észrevételeiket.
(76)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszostól, a két törökországi együttműködő exportáló gyártótól és a ÇIB részéről érkeztek beadványok. A török gyártók és a ÇIB meghallgatást kértek, melyre lehetőséget kaptak.
(77)
A panaszos egyetértett valamennyi nyilvánosságra hozott megállapítással. A két török exportőr és a ÇIB által beterjesztett szóbeli és írásos észrevételek megismételték az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételeket. Megjegyzendő, hogy egyik fél sem emelt kifogást a megállapítások alapjául szolgáló adatok ellen.
(78)
Az aszimmetrikus módszer - beleértve a nullázást - dömpingkalkulációban történő alkalmazásának indoklását és az azzal kapcsolatos állításra adott választ a fenti (24)-(33) preambulumbekezdés tartalmazza. A török líra használatát az exportár eltéréseinek megállapításakor a fenti (29) preambulumbekezdés részletezi, amely a vonatkozó állításra is kitér. Az exportárakban mutatkozó eltérések azonosításakor súlyozott átlagárak helyett számtani átlagárakat alkalmaztak; ezt a fenti (30) preambulumbekezdés részletezi, amely a vonatkozó állításra is kitér. Az állítást, melynek értelmében a tengeri fuvarozás révén keletkezett haszonkulcsot be kellene foglalni az exportárba, a fenti (19) preambulumbekezdés részletezi; az állítást elutasították. Az állítást, mely szerint a török és orosz behozatal összesített értékelése az értékesítések eltérő földrajzi eloszlásából adódóan nem indokolt, a fenti (43) és (44) preambulumbekezdés részletezi; az állítást elutasították. Az állítást, mely szerint az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett piaci részesedése tükrében nem szenvedett kárt, a fenti (48)-(50) preambulumbekezdés tartalmazza; az állítást elutasították.
(79)
Tekintettel arra, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem hoztak fel olyan érveket, amelyek az ügy elbírálásának eredményeire hatással lehettek volna, a fent részletezett következtetéseket a Bizottság nem módosította.
H. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(80)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vám összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az Oroszországból és Törökországból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098), vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és -illesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével) importjára, melyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és melyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Oroszország
Minden vállalat
23,8
-
Törökország
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Isztambul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Isztambul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Isztambul
12,1
B297
Összes többi vállalat
16,7
B999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozataláról szóló 699/2012/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 17-én.