RÅDETS FORORDNING (EURATOM) Nr. 1314/2013
af 16. december 2013
om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Et af målene for Det Europæiske Atomenergifællesskab ("Fællesskabet") er at bidrage til højnelse af levestandarden i medlemsstaterne, herunder ved at fremme og støtte nuklear forskning i medlemsstaterne og supplere den ved at gennemføre et forsknings- og uddannelsesprogram inden for rammerne af Euratom.
(2)
Nuklear forskning kan bidrage til social og økonomisk velstand og miljømæssig bæredygtighed ved at forbedre den nukleare sikkerhed og strålingsbeskyttelsen. Lige så vigtig er den nukleare forsknings potentielle bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde.
(3)
Ved at støtte nuklear forskning vil Fællesskabets forsknings- og uddannelsesprogram for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2018 ("Euratomprogrammet") bidrage til at nå målene i rammeprogrammet for forskning og innovation Horisont 2020 ("Horisont 2020-rammeprogrammet") oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (2) og lette gennemførelsen af Europa 2020-strategien og realiseringen og funktionen af det europæiske forskningsrum.
(4)
Uanset den potentielle indvirkning af kerneenergi på energiforsyningen og den økonomiske udvikling kan alvorlige nukleare ulykker bringe menneskeliv i fare. Der bør derfor være størst muligt fokus på nuklear sikkerhed og, for så vidt det er relevant, de sikringsaspekter, som Det Fælles Forskningscenter ("JRC") beskæftiger sig med, i Euratomprogrammet.
(5)
Den strategiske energiteknologiplan for EU ("SET-planen"), som er fastlagt i Rådets konklusioner af 28. februar 2008, fremskynder udviklingen af en portefølje af lavemissionsteknologier. Det Europæiske Råd blev på mødet den 4. februar 2011 enigt om, at Unionen og dens medlemsstater vil fremme investeringer i vedvarende energikilder og sikre og bæredygtige lavemissionsteknologier og vil fokusere på at gennemføre de teknologiprioriteter, der er fastsat i SET-planen. Hver medlemsstat kan frit vælge, hvilke teknologiarter den vil støtte.
(6)
Eftersom alle medlemsstater har nukleare anlæg eller bruger radioaktive materialer, særlig til medicinske formål, anerkender Rådet i sine konklusioner af 2. december 2008 det fortsatte behov for ekspertise på det nukleare område, navnlig gennem tilstrækkelig forskningstilknyttet uddannelse, som koordineres på fællesskabsplan.
(7)
Den enkelte medlemsstat afgør, om den vil anvende kerneenergi, men det anerkendes også, at kerneenergi spiller forskellige roller i forskellige medlemsstater.
(8)
Ved at undertegne aftalen om oprettelse af Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles gennemførelse af ITER-projektet (3), har Fællesskabet forpligtet sig til at deltage i opførelsen af ITER og den fremtidige udnyttelse heraf. Fællesskabets bidrag forvaltes gennem Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling ("Fusion for Energy"), som er oprettet ved Rådets beslutning 2007/198/Euratom (4). Aktiviteterne i dette fællesforetagende, herunder ITER, skal reguleres ved en særskilt lovgivningsmæssig retsakt.
(9)
For at fusion kan blive en pålidelig mulighed for kommerciel energiproduktion, skal opførelsen og idriftsættelsen af ITER for det første gennemføres rettidigt. Dernæst skal der udformes en ambitiøs, men realistisk køreplan hen imod elektricitetsproduktion inden 2050. For at nå disse mål må det europæiske fusionsprogram omlægges mod et fælles aktivitetsprogram, der gennemfører denne køreplan. For at sikre resultaterne i de igangværende fusionsforskningsaktiviteter og det langsigtede tilsagn fra og samarbejde mellem fusionsinteressenterne bør kontinuiteten i Fællesskabets støtte sikres. Der bør primært lægges stærkere vægt på aktiviteter til støtte for ITER, men også på udvikling hen imod en demonstrationsreaktor, herunder efter omstændighederne større inddragelse af den private sektor. En sådan rationalisering og omfokusering bør gennemføres uden at bringe Europas førerposition i fusionsforskersamfundet i fare.
(10)
JRC bør fortsat yde uafhængig kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker, navnlig på området for forskning og uddannelse i nuklear sikkerhed og sikring. For at udnytte de menneskelige ressourcer bedst muligt og sikre, at der ikke foregår dobbeltarbejde inden for forskningen i Unionen, bør alle nye aktiviteter, som JRC udøver, analyseres for at kontrollere, om de er i overensstemmelse med dem, der allerede foregår i medlemsstaterne. Sikringsaspekterne i Horisont 2020-rammeprogrammet bør begrænses til JRC's direkte aktioner.
(11)
JRC bør vedblive med at generere ekstra ressourcer ved hjælp af konkurrencebaserede aktiviteter, bl.a. ved at deltage i indirekte aktioner i Euratomprogrammet, arbejde for tredjepart og i mindre omfang udnytte intellektuel ejendomsret.
(12)
Det er EU's opgave i alle medlemsstaternes interesse at udvikle en ramme til støtte for fælles avanceret forskning, videndannelse og erfaringsopbygning inden for nukleare fissionsteknologier med særlig vægt på sikkerhed, strålingsbeskyttelse og ikkespredning. Dette forudsætter uafhængig videnskabelig dokumentation, hvortil JRC kan yde et væsentligt bidrag. Dette anerkendes i meddelelsen af 6. oktober 2010 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Europa 2020-flagskibsinitiativ Innovation i EU", hvor Kommissionen giver udtryk for, at den agter at styrke den videnskabelige dokumentation til brug for den politiske beslutningsproces gennem JRC. JRC agter at tage denne udfordring op ved at målrette forskningen i nuklear sikkerhed og sikring mod EU's politiske prioriteter.
(13)
Med det formål at uddybe forbindelserne mellem videnskab og samfund og forstærke den offentlige tillid til videnskab bør Euratomprogrammet tilskynde til informeret inddragelse af borgere og civilsamfundet i forsknings- og innovationsforhold ved at fremme naturvidenskabelig uddannelse, ved at gøre videnskabelig viden lettere tilgængelig, ved at udvikle ansvarlige forsknings- og innovationsdagsordener, som imødekommer borgernes og civilsamfundets bekymringer og forventninger, og ved at støtte deres deltagelse i aktiviteter i Euratomprogrammet.
(14)
Gennemførelsen af Euratomprogrammet bør imødekomme nye muligheder og behov, der opstår inden for videnskab og teknologi, erhvervsliv, politikker og samfundet. Dagsordenerne bør som sådan fastlægges i tæt samarbejde med interessenter fra alle berørte sektorer, og der bør sikres tilstrækkelig fleksibilitet i forbindelse med ny udvikling. Ekstern rådgivning kan indhentes under Euratomprogrammet, bl.a. ved hjælp af relevante strukturer, som f.eks. europæiske teknologiplatforme.
(15)
Resultaterne af de drøftelser, der fandt sted på symposiet den 26.-27. februar 2013 i Bruxelles om "fordele og begrænsninger i forbindelse med forskning inden for nuklear fission med henblik på en lavemissionsøkonomi", som blev forberedt gennem en tværfaglig undersøgelse med deltagelse af blandt andre eksperter inden for energi, økonomi og samfundsvidenskab og tilrettelagt i fællesskab af Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, erkendte behovet for at fortsætte den nukleare forskning på europæisk plan.
(16)
Euratomprogrammet bør medvirke til at styrke forskererhvervets tiltrækningskraft i EU. Der bør rettes tilstrækkeligt fokus mod det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af forskere (5) samt andre relevante referencerammer, der er defineret inden for rammerne af det europæiske forskningsrum, samtidig med at deres frivillige karakter respekteres.
(17)
De aktiviteter, der udvikles i Euratomprogrammet, bør søge at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder inden for forskning og innovation ved navnlig at tage fat om de underliggende årsager til skæv kønsfordeling, ved at udnytte både kvindelige og mandlige forskeres potentiale fuldt ud og ved at integrere kønsdimensionen i projektindholdet med henblik på at forbedre kvaliteten af forskning og stimulere innovation. Aktiviteterne bør også være målrettet mod gennemførelsen af principperne vedrørende ligestilling mellem mænd og kvinder, jf. artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
(18)
Forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes af Euratomprogrammet, bør respektere grundlæggende etiske principper. Der bør i givet fald tages hensyn til udtalelser om energispørgsmål fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskningsaktiviteterne bør også tage hensyn til artikel 13 i TEUF og mindske anvendelsen af dyr til forskning og forsøg med henblik på i sidste instans at erstatte anvendelsen af dyr med andre metoder. Alle aktiviteter bør gennemføres på en måde, som sikrer et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed.
(19)
Der bør også opnås større effekt ved at kombinere Euratomprogrammet og midler fra den private sektor med offentlig-private partnerskaber på centrale områder, hvor forskning og innovation kan medvirke til realisering af Unionens mere overordnede mål for konkurrenceevnen. Der bør lægges særlig vægt på inddragelse af små og mellemstore virksomheder.
(20)
Euratomprogrammet bør fremme samarbejde, navnlig på sikkerhedsområdet, med tredjelande på grundlag af fælles interesse og gensidigt udbytte for især at fremme en fortsat forbedring af den nukleare sikkerhed.
(21)
For at opretholde lige konkurrencevilkår for alle virksomheder på det indre marked bør støtten i Euratomprogrammet ydes i overensstemmelse med statsstøttereglerne, så det sikres, at de offentlige udgifter virker efter hensigten, og markedsforvridning undgås, f.eks. fortrængning af private investeringer, opbygning af ineffektive markedsstrukturer eller videreførelse af ineffektive virksomheder.
(22)
Behovet for en ny tilgang til kontrol og risikoforvaltning i EU's støtte til forskning blev anerkendt af Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 4. februar 2011, som opfordrede til en ny balance mellem tillid og kontrol og mellem risikovillighed og risikominimering. Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (6) til en pragmatisk ændring i retning af administrativ og finansiel forenkling og erklærede, at forvaltningen af europæisk forskningsstøtte burde være mere tillidsbaseret og risikotolerant over for deltagerne.
(23)
EU's finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklen og herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. En revideret kontrolstrategi, hvor vægten forskydes fra minimering af fejlprocenten til risikobaseret kontrol og afsløring af svig, bør mindske kontrolbyrden for deltagerne.
(24)
Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af Euratomprogrammet og gennemførelsen heraf på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres, og adgangen til programmet lettes for alle deltagere. Det bør sikres, at de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 ("finansforordningen") (7) overholdes, og at kravene om forenkling og bedre lovgivning opfyldes.
(25)
For at sikre en så effektiv gennemførelse som muligt og nem adgang for alle deltagere gennem forenklede procedurer og for at opnå en sammenhængende, komplet og gennemsigtig ramme for deltagerne bør deltagelse i Euratomprogrammet og formidling af forskningsresultater være underlagt de regler, der gælder for Horisont 2020-rammeprogrammet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013, med visse tilpasninger eller undtagelser.
(26)
Det er vigtigt fortsat at gøre det lettere at udnytte de intellektuelle ejendomsrettigheder, der skabes af deltagerne, samtidig med at de øvrige deltageres og Fællesskabets legitime interesser beskyttes i overensstemmelse med kapitel 2 i traktaten.
(27)
De deltagergarantifonde, der forvaltes af Kommissionen og er oprettet ved Rådets forordning (Euratom) nr. 1908/ (8) og Rådets forordning (Euratom) nr. 139/2012 (9), har vist sig at være en vigtig beskyttelsesmekanisme, der mindsker risiciene i forbindelse med skyldige beløb, som misligholdende deltagere ikke indfrier. Den deltagergarantifond, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 (10), bør også dække aktioner i henhold til forordning (Euratom) nr. 1908/2006, forordning (Euratom) nr. 139/2012 og denne forordning.
(28)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelse af indirekte aktioner i Euratomprogrammet bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer og afgørelsen om godkendelse af finansieringen af indirekte aktioner. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (11).
(29)
Opfyldelse af Euratomprogrammets mål inden for relevante områder kræver støtte til tværgående aktiviteter, både inden for Euratomprogrammet og sammen med aktiviteterne i Horisont 2020-rammeprogrammet.
(30)
En effektiv resultatorienteret forvaltning, herunder evaluering og overvågning, forudsætter, at der udvikles særlige resultatindikatorer, der kan måles over et længere tidsrum, som er både realistiske og afspejler logikken i interventionen, og som er relevante for det pågældende hierarki af mål og aktiviteter. Der bør indføres passende samordningsmekanismer mellem gennemførelsen og overvågningen af Euratomprogrammet på den ene side og overvågningen af det europæiske forskningsrums fremskridt, resultater og funktion på den anden side.
(31)
Styrelsesrådet for JRC, som er oprettet ved Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom (12), er blevet hørt om det videnskabelige og teknologiske indhold af JRC's direkte aktioner.
(32)
Af hensyn til retssikkerheden bør Rådets afgørelse af 16. december 1980 om oprettelse af et rådgivende udvalg for fusionsprogrammet (13), Rådets afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF (14), Rådets afgørelse 2006/970/Euratom (15), Rådets beslutning 2006/976/Euratom (16), Rådets beslutning 2006/977/Euratom (17), Rådets afgørelse 2012/93/Euratom (18), forordning (Euratom) nr. 139/2012, Rådets afgørelse 2012/94/Euratom (19) og Rådets afgørelse 2012/95/Euratom (20) ophæves.
(33)
Kommissionen har hørt Euratoms Videnskabelige og Tekniske Udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
FASTSÆTTELSE
Artikel 1
Fastsættelse
I denne forordning fastlægges Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2018 ("Euratomprogrammet") og reglerne for deltagelse i dette program, herunder deltagelse i programmer under finansieringsorganer, der forvalter støtte, som ydes i overensstemmelse med denne forordning, og i aktiviteter, der gennemføres i fællesskab i henhold til denne forordning og rammeprogrammet for forskning og innovation Horisont 2020 ("Horisont 2020-rammeprogrammet") oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a) "forsknings- og innovationsaktiviteter": hele spektret af aktiviteter i forbindelse med forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, herunder fremme af samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidling og optimering af resultater og stimulering af uddannelse og mobilitet blandt forskerne i Det Europæiske Atomenergifællesskab (i det følgende benævnt "Fællesskabet")
b) "direkte aktioner": forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af Kommissionen gennem Det Fælles Forskningscenter ("JRC")
c) "indirekte aktioner": forsknings- og innovationsaktiviteter, som Unionen eller Fællesskabet (i det følgende benævnt "Unionen" eller "EU") yder finansiel støtte til, og som iværksættes af deltagerne
d) "offentlig-privat partnerskab": et partnerskab, hvor parter fra den private sektor, Fællesskabet og, hvor det er relevant, andre parter, såsom organer i den offentlige sektor, forpligter sig til i fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et program for forskning og innovation eller forsknings- og innovationsaktiviteter
e) "offentlig-offentligt partnerskab": et partnerskab, hvor organer i den offentlige sektor eller organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, sammen med Fællesskabet forpligter sig til i fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et program for forskning og innovation eller forsknings- og innovationsaktiviteter.
Artikel 3
Mål
1. Euratomprogrammets generelle mål er at gennemføre forskning og uddannelse på det nukleare område med vægt på fortsat forbedring af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse, navnlig for potentielt at bidrage til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde. Det generelle mål skal nås gennem de aktiviteter, der er angivet i bilag I, i form af direkte og indirekte aktioner, som forfølger de specifikke mål i stk. 2 og 3.
2. Euratomprogrammets indirekte aktioner har følgende specifikke mål:
a)
at støtte sikkerheden i nukleare systemer
b)
at bidrage til udvikling af sikre langsigtede løsninger til håndtering af radioaktivt slutaffald, herunder endelig geologisk deponering samt separation og transmutation
c)
at støtte udviklingen og bæredygtigheden af nuklear ekspertise og topkvalitet i Unionen
d)
at støtte strålingsbeskyttelse og udvikling af medicinske anvendelser af stråling, herunder blandt andet sikker levering og anvendelse af radioisotoper
e)
at arbejde hen imod demonstration af gennemførligheden af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og fremtidige fusionsanlæg
f)
at skabe fundamentet for fremtidige fusionskraftanlæg ved at udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter
g)
at fremme innovation og industriel konkurrenceevne
h)
at sikre tilgængelighed og brug af forskningsinfrastrukturer af paneuropæisk relevans.
3. Euratomprogrammets direkte aktioner har følgende specifikke mål:
a)
at forbedre den nukleare sikkerhed, herunder nuklear reaktor- og brændselssikkerhed, affaldshåndtering, herunder endelig geologisk deponering samt separation og transmutation, dekommissionering og nødberedskab
b)
at forbedre sikringen i forbindelse med nuklear teknologi, herunder nuklear sikkerhedskontrol, ikkespredning, bekæmpelse af ulovlig handel og nuklear eftersporing
c)
at styrke den videnskabelige ekspertise på det nukleare område med henblik på standardisering
d)
at fremme videnforvaltning, uddannelse og erhvervsuddannelse
e)
at støtte EU's politik inden for nuklear sikkerhed.
Enhver ny tildeling af aktiviteter til JRC skal analyseres af Styrelsesrådet for JRC for at kontrollere, om de er i overensstemmelse med eksisterende aktiviteter i medlemsstaterne.
4. Euratomprogrammet gennemføres på en sådan måde, at det sikres, at indsatsområderne og de støttede aktiviteter er relevante for ændrede behov og tager hensyn til, at videnskab, teknologi, innovation, politikudformning, markeder og samfundet hele tiden udvikler sig, med henblik på at udnytte de menneskelige og finansielle ressourcer bedst muligt og at undgå dobbeltarbejde inden for nuklear forskning og udvikling i Unionen.
5. Inden for de specifikke mål i stk. 2 og 3 kan nye og uventede behov, der opstår under gennemførelsen af Euratomprogrammet, inddrages. Dette kan, hvis det er behørigt begrundet, omfatte reaktioner på nye muligheder, kriser og trusler, behov vedrørende udviklingen af nye EU-politikker og pilotforsøg vedrørende aktioner, der forventes støttet i fremtidige programmer.
Artikel 4
Budget
1. Den finansielle ramme for gennemførelsen af Euratomprogrammet er på 1 603 329 000 EUR. Beløbet fordeles således:
a)
indirekte aktioner i programmet for fusionsforskning og -udvikling: 728 232 000 EUR
b)
indirekte aktioner vedrørende nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse: 315 535 000 EUR
c)
direkte aktioner: 559 562 000 EUR.
Kommissionens administrative udgifter til gennemførelse af Euratomprogrammets indirekte aktioner må gennemsnitligt højst udgøre 7 % i Euratomprogrammets løbetid og højst 6 % i 2018.
2. Finansieringsrammen for Euratomprogrammet kan dække udgifter til forberedelse, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, der er nødvendige i forbindelse med forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig undersøgelser og ekspertmøder, for så vidt de vedrører denne forordnings generelle mål, og udgifter til IT-netværk med fokus på informationsbehandling og -udveksling samt alle andre udgifter til teknisk eller administrativ bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af Euratomprogrammet. Udgifterne til fortsatte og gentagne aktioner som f.eks. kontrol, revision og IT-netværk dækkes inden for grænserne af Kommissionens administrative udgifter fastsat i stk. 1.
3. Bevillinger kan om nødvendigt, og hvis det er behørigt begrundet, opføres i budgettet efter 2018 til dækning af udgifter til teknisk eller administrativ bistand for fortsat at kunne forvalte aktioner, der ikke er afsluttet den 31. december 2018.
4. Hvis direkte aktioner bidrager til initiativer, der er iværksat af enheder, som har fået overdraget gennemførelsesopgaver af Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 6, stk. 2, og artikel 15, betragtes dette bidrag ikke som en del af finansieringsbidraget til disse initiativer.
5. Budgetforpligtelserne kan opdeles i årsrater. Kommissionen udbetaler hvert år årsraterne alt efter de støttemodtagende aktioners forløb, de beregnede behov og de disponible budgetmidler.
Artikel 5
Associering af tredjelande
1. Euratomprogrammet er åbent for associering af:
a)
tiltrædelseslande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler
b)
medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) eller lande eller territorier, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, der opfylder alle følgende kriterier:
i)
en god kapacitet inden for videnskab, teknologi og innovation
ii)
gode resultater i forbindelse med deltagelse i EU-forsknings- og innovationsprogrammer
iii)
en retfærdig og rimelig behandling af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
lande eller territorier, der er associeret med syvende Euratomrammeprogram.
2. Specifikke vilkår og betingelser for associerede landes deltagelse i Euratomprogrammet, herunder det finansielle bidrag baseret på det associerede lands bruttonationalprodukt, fastsættes ved internationale aftaler mellem EU og de associerede lande.
AFSNIT II
GENNEMFØRELSE
KAPITEL I
Gennemførelse, forvaltning og støtteformer
Artikel 6
Forvaltning og former for fællesskabsstøtte
1. Euratomprogrammet gennemføres via indirekte aktioner, der bruger en eller flere af de former for finansiel støtte, som er fastsat i finansforordningen, navnlig tilskud, priser, indkøb og finansielle instrumenter. Fællesskabets støtte består endvidere af direkte aktioner i form af forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af JRC.
2. Med forbehold af traktatens artikel 10 kan Kommissionen overlade en del af gennemførelsen af Euratomprogrammet til de finansieringsorganer, der er omhandlet i artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen.
Kommissionen kan desuden overlade gennemførelsen af indirekte aktioner i Euratomprogrammet til organer, der er oprettet under eller omhandlet i Horisont 2020-rammeprogrammet.
3. Kommissionen vedtager ved gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 3, afgørelsen om godkendelse af finansiel støtte til indirekte aktioner.
Artikel 7
Regler for deltagelse og formidling af forskningsresultater
1. En juridisk persons deltagelse i indirekte aktioner, der gennemføres i Euratomprogrammet, er underlagt de regler, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013, jf. dog stk. 2 og 3.
2. For så vidt angår Euratomprogrammet omfatter de "sikkerhedsregler", der er omhandlet i artikel 43, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1290/2013 medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. artikel 24 i traktaten.
Uanset artikel 41, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1290/2013 kan Kommissionen eller finansieringsorganet hvad angår resultater, der skabes af deltagere, som har modtaget støtte fra Fællesskabet, gøre indsigelse mod overdragelse af ejendomsretten eller udstedelse af både eksklusive og ikkeeksklusive licenser til tredjemand, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med Euratomprogrammet, hvis Kommissionen eller finansieringsorganet finder, at udstedelsen eller overførslen ikke tjener til at udvikle EU's økonomiske konkurrenceevne eller er uforenelig med etiske principper eller sikkerhedshensyn. "Sikkerhedshensyn" omfatter medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. artikel 24 i traktaten.
Uanset artikel 46, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1290/2013 har Fællesskabet og dets fællesforetagender, for så vidt angår udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker og programmer eller forpligtelser, der følger af internationalt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, ret til at få adgang til resultater, der skabes af deltagere, som har modtaget finansielle bidrag fra Fællesskabet. Denne adgangsret omfatter ret til at bemyndige tredjemand til at bruge resultaterne i forbindelse med offentlige indkøb og ret til underlicensgivning og er begrænset til ikkekommerciel og ikkekonkurrencemæssig anvendelse og gives royaltyfrit.
3. Den deltagergarantifond, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 1290/2013, afløser og efterfølger de deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og (Euratom) nr. 139/2012.
Eventuelle midler fra de deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og (Euratom) nr. 139/2012, overføres per 31. december 2013 til den deltagergarantifond, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 1290/2013. Deltagerne i aktioner i henhold til afgørelse 2012/93/Euratom, som indgår tilskudsaftaler efter den 31. december 2013, yder deres bidrag til deltagergarantifonden.
Artikel 8
Tværgående aktiviteter
1. For at nå målene i Euratomprogrammet og tage de udfordringer op, som er fælles for Euratomprogrammet og Horisont 2020-rammeprogrammet, kan aktiviteter, som går på tværs af de indirekte aktioner, der er anført i bilag I, og/eller aktioner, der gennemfører særprogrammet under Horisont 2020-rammeprogrammet, jf. Rådets afgørelse 2013/743/EU (21), opnå finansiel støtte fra EU.
2. Den finansielle støtte i stk. 1 kan være en kombination af finansiel støtte til indirekte aktioner fastsat ved artikel 4 i denne forordning og artikel 6 i forordning (EU) nr. 1291/2013 og gennemføres via en fælles finansieringsordning.
Artikel 9
Ligestilling
Euratomprogrammet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne.
Artikel 10
Etiske principper
1. Alle forsknings- og innovationsaktiviteter, der iværksættes i Euratomprogrammet, gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning samt internationale lovgivning, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller.
Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet, retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikkediskrimination og behovet for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.
2. Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres i Euratomprogrammet, er udelukkende rettet mod civile anvendelsesformål.
Artikel 11
Arbejdsprogrammer
1. Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 3, vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelse af indirekte aktioner. Sådanne arbejdsprogrammer muliggør anvendelse af bottom-up-tilgange, der forfølger målene på innovative måder.
Arbejdsprogrammerne fastsætter de grundlæggende elementer for gennemførelsen af aktionerne i overensstemmelse med finansforordningen, herunder deres detaljerede mål, den tilknyttede finansiering og en tidsplan samt en flerårig tilgang og strategiske retningslinjer for de efterfølgende gennemførelsesår.
2. For direkte aktioner udarbejder Kommissionen i overensstemmelse med afgørelse 96/282/Euratom et flerårigt arbejdsprogram med en mere detaljeret beskrivelse af målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilag I, og tidsplanen for gennemførelsen.
I det flerårige arbejdsprogram tages der hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som medlemsstaterne, associerede lande samt europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres efter behov.
3. Arbejdsprogrammerne, jf. stk. 1 og 2, tager højde for det nationale, europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau og for relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser. De ajourføres efter behov.
4. Arbejdsprogrammerne, jf. stk. 1 og 2, skal indeholde et afsnit, som udpeger de tværgående aktiviteter, der er omhandlet i artikel 8.
Artikel 12
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Udvalget (22) mødes i to forskellige sammensætninger, der beskæftiger sig med henholdsvis fissionsaspekterne og fusionsaspekterne i Euratomprogrammet.
3. Når der henvises til dette stykke, finder undersøgelsesproceduren i artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
4. Når udvalgets udtalelse skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes denne procedure uden resultat, når udvalgets formandskab inden for fristen for afgivelse af udtalelsen beslutter dette, eller hvis et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom.
Artikel 13
Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget i artikel 12 om de generelle fremskridt med gennemførelse af Euratomprogrammet og forelægger det rettidige oplysninger om alle indirekte aktioner, der foreslås eller finansieres i Euratomprogrammet.
Artikel 14
Ekstern rådgivning og samfundsmæssigt engagement
1. Ved gennemførelsen af Euratomprogrammet inddrages rådgivning og bidrag, når det er relevant, fra:
a)
Euratoms Videnskabelige og Tekniske Udvalg, jf. artikel 134 i traktaten
b)
uafhængige rådgivende grupper nedsat af Kommissionen og bestående af eksperter på højt niveau
c)
dialogfora oprettet i medfør af international aftaler om videnskab og teknologi
d)
fremadrettede aktiviteter
e)
målrettede offentlige høringer (herunder, når det er relevant, regionale og nationale myndigheder eller interessenter) og
f)
gennemsigtige og interaktive processer, der sikrer støtte til ansvarlig forskning og innovation.
2. Der tages også fuldt hensyn til de forsknings- og innovationsdagsordener, der bl.a. opstilles af europæiske teknologiplatforme, fælles programlægningsinitiativer og europæiske innovationspartnerskaber.
KAPITEL II
Specifikke aktionsområder
Artikel 15
Små og mellemstore virksomheder
I Euratomprogrammet lægges der særlig vægt på at sikre tilstrækkelig deltagelse af og innovationsindvirkning på små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og den private sektor i almindelighed. Kvantitative og kvalitative vurderinger af de små og mellemstore virksomheders deltagelse gennemføres som en del af evaluerings- og overvågningsordningerne.
Artikel 16
Offentlig-private og offentlig-offentlige partnerskaber
For at nå målene i artikel 3 kan Euratomprogrammets specifikke aktiviteter gennemføres gennem:
a)
fællesforetagender oprettet på grundlag af traktatens kapitel 5
b)
offentlig-offentlige partnerskaber baseret på finansieringsordningen for samfinansieringsaktioner i programmet
c)
kontraktlige offentlig-private partnerskaber som omhandlet i artikel 25 i forordning (EU) nr. 1291/2013.
Artikel 17
Internationalt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer
1. Enheder, der er etableret i tredjelande, og internationale organisationer kan deltage i Euratomprogrammets indirekte aktioner på de betingelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1290/2013. Undtagelser fra det generelle princip herfor er fastsat i artikel 7 i nærværende forordning. Internationalt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer fremmes af Euratomprogrammet med henblik på at:
a)
styrke Unionens ekspertise og tiltrækningskraft inden for forskning og innovation såvel som dens økonomiske og industrielle konkurrenceevne
b)
imødegå fælles samfundsmæssige udfordringer effektivt
c)
støtte Unionens udenrigs- og udviklingspolitiske mål i komplementaritet med udenrigspolitiske programmer og udviklingsprogrammer. Der tilstræbes synergi med andre EU-politikker.
2. Med det mål at fremme samarbejde med bestemte tredjelande eller grupper af tredjelande gennemføres der målrettede foranstaltninger ud fra princippet om en strategisk tilgang såvel som fælles interesse, prioriteter og gensidigt udbytte, idet der tages hensyn til tredjelandenes videnskabelige og teknologiske kompetencer og markedsmulighederne samt de forventede virkninger.
Der skal opfordres til gensidig adgang til tredjelandsprogrammer. For at maksimere indvirkningen fremmes samordning og synergivirkninger med medlemsstaternes og associerede landes initiativer. Karakteren af samarbejdet kan variere alt efter, hvilke partnerlandene der er tale om.
Ved fastlæggelse af målene for samarbejdet skal der tages hensyn til udviklingen i Unionens politik og mulighederne for samarbejde med tredjelande og en retfærdig og rimelig behandling af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Artikel 18
Oplysning, kommunikation, udnyttelse og formidling
1. Ved gennemførelsen af Euratomprogrammet er formidlings- og kommunikationsaktiviteter en integreret del af de aktioner, der støttes af Euratomprogrammet.
2. Kommunikationsaktiviteter kan omfatte:
a)
initiativer, der har til formål at øge kendskabet til Euratomprogrammet og lette adgangen til finansiering i Euratomprogrammet, særlig for de regioner og typer af deltagere, der har en relativt lav deltagelse
b)
målrettet assistance til projekter og konsortier for at give dem adgang til nødvendig viden og færdigheder til at sikre den bedst mulige kommunikation, udnyttelse og formidling af resultater
c)
initiativer til fremme af dialog og debat om videnskabelige, teknologiske og innovationsrelaterede spørgsmål med offentligheden og udnyttelse af sociale medier og andre innovative teknologier og metodologier
d)
kommunikation af EU's politiske prioriteter, for så vidt de vedrører denne forordnings mål; Kommissionen giver navnlig rettidige og udtømmende oplysninger til medlemsstaterne.
3. Med forbehold af traktaten og den relevante EU-lovgivning kan formidlingsaktiviteter omfatte:
a)
foranstaltninger, der består i at samle resultater fra en række projekter, herunder projekter, der finansieres via andre kilder, i brugervenlige databaser og rapporter, der sammenfatter de vigtigste konklusioner
b)
formidling af resultater til politiske beslutningstagere, herunder standardiseringsorganer, for at fremme de pågældende organers anvendelse af resultater af betydning for deres politik på internationalt, europæisk, nationalt og regionalt plan.
KAPITEL III
Kontrol
Artikel 19
Kontrol og revision
1. Det kontrolsystem, der oprettes med henblik på gennemførelsen af denne forordning, udformes, så det giver rimelig forsikring for tilstrækkelig styring af risiciene i forbindelse med operationernes effektivitet og for de finansielle transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyntagen til den flerårige karakter af programmer og karakteren af de berørte betalinger.
2. Kontrolsystemet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre omkostninger ved kontrol på alle niveauer, navnlig for deltagere, så Euratomprogrammets mål kan nås, og så programmet kan tiltrække de bedste forskere og de mest innovative virksomheder.
3. Som en del af kontrolsystemet baseres revisionsstrategien for udgifter, der afholdes i forbindelse med indirekte aktioner i Euratomprogrammet, på finansiel revision af et repræsentativt udsnit af udgifter på tværs af hele programmet. Et sådant repræsentativt udsnit suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse med udgifter.
Revision af udgifter for indirekte aktioner i Euratomprogrammet gennemføres på en ensartet måde under anvendelse af principperne om sparsommelighed, effektivitet og formålstjenlighed med henblik på at minimere revisionsbyrden for deltagerne.
Artikel 20
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler ifølge denne forordning
Kommissionen kan foretage kontrol op til to år efter den endelige betaling, uden at dette berører stk. 3.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan i overensstemmelse med bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (23) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (24) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt finansieret over Euratomprogrammet.
4. Samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning skal indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og undersøgelse i overensstemmelse med deres respektive beføjelser, jf. dog stk. 1, 2 og 3.
KAPITEL IV
Overvågning og evaluering
Artikel 21
Overvågning
1. Kommissionen overvåger årligt gennemførelsen, herunder fremskridt og resultater, af Euratomprogrammet. Kommissionen forelægger det i artikel 12 omhandlede udvalg oplysninger herom.
2. Kommissionen aflægger rapport om resultaterne af overvågningen, jf. stk. 1, og gør dem offentligt tilgængelige.
Artikel 22
Evaluering
1. Evalueringer gennemføres i tide til, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.
Senest den 31. maj 2017 og under hensyntagen til den efterfølgende evaluering af syvende Euratomrammeprogram oprettet ved afgørelse 2006/970/Euratom og Euratomrammeprogrammet for 2012-2013 oprettet ved afgørelse 2012/93/Euratom, som skal være afsluttet inden udgangen af 2015, gennemfører Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter udvalgt på grundlag af en gennemsigtig proces en foreløbig evaluering af Euratomprogrammet ud fra resultaterne, for så vidt angår resultater og fremskridt i indvirkning, i forhold til målsætningerne og den fortsatte relevans af alle foranstaltninger, effektiviteten og anvendelsen af ressourcer, mulighederne for yderligere forenkling og europæisk merværdi. Evalueringen skal desuden omfatte foranstaltningernes bidrag til Unionens indsatsområder om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, de tidligere foranstaltningers langsigtede virkninger og graden af synergi og interaktion med andre EU-støtteprogrammer, herunder strukturfondene.
Senest den 31. december 2022 gennemfører Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter udvalgt på grundlag af en gennemsigtig proces en efterfølgende evaluering af Euratomprogrammet. Denne evaluering skal dække baggrunden for foranstaltningerne, gennemførelsen og resultaterne heraf samt foranstaltningernes langsigtede virkninger og bæredygtighed, og indgå i grundlaget for en afgørelse om en eventuel forlængelse, ændring eller udsættelse af en efterfølgende foranstaltning.
2. Uanset stk. 1 er direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet underlagt separate evalueringer.
3. Ved evalueringerne, jf. stk. 1 og 2, vurderes de fremskridt, der er sket i forhold til de mål, der er fastsat i artikel 3, under hensyntagen til de relevante resultatindikatorer, der er defineret i bilag II.
4. Medlemsstaterne giver Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne overvåge og evaluere de pågældende foranstaltninger, når det er relevant, og sådanne oplysninger foreligger.
5. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg resultaterne af evalueringerne, jf. stk. 1 og 2, og sine bemærkninger hertil.
AFSNIT III
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 23
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Afgørelsen af 16. december 1980 om oprettelse af et rådgivende udvalg for fusionsprogrammet, afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF, afgørelse 2006/970/Euratom, beslutning 2006/976/Euratom, beslutning 2006/977/Euratom, forordning (Euratom) nr. 1980/2006, afgørelse 2012/93/Euratom, forordning (Euratom) nr. 139/2012, afgørelse 2012/94/Euratom og afgørelse 2012/95/Euratom ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. Aktiviteter, der modtager tilskud fra Fællesskabet i henhold til de programmer, som er oprettet ved retsakterne i stk. 1, og de tilknyttede finansielle forpligtelser er fortsat underlagt de regler, der gælder for de pågældende programmer, indtil de er afsluttet.
3. Den budgetramme, der er omhandlet i artikel 4, kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem Euratomprogrammet og de foranstaltninger, der er vedtaget ved afgørelse 2012/93 Euratom, 2012/94/Euratom og 2012/95/Euratom.
4. For at sikre kontinuitet i Fællesskabets støtte til fusionsforskning er udgifter afholdt fra den 1. januar 2014 af modtagere af støtte fra samfinansieringsaktionen i programmet, jf. bilag I, litra i), berettigede til støtte fra Fællesskabet.
Artikel 24
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2013.
A TANÁCS 1314/2013/EURATOM RENDELETE
(2013. december 16.)
az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014-2018)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikke első bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
mivel:
(1)
Az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: a Közösség) egyik célkitűzése, hogy - többek között a tagállamokban folytatott nukleáris kutatás előmozdítása és elősegítése, valamint közösségi kutatási és képzési program végrehajtásával történő kiegészítése révén - hozzájáruljon az életszínvonal emeléséhez a tagállamokban.
(2)
A nukleáris kutatás a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem szintjének növelése révén hozzájárulhat a társadalmi és gazdasági jóléthez és a környezeti fenntarthatósághoz. Ugyanilyen fontos a nukleáris kutatás potenciális hozzájárulása az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához.
(3)
A nukleáris kutatás támogatása révén a Közösség 2014. január 1-jétől2018. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó kutatási és képzési programja (Euratom-program) hozzá fog járulni a 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram („Horizont 2020” keretprogram) célkitűzéseinek eléréséhez, és elő fogja mozdítani az Európa 2020 stratégia végrehajtását, valamint az európai kutatási térség létrehozását és működését.
(4)
Mindamellett, hogy a nukleáris energia potenciálisan befolyásolhatja az energiaellátást és a gazdasági fejlődést, a súlyos nukleáris balesetek veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Ezért az Euratom programban a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani a nukleáris biztonságra és - adott esetben - a Közös Kutatóközpont által vizsgált biztonsági szempontokra.
(5)
A 2008. február 28-én Brüsszelben tartott Tanács ülés következtetéseiben meghatározott európai stratégiai energiatechnológiai terv (a továbbiakban: SET-terv) előirányozza a karbonszegény technológiák fejlesztésének felgyorsítását. Az Európai Tanács a 2011. február 4-i ülésén megállapodott abban, hogy az Unió és tagállamai ösztönözni fogják a megújuló energiaforrások hasznosítására, valamint a biztonságos és fenntartható karbonszegény technológiákra irányuló beruházásokat, és a SET-tervben megállapított technológiai prioritások megvalósítására fognak összpontosítani. Az egyes tagállamok továbbra is maguk döntik el, hogy a technológiák mely típusát támogatják.
(6)
Mivel minden tagállam rendelkezik nukleáris létesítménnyel vagy felhasznál - különösen orvosi célokra - radioaktív anyagokat, a Tanács a 2008. december 1-jén és 2-án Brüsszelben tartott ülésének következtetéseiben elismerte a nukleáris területhez tartozó készségek iránti folyamatos igényt, melynek kielégítése elsősorban a kutatással összekapcsolódó, közösségi szinten összehangolt megfelelő oktatással és képzéssel érhető el.
(7)
Noha mindegyik tagállam maga dönthet arról, hogy a nukleáris energiát hasznosítja-e vagy sem, azt is el kell ismerni, hogy a nukleáris energia különböző szerepet tölt be az egyes tagállamokban.
(8)
A Közösség az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás (3) aláírásával vállalta, hogy részt vesz az ITER Project felépítésében és jövőbeli kiaknázásában. A Közösség hozzájárulásának irányítása a 2007/198/Euratom tanácsi határozattal (4) létrehozott Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: Fusion for Energy) keretében történik. Az említett közös vállalkozás tevékenységét - beleértve az ITER-ét is - külön jogi aktusnak kell szabályoznia.
(9)
Ahhoz, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldás legyen a kereskedelmi mértékű energiatermelésre, először is arra van szükség, hogy az ITER sikeresen és időben megépüljön és üzembe álljon. Másodszor pedig ambiciózus, de teljesíthető ütemtervet kell készíteni a 2050-re megvalósítandó villamosenergia-termelésre vonatkozóan. E célok eléréséhez az európai magfúziós programot a szóban forgó ütemterv végrehajtását szolgáló közös tevékenységi program felé kell irányítani. A folyamatban lévő magfúziós kutatási tevékenységek eredményeinek szavatolása, valamint a magfúzió területével foglalkozó érdekelt felek hosszú távú kötelezettségvállalásának és egymással való hosszú távú együttműködésének a biztosítása érdekében gondoskodni kell a Közösségtámogatásának folyamatosságáról. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni mindenekelőtt az ITER-t támogató tevékenységekre, de a demonstrációs reaktorra irányuló fejlesztésekre is, és ezen belül adott esetben a magánszektor részvételét is erősíteni kell. Ezen ésszerűsítés és hangsúlyáthelyezés közben nem szabad kockára tenni a fúziós energia tudományos közösségében Európa által betöltött vezető szerepet.
(10)
A Közös Kutatóközpontnak továbbra is a felhasználó igényeire szabott független tudományos és technológiai támogatást kell biztosítania a közösségi szakpolitikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez, különösen a nukleáris biztonsági és védelmi kutatás és képzés területén. Az Unióban folyó kutatás emberi erőforrásainak optimális kiaknázása és a párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében a Közös Kutatóközpont által végzett új tevékenységeket minden esetben elemezni kell annak megállapítása érdekében, hogy azok összhangban állnak-e a tagállamokban folytatott tevékenységekkel. A „Horizont 2020” keretprogram nukleáris védelemmel kapcsolatos vetületeinek a Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeire kell korlátozódniuk.
(11)
A Közös Kutatóközpontnak a jövőben is további erőforrásokat kell létrehoznia versenyképes tevékenységek révén, beleértve az Euratom-program közvetett tevékenységeiben való részvételt, a harmadik felekkel folytatott munkát és - csekélyebb mértékben - a szellemi tulajdon kiaknázását is.
(12)
Az Uniónak az a szerepe, hogy - valamennyi tagállama érdekében - keretet alakítson ki az atommag-hasadási technológiákra vonatkozó közös élvonalbeli kutatás, tudásteremtés és tudásmegőrzés támogatására, különös tekintettel a biztonságra, a védelemre, a sugárvédelemre és a nonproliferációra. Ehhez független tudományos eredményekre van szükség, a Közös Kutatóközpont hozzájárulása pedig kulcsfontosságú ezen a területen. A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, 2010. október 6-i, „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című közleményében ezt elismerte, és szándékát fejezte ki, hogy a politikai döntéshozatal tudományos alapjait a Közös Kutatóközpont révén megerősítse. A Közös Kutatóközpont e feladatnak azzal kíván eleget tenni, hogy a nukleáris biztonságot és védelmet érintő kutatási tevékenységét az Unió politikai prioritásaira összpontosítja.
(13)
A tudomány és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és a tudományba vetett közbizalom megerősítése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell a polgárok és a civil társadalom tájékozott részvételét a kutatási és innovációs ügyekben, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományos oktatást, hozzáférhetőbbé kell tennie a tudományos ismereteket, olyan, felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendeket kell kidolgoznia, amelyek eloszlatják a polgárok és a civil társadalom aggályait és megfelelnek elvárásaiknak, valamint meg kell könnyítenie ez utóbbiak részvételét az Euratom-programhoz tartozó tevékenységekben.
(14)
Az Euratom-program végrehajtása folyamán reagálni kell a tudomány és a technológia, az ipar, a szakpolitikák és a társadalom lehetőségeinek és igényeinek alakulására. A menetrendeket tehát valamennyi érintett ágazat érdekelt feleivel szoros egyeztetésben kell kijelölni, és kellő rugalmasságot kell hagyni az új fejlemények figyelembevételéhez. Az Euratom-program ideje alatt külső szaktanácsadáshoz lehet folyamodni, emellett igénybe véve a megfelelő struktúrákat is, például az európai technológiai platformokat.
(15)
A 2013. február 26-27-én Brüsszelben, a Bizottság és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közös szervezésében megrendezett, egy többek között energetikai, közgazdasági és társadalomtudományi szakértők által készített, interdiszciplináris tanulmányon alapuló, „Az atommaghasadással kapcsolatos kutatások előnyei és korlátai a karbonszegény gazdaságra nézve” című szimpóziumon folytatott viták eredményei elismerték, hogy folytatni kell az európai szintű nukleáris kutatást.
(16)
Az Euratom-programnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az Unióban vonzóbbá váljon a kutatói életpálya. Megfelelő figyelmet kell fordítani - önkéntes jellegük tiszteletben tartása mellett - a Kutatók Európai Chartájára és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexére (5), valamint az európai kutatási térséggel összefüggésben meghatározott egyéb referenciakeretekre.
(17)
Az Euratom-program keretében kialakított tevékenységeknek arra kell törekedniük, hogy a kutatásban és az innovációban előmozdítsák a nők és férfiak közötti egyenlőséget, különösen a nemek közötti aránytalanság hátterében álló okok kezelésével, a női és férfi kutatók képességeinek teljes kibontakoztatásával, valamint a nemek kérdésének a projektek tartalmába való beépítésével, a kutatás színvonalasabbá tétele és az innováció serkentése céljából. A tevékenységeknek törekedniük kell továbbá a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó - az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikke szerinti - elvek érvényre juttatására.
(18)
Az Euratom-program által támogatott kutatási és innovációs tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az etikai alapelveket. A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport energiaügyi kérdésekkel kapcsolatos véleményeit adott esetben figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek továbbá figyelembe kell venniük az EUMSZ 13. cikkét, és csökkenteniük kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását, végcélként az állatfelhasználás kiváltását szem előtt tartva. Minden tevékenységet az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosításával kell végrehajtani.
(19)
A hatás növelése érdekében továbbá az Euratom-programból és a magánforrásokból származó finanszírozást a köz- és a magánszféra közötti partnerségek keretében együttesen kell mozgósítani olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljaihoz. Különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások részvételére.
(20)
Az Euratom-programnak ösztönöznie kell a közös érdeken és a kölcsönös előnyökön alapuló - különösen a biztonság területét érintő - együttműködést harmadik országokkal, mindenekelőtt a nukleáris biztonság folyamatos javításának előmozdítása céljából.
(21)
A belső piacon működő összes vállalkozás egyenlő versenyfeltételeinek biztosítása érdekében az Euratom-program nyújtotta finanszírozást az állami támogatási szabályokkal összhangban kell kialakítani, ezáltal biztosítva a közkiadások eredményességét, és megelőzve a piactorzulást, például a magánfinanszírozás kiszorítását, nem hatékony piaci szerkezetek létrehozását vagy rossz hatékonysággal működő cégek fennmaradását.
(22)
2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács következtetéseiben elismerte, hogy az uniós kutatás finanszírozásában az ellenőrzés és a kockázatkezelés újfajta megközelítésére van szükség, és új egyensúly megteremtését szorgalmazta a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és a kockázatkerülés között. A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló 2010. november 11-i állásfoglalásában (6) az Európai Parlament az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és megállapította, hogy az uniós kutatásfinanszírozás során nagyobb bizalmat és kockázattűrést kellene tanúsítani a résztvevőkkel szemben.
(23)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. A résztvevőkre háruló ellenőrzési terhen enyhíteni kell az ellenőrzési stratégia olyan értelmű felülvizsgálatával, amely a hangsúlyt a hibaarányok minimalizálásáról a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzésre és a csalások felderítésére helyezi át.
(24)
Fontos gondoskodni az Euratom-program pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint az Euratom-program minél hatékonyabb és felhasználóbarátabb végrehajtásáról, s emellett biztosítani kell a jogbiztonságot és valamennyi résztvevőnek a programhoz való hozzáférését is. Biztosítani kell a966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (a költségvetési rendelet) vonatkozó rendelkezéseinek, valamint az egyszerűsítés és a szabályozás javítása kapcsán meghatározott követelményeknek való megfelelést.
(25)
Annak érdekében, hogy az Euratom-program végrehajtása minél hatékonyabb legyen, hogy egyszerűsített eljárásoknak köszönhetően ahhoz valamennyi résztvevő könnyen hozzáférjen, valamint hogy a résztvevőkre egységes, átfogó és átlátható keret legyen irányadó, indokolt, hogy az Euratom-programban való részvételre és a kutatási eredmények terjesztésére - egyes kiigazításokkal, illetve kivételekkel - a „Horizont 2020” keretprogramra alkalmazandó, a(z) 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített szabályok vonatkozzanak.
(26)
Fontos a Szerződés 2. fejezetével összhangban továbbra is elősegíteni a résztvevők által létrehozott szellemi tulajdon hasznosítását, s eközben megvédeni a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit.
(27)
Az 1908/2006/Euratom tanácsi rendelet (8) és 139/2012/Euratom tanácsi rendelet (9) alapján létrehozott és a Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalapok fontos védőmechanizmusnak bizonyultak, mivel mérséklik a nem teljesítő résztvevők részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegekhez kapcsolódó kockázatokat. A(z) 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott résztvevői garanciaalapnak ki kell terjednie az 1908/2006/Euratom rendelet, a 139/2012/Euratom rendelet és az e rendelet alapján végzett tevékenységekre is.
(28)
Az Euratom-program keretébe tartozó közvetett tevékenységek végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a tekintetben, hogy egyrészt munkaprogramokat fogadhasson el, másrészt elfogadhassa a közvetett tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozatot. A Bizottság vonatkozó végrehajtási hatásköreit a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni.
(29)
Az Euratom-programnak a vonatkozó területeken kijelölt célkitűzései eléréséhez a horizontális tevékenységek támogatására van szükség, mind az Euratom-program keretein belül, mind a „Horizont 2020” keretprogrammal közösen.
(30)
Az eredményes teljesítményirányításhoz, beleértve az értékelést és a nyomon követést is, olyan egyedi eredményességi mutatók kidolgozására van szükség, amelyek mérhetők az idő előrehaladtával, reálisak, megfelelnek az uniós beavatkozás logikájának, továbbá a célkitűzések és a tevékenységek hierarchiáját figyelembe véve relevánsak. Megfelelő koordinációs mechanizmusokat kell bevezetni az Euratom-program végrehajtása és nyomon követése, valamint az Európai Kutatási Térség előrehaladásának, eredményeinek és működésének nyomon követése között.
(31)
A Közös Kutatóközpontnak a 96/282/Euratom bizottsági határozattal (12) létrehozott kormányzótanácsával konzultáltak a Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeinek tudományos és technológiai tartalmáról.
(32)
A jogbiztonság érdekében hatályon kívül kell helyezni a fúziós program tanácsadó bizottságának felállításáról szóló 1980. december 16-i tanácsi határozatot (13), a 84/338/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi határozatot (14), a 2006/970/Euratom tanácsi határozatot (15), a 2006/976/Euratom tanácsi határozatot (16), a 2006/977/Euratom tanácsi határozatot (17), az 1908/2006/Euratom rendeletet, a 2012/93/Euratom tanácsi határozatot (18), a 139/2012/Euratom rendeletet, a 2012/94/Euratom tanácsi határozatot (19) és a 2012/95/Euratom tanácsi határozatot (20).
(33)
A Bizottság konzultált az Euratom Tudományos és Műszaki Bizottságával,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
LÉTREHOZÁS
1. cikk
Létrehozás
Ez a rendelet létrehozza a 2014. január 1-jétől2018. december 31-ig tartó időszakra az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési programját (a továbbiakban: Euratom-program), és rögzíti a programban való részvétel szabályait, beleértve az e rendelet alapján odaítélt források kezelésével megbízott finanszírozó szervek programjaiban, valamint az e rendelet alapján és a 2013/1291/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) alapján közösen végrehajtott tevékenységekben való részvételre irányadó szabályokat is.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „kutatási és innovációs tevékenység”: a kutatási, a technológiafejlesztési, a demonstrációs és az innovációs tevékenységek teljes köre, beleértve a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés előmozdítását, az eredmények terjesztését és optimalizálását, valamint az Európai Atomenergia-közösségben (a továbbiakban: Közösség) működő kutatók képzésének és mobilitásának serkentését is;
b) „közvetlen tevékenységek”: a Bizottság által Közös Kutatóközpontja révén végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységek;
c) „közvetett tevékenységek”: olyan kutatási és innovációs tevékenységek, amelyekhez az Unió vagy a Közösség (a továbbiakban: az Unió) pénzügyi támogatást nyújt, és amelyeket résztvevők hajtanak végre;
d) „a köz- és magánszféra partnersége”: olyan partnerség, amelyben magánszektorbeli partnerek, a Közösség és - adott esetben - más partnerek, például közszektorbeli szervek vállalják, hogy közösen támogatják egy kutatási és innovációs program vagy meghatározott tevékenységek kidolgozását és végrehajtását;
e) „közszektoron belüli partnerség”: olyan partnerség, amelyben helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű közszektorbeli szervek vagy közfeladatot ellátó szervek a Közösséggel együtt vállalják, hogy közösen támogatják egy kutatási és innovációs program vagy meghatározott tevékenységek kidolgozását és végrehajtását.
3. cikk
Célkitűzések
(1) Az Euratom-program általános célkitűzése, hogy előmozdítsa a nukleáris kutatási és képzési tevékenységeket, hangsúlyt fektetve a nukleáris biztonság, a nukleáris védelem és a sugárvédelem folyamatos javítására, különösen pedig az, hogy potenciálisan hozzájáruljon az energiarendszer biztonságos és hatékony módon történő hosszú távú széntelenítéséhez. Ezt az általános célkitűzést az I. mellékletben részletezett tevékenységek útján, az e cikk (2) és (3) bekezdése szerinti különös célkitűzések elérését szolgáló közvetlen és közvetett tevékenységek formájában kell megvalósítani.
(2) Az Euratom-program közvetett tevékenységeinek különös célkitűzései a következők:
a)
a nukleáris rendszerek biztonságosságának támogatása;
b)
hozzájárulás a radioaktív véghulladék kezelésére alkalmas biztonságos, hosszú távú megoldások kifejlesztéséhez, ideértve a radioaktív hulladék végleges geológiai elhelyezését, valamint a particionálást és a transzmutációt is;
c)
a nukleáris szakértelem és kiválóság fejlesztésének és fenntartásának támogatása az Unióban;
d)
az ionizáló sugárzást felhasználó orvosi alkalmazások sugárvédelmének és fejlesztésének támogatása, ideértve többek között, hogy a radioizotópokhoz biztonságos módon lehessen hozzájutni, és azokat biztonságosan lehessen használni;
e)
előrelépés a magfúzió energiaforrásként való alkalmazhatóságának demonstrálása felé a meglévő és leendő magfúziós létesítmények hasznosítása révén;
f)
a leendő fúziós erőművek megalapozása anyagok és technológiák fejlesztésével, valamint koncepciótervek készítésével;
g)
az innováció és az ipari versenyképesség előmozdítása;
h)
a páneurópai jelentőségű kutatási infrastruktúra rendelkezésre állásának és igénybevételének biztosítása.
(3) Az Euratom-program közvetlen tevékenységeinek különös célkitűzései a következők:
a)
a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre - ezen belül a végleges geológiai elhelyezésre, valamint a particionálásra és a transzmutációra -, továbbá a leszerelésre, valamint a veszélyhelyzeti felkészültségre is kiterjedően;
b)
a nukleáris védelem javítása a nukleáris biztosítéki rendszerre, a nonproliferációra, a tiltott kereskedelem elleni küzdelemre és a nukleáris kriminalisztikára is kiterjedően;
c)
a szabványosítással kapcsolatos nukleáris tudásalap kiválóságának növelése;
d)
a tudásmenedzsment, az oktatás és a képzés ügyének előmozdítása;
e)
az Unió nukleáris biztonságra és védelemre vonatkozó politikájának támogatása.
Amennyiben a Közös Kutatóközpontra új tevékenységet bíznak, a Közös Kutatóközpont kormányzótanácsának elemzést kell végeznie annak megállapítása érdekében, hogy az összhangban áll-e a tagállamokban folytatott tevékenységekkel.
(4) Az Euratom-programot olyan módon kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a támogatott prioritások és tevékenységek megfeleljenek a változó igényeknek, és amely számol a tudomány, a technológia, az innováció, a piacok és a társadalom állandó fejlődésével az emberi erőforrások és a pénzügyi források optimális kiaknázása, valamint az Unióban folyó nukleáris kutatás és fejlesztés terén való párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében.
(5) A (2) és a (3) bekezdésben felsorolt különös célkitűzések keretein belül figyelembe vehetők az Euratom-program végrehajtási időszaka folyamán újonnan felmerülő nem várt igények. Ide tartozhatnak indokolt esetben a felmerülő lehetőségekre, válságokra és fenyegetésekre, az új uniós politikák kifejlesztésével kapcsolatos szükségletekre, valamint a jövőbeli programok keretében támogatásra előirányzott tevékenységek kísérleti kipróbálására adott válaszok.
4. cikk
Költségvetés
(1) Az Euratom-program végrehajtására szolgáló pénzügyi keret 1 603 329 000 EUR. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:
a)
a magfúziós kutatási és fejlesztési programhoz kapcsolódó közvetett tevékenységek 728 232 000 EUR;
b)
az atommaghasadáshoz, a nukleáris biztonsághoz és a sugárvédelemhez kapcsolódó közvetett tevékenységek 315 535 000 EUR;
c)
közvetlen tevékenységek 559 562 000 EUR.
Az Euratom-program közvetett tevékenységeinek végrehajtása esetében a Bizottság igazgatási kiadásai az Euratom-program időtartama alatt átlagosan legfeljebb 7 %-ot, 2018-ban pedig legfeljebb 6 %-ot tehetnek ki.
(2) Az Euratom-program pénzügyi keretéből fedezhetők a program irányításához és célkitűzései eléréséhez szükséges előkészítő, nyomonkövetési, ellenőrzési, könyvvizsgálati és értékelési tevékenységek, és különösen - ha kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez - a tanulmánykészítés és a szakértői találkozók kiadásai, valamint az elsődlegesen információfeldolgozásra és -cserére szolgáló informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadások, továbbá a Bizottságnak az Euratom-program irányítása kapcsán felmerülő, a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó minden egyéb kiadása. Az olyan folyamatos és ismétlődő tevékenységek, mint például az ellenőrzés, a könyvvizsgálat és az IT-hálózatok kapcsán felmerülő kiadások a Bizottságnak az (1) bekezdésében meghatározott igazgatási kiadásai keretében fedezhetők.
(3) Szükség szerint és kellően indokolt esetben a 2018. december 31-ig le nem záruló tevékenységekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából előirányzatok vehetők fel a 2018 utáni költségvetésbe a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadások fedezésére.
(4) Amennyiben a közvetlen tevékenységek hozzájárulnak olyan jogalanyok által létrehozott kezdeményezésekhez, amelyeket a Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésével és a 15. cikkel összhangban feladatok végrehajtásával megbízott, ez a hozzájárulás nem tekintendő a szóban forgó kezdeményezésekhez rendelt pénzügyi hozzájárulás részének.
(5) A költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekre bonthatók. Ebben az esetben a Bizottság az éves részletekre vonatkozóan minden évben a pénzügyi támogatásban részesülő tevékenységek előrehaladásának, a tervezett igényeknek és a költségvetési források rendelkezésre állásának a figyelembevételével tesz kötelezettségvállalást.
5. cikk
Harmadik országok társulása
(1) Az Euratom-programhoz a következők társulhatnak:
a)
csatlakozó, tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, az uniós programokban való részvételükre irányadó, a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelvekkel és általános feltételekkel összhangban;
b)
az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) tagjai, vagy az európai szomszédságpolitika körébe tartozó azon országok vagy területek, amelyek eleget tesznek valamennyi alábbi kritériumnak:
i.
színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitás;
ii.
a múltban jó eredménnyel történő részvétel uniós kutatási és innovációs programokban;
iii.
a szellemitulajdon-jogok tisztességes és méltányos módon történő kezelése;
c)
a hetedik Euratom-keretprogramhoz társult országok és területek.
(2) A társult országoknak az Euratom-programban való részvételére irányadó különös feltételekről - beleértve az adott társult ország bruttó hazai termékének alapján megállapított pénzügyi hozzájárulást is - az Unió és a társult országok közötti nemzetközi megállapodásokban kell rendelkezni.
II. CÍM
VÉGREHAJTÁS
I. FEJEZET
Végrehajtás, irányítás és támogatásnyújtási formák
6. cikk
Irányítás és az uniós támogatásnyújtás formái
(1) Az Euratom-program végrehajtása a költségvetési rendelet szerinti finanszírozási formák közül egynek vagy többnek, így különösen támogatásoknak, pénzdíjaknak, beszerzéseknek és pénzügyi eszközöknek az igénybevételével megvalósuló közvetett tevékenységek útján történik. A Közösség általi támogatásnyújtás továbbá a Közös Kutatóközpont kutatási és innovációs tevékenységei formájában megvalósuló közvetlen tevékenységekből is áll.
(2) A Szerződés 10. cikkében foglaltak érintése nélkül a Bizottság az Euratom-program végrehajtásának meghatározott részével megbízhatja a költségvetési rendelet58. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett finanszírozó szerveket.
A Bizottság ezenkívül az Euratom-program szerinti közvetett tevékenységek végrehajtásával megbízhatja a „Horizont 2020” keretprogram alapján létrehozott vagy abban említett szerveket is.
(3) A Bizottság a 12. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően, végrehajtási aktusok révén elfogadja a közvetett tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozatot.
7. cikk
A részvételre és a kutatási eredmények terjesztésére irányadó szabályok
(1) Az e cikk (2) és (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel, bármely jogalanynak az Euratom-program keretében végzett közvetett tevékenységekben való részvételére a(z) 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített szabályok az irányadók.
(2) Az Euratom-program alkalmazásában a(z) 1290/2013/EU rendelet 43. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti biztonsági szabályok magukban foglalják a tagállamoknak a Szerződés 24. cikke szerinti védelmi érdekeit is.
A(z) 1290/2013/EU rendelet 41. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a Bizottság vagy a finanszírozó szerv - azon eredmények esetében, amelyeket olyan résztvevők hoztak létre, amelyek a Közösség részéről pénzügyi hozzájárulásban részesültek - kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával vagy a kizárólagos vagy nem kizárólagos használati engedély megadásával szemben, amennyiben az átruházás vagy az engedély megadása olyan harmadik felek részére történik, amelyek az Euratom-programhoz nem társult harmadik országok valamelyikében vannak letelepedve, ha úgy ítéli meg, hogy az átruházás vagy az engedély megadása nem áll összhangban az Unió gazdasága versenyképességének fejlesztésére vonatkozó célkitűzéssel, vagy összeegyeztethetetlen az etikai elvekkel vagy biztonsági megfontolásokkal. Az említett biztonsági megfontolások magukban foglalják a tagállamoknak a Szerződés 24. cikke szerinti védelmi érdekeit is.
A(z) 1290/2013/EU rendelet 46. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a Közösség és közös vállalkozásai - a Közösség politikáinak és programjainak fejlesztése, végrehajtása és nyomon követése, vagy harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott nemzetközi együttműködés keretében vállalt kötelezettségek teljesítése céljából - jogosultak hozzáférni az olyan résztvevők eredményeihez, amelyek a Közösség részéről pénzügyi hozzájárulásban részesültek. E hozzáférés jogosultja feljogosíthat harmadik feleket az eredmények közbeszerzésekben való felhasználására, továbbá e hozzáférési jog magában foglalja a használati jog továbbadásának jogát, kereskedelmi célokat és a piaci versenyben való részvétel céljait nem szolgálhatja, és jogdíjmentesen biztosítandó.
(3) A(z) 1290/2013/EU rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalap az 1908/2006/Euratom rendelet és a(z) 139/2012/Euratom rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalapok helyett működik és azok jogutódjának minősül.
Az 1908/2006/Euratom rendelet és a 139/2012/Euratom rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalapokból származó összegeket 2013. december 31-ével át kell vezetni a 1290/2013/EU rendelettel létrehozott résztvevői garanciaalap javára. A 2012/93/Euratom határozat tevékenységeinek azon résztvevőinek, amelyek 2013. december 31. után írják alá a támogatási megállapodást, a résztvevői garanciaalapba kell befizetni a hozzájárulásukat.
8. cikk
Több területet érintő tevékenységek
(1) Az Euratom-program célkitűzéseinek elérése, valamint az Euratom-program és a „Horizont 2020” keretprogram közös kihívásainak kezelése érdekében az Unió pénzügyi hozzájárulásában részesülhetnek azok a tevékenységek, amelyek érintik az I. melléklet szerinti közvetett tevékenységek mindegyikét és/vagy szolgálják a „Horizont 2020” keretprogramnak a2013/743/EU tanácsi határozattal (21) létrehozott egyedi programja végrehajtását.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi hozzájárulás a közvetett tevékenységekre szánt, e rendelet 4. cikkében és a(z) 1291/2013/EU rendelet 6. cikkében rögzített pénzügyi hozzájárulások halmozásával, egyetlen finanszírozási rendszeren keresztül biztosítható.
9. cikk
A nemek közötti egyenlőség
A „Horizont 2020” keretprogram keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint - a kutatás és az innováció tartalmát illetően - a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének eredményes előmozdítását.
10. cikk
Etikai alapelvek
(1) Az Euratom-program keretében végrehajtott valamennyi tevékenységnek összhangban kell állnia az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is.
Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.
(2) Az Euratom-program keretében végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységeknek kizárólag a polgári alkalmazásokra kell összpontosulniuk.
11. cikk
Munkaprogramok
(1) A Bizottság a közvetett tevékenységek végrehajtása céljából - a 12. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási aktusok révén - munkaprogramokat fogad el. Az említett munkaprogramok teret engednek az alulról építkező, a célkitűzéseket innovatív módokon kezelő megközelítéseknek.
A munkaprogramok a költségvetési rendelettel összhangban tartalmazzák a tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos főbb elemeket, beleértve részletes célkitűzéseiket, a kapcsolódó finanszírozást és menetrendet, valamint a végrehajtás további éveire vonatkozó többéves megközelítést és stratégiai irányvonalakat is.
(2) A közvetlen tevékenységeket illetően a Bizottság - a 96/282/Euratom határozattal összhangban - többéves munkaprogramot készít, amely részletesebben meghatározza az I. mellékletben ismertetett célkitűzéseket, illetve tudományos és technológiai prioritásokat, valamint a végrehajtás menetrendjét.
Az említett többéves munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult országok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket is. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett munkaprogramokban figyelembe kell venni a tudomány, a technológia és az innováció nemzeti, uniós és nemzetközi szintű állását, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramokat szükség szerint aktualizálni kell.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett munkaprogramoknak tartalmazniuk kell egy olyan szakaszt, amely ismerteti a 8. cikkben említett, több területet érintő tevékenységeket.
12. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) A bizottság (22) két különböző konfigurációban ül össze, melyek közül az egyik az Euratom- program maghasadással összefüggő vonatkozásaival, míg a másik a magfúzióval összefüggő vonatkozásaival foglalkozik.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a bizottság véleményét írásbeli eljárás útján kérik ki, az írásbeli eljárást - ha a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri - eredmény nélkül kell lezárni.
13. cikk
A Bizottság a 12. cikkben említett bizottságot rendszeresen tájékoztatja az Euratom-program végrehajtásában összességében elért előrehaladásról, és időszerű információval látja el az Euratom-program keretében javasolt vagy finanszírozott valamennyi közvetett tevékenységről.
14. cikk
Külső szaktanács és társadalmi szerepvállalás
(1) Az Euratom-program végrehajtása céljából - megfelelő esetben - figyelembe kell venni a következőktől származó szaktanácsot és észrevételeket:
a)
a Szerződés 134. cikke szerinti Tudományos és Műszaki Bizottság;
b)
magas szintű szakértőkből álló, a Bizottság által létrehozott független tanácsadó csoportok;
c)
nemzetközi tudományos és technológiai megállapodások alapján a párbeszéd céljára létrehozott struktúrák;
d)
előremutató tevékenységek;
e)
célirányos nyilvános konzultációk (adott esetben a regionális és nemzeti hatóságok vagy érdekeltek részvételével);
f)
valamint a felelősségteljes kutatás és innováció támogatását garantáló átlátható és interaktív folyamatok.
(2) Messzemenően figyelemmel kell lenni továbbá a többek között az európai technológiai platformok, a közös programozási kezdeményezések és az európai innovációs partnerségek által megállapított kutatási és innovációs menetrendekre.
II. FEJEZET
Különös tevékenységi területek
15. cikk
Kis- és középvállalkozások
Az Euratom-programon belül különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint általánosságban a magánszektor megfelelő részvételére és az innováció rájuk gyakorolt hatásaira. Az értékelési és a nyomonkövetési intézkedések részeként a kkv-k részvételét kvantitatív és kvalitatív szempontból értékelni kell.
16. cikk
A köz- és magánszféra közötti, valamint a közszektoron belüli partnerségek
A 3. cikk szerinti célkitűzések elérése érdekében az Euratom-program különös tevékenységei végrehajthatók a következők révén:
a)
a Szerződés 5. fejezete alapján létrehozott közös vállalkozások;
b)
a „program-társfinanszírozási tevékenység” finanszírozási rendszeren alapuló, közszektoron belüli partnerségek;
c)
a(z) 1291/2013/EU rendelet 25. cikke szerinti, a köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségek.
17. cikk
Nemzetközi együttműködés harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel
(1) A harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek a(z) 1290/2013/EU rendeletben előírt feltételekkel jogosultak az Euratom-program közvetett tevékenységeiben való részvételre. Ezzel kapcsolatban az általános alapelv alóli kivételeket e rendelet 7. cikke tartalmazza. Az Euratom-program a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való nemzetközi együttműködést a következő célokból mozdítja elő:
a)
az Európai Unió kutatási és innovációs kiválóságának és vonzerejének, valamint gazdasági és ipari versenyképességének fokozása;
b)
a közös társadalmi kihívások eredményes kezelése;
c)
az Európai Unió külpolitikai és fejlesztéspolitikai célkitűzéseinek támogatása a külpolitika és a fejlesztéspolitika körébe tartozó programok kiegészítéseképpen. Törekedni kell a más uniós szakpolitikákkal való szinergiákra.
(2) Célzott tevékenységeket kell végrehajtani az együttműködés meghatározott harmadik országok vagy harmadik országokból álló csoportok viszonylatában való előmozdítása céljából, stratégiai megközelítés, valamint a közös érdek, prioritások és a kölcsönös előny elve alapján, figyelembe véve az adott országok, illetve országcsoportok tudományos és technológiai képességeit és piaci lehetőségeit, valamint a várható hatást.
Elő kell mozdítani a harmadik országok programjaiban viszonossági alapon való részvétel lehetőségét. A hatás maximalizálása érdekében elő kell mozdítani a tagállamok és a társult országok kezdeményezéseivel való koordinációt és szinergiákat. Az együttműködés jellege partnerországonként eltérő lehet.
Az együttműködés prioritásainak figyelembe kell venniük az Unió szakpolitikáinak alakulását, a harmadik országokkal való együttműködésre adódó lehetőségeket, valamint a szellemitulajdon-jogok tisztességes és méltányos kezelését.
18. cikk
Tájékoztatás, kommunikáció, hasznosítás és terjesztés
(1) Az Euratom-program végrehajtása során végzett terjesztési és tájékoztatási tevékenységeket az Euratom-program alapján támogatott tevékenységek szerves részének kell tekinteni.
(2) A kommunikációs tevékenységek közé tartozhatnak a következők:
a)
az Euratom-program szerinti finanszírozás szélesebb körű megismertetésére és igénybevételének megkönnyítésére irányuló - különösen a viszonylag kis részvételi arányú térségeket és résztvevőtípusokat célzó - kezdeményezések;
b)
az eredmények kommunikálásának, hasznosításának és terjesztésének optimalizálásához szükséges készségek átadására irányuló célirányos segítségnyújtás projekteknek és konzorciumoknak;
c)
kezdeményezések a tudományos, technológiai és innovációs vonatkozású kérdésekről való nyilvános párbeszéd és vita előmozdítására, valamint a közösségi média és az egyéb innovatív technológiák és módszerek adta lehetőségek kihasználására;
d)
az Unió politikai prioritásainak kommunikálása, feltéve, hogy a prioritások e rendelet céljaihoz kapcsolódnak; így különösen a Bizottságnak időben részletes tájékoztatást kell nyújtania a tagállamok részére.
(3) A Szerződésre és a vonatkozó uniós jogszabályokra is figyelemmel a terjesztési tevékenységek közé tartozhatnak a következők:
a)
olyan tevékenységek, amelyek több projekt - köztük más forrásból finanszírozott projektek - eredményeit egyesítik felhasználóbarát adatbázisok és a fő eredményeket összefoglaló jelentések rendelkezésre bocsátása céljából;
b)
eredmények terjesztése a szakpolitikai döntéshozók körében - beleértve a szabványügyi szerveket is - annak előmozdítására, hogy a szakpolitikai szempontból lényeges eredményeket a megfelelő nemzetközi, uniós, nemzeti és regionális szintű szervek felhasználják.
III. FEJEZET
Ellenőrzés
19. cikk
Ellenőrzés és könyvvizsgálat
(1) E rendelet végrehajtása céljából olyan ellenőrzési rendszert kell kialakítani, amely ésszerű biztosítékot jelent a működés eredményességével és hatékonyságával kapcsolatos kockázatok megfelelő kezelésére, valamint a háttérügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve, figyelemmel a programok többéves voltára, valamint az érintett kifizetések jellegére.
(2) Az ellenőrzési rendszer megfelelő egyensúlyt biztosít a bizalom és az ellenőrzés között, figyelembe véve az ellenőrzések igazgatási és egyéb költségeit az ellenőrzés minden szintjén, különös tekintettel a résztvevőkre, annak érdekében, hogy az Euratom-program elérhesse célkitűzéseit, és magához vonzhassa a legkiválóbb kutatókat és a leginnovatívabb vállalkozásokat.
(3) Az Euratom-program közvetett tevékenységeinek kiadásaira alkalmazott - az ellenőrzési rendszer részét képező - könyvvizsgálati stratégia a program egészének kiadásaiból vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén alapul. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel.
Az Euratom-program közvetett tevékenységeire fordított kiadások könyvvizsgálatát következetesen, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban kell végezni annak érdekében, hogy a könyvvizsgálat minél kisebb terhet rójon a résztvevőkre.
20. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel - csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi szankciókkal - biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság vagy annak képviselői, valamint a Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, és azon vállalkozóknál és alvállalkozóknál, akik e rendelet alapján uniós forrásokban részesültek.
A (3) bekezdésben foglaltak érintése nélkül a Bizottság az utolsó részlet kifizetésétől számított két éven belül végezhet ellenőrzéseket.
(3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) - a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (23), valamint a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (24) foglalt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően - nyomozásokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathat annak megállapítására, hogy elkövettek-e valamely támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy az Euratom-program alapján finanszírozott szerződéssel összefüggésben az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást, korrupciót vagy más jogellenes cselekményt.
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltak érintése nélkül, az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásoknak, továbbá az e rendelet végrehajtása keretében létrejött szerződéseknek, támogatási megállapodásoknak és támogatási határozatoknak olyan rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörükön belül lefolytassák az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
IV. FEJEZET
Nyomon követés és értékelés
21. cikk
Nyomon követés
(1) A Bizottság évente nyomon követi az Euratom-program végrehajtását, beleértve előrehaladását és eredményeit is. A Bizottság e tekintetben tájékoztatást nyújt a 12. cikkben említett bizottság számára.
(2) A Bizottság jelentést készít az (1) bekezdés szerinti nyomon követés eredményeiről, és nyilvánosságra hozza azokat.
22. cikk
Értékelés
(1) Az értékeléseket kellő időben kell elvégezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.
A Bizottság, figyelemmel a 2006/970/Euratom határozattal létrehozott Hetedik Euratom-keretprogram és a 2012/93/Euratom határozattal létrehozott Euratom Keretprogram (2012-2013) 2015 végéig elkészítendő utólagos értékelésére, átlátható eljárás során kiválasztott független szakértők segítségével 2017. május 31-ig időközi értékelést készít az Euratom-programról, melyben beszámol a célkitűzéseknek az - eredményekben és a kívánt hatás felé tett előrelépésben mérhető - eléréséről, az intézkedések relevanciájának fennállásáról, a források hatékonyságáról és felhasználásáról, a további egyszerűsítési lehetőségekről és az európai hozzáadott értékről. Az értékelésnek ezenkívül ki kell terjednie arra, hogy az intézkedések mennyiben járultak hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásaihoz, hogyan befolyásolták a korábbi intézkedések hosszú távú hatásait, valamint milyen mértékű volt az egyéb uniós finanszírozási programokkal - ezen belül a strukturális alapokkal - fennálló szinergia és együtthatás.
A Bizottság 2022. december 31-ig átlátható eljárás során kiválasztott független szakértők segítségével utólagos értékelést készít az Euratom-programról. Az értékelésnek ki kell terjednie az intézkedések indokaira, végrehajtására és eredményeire, valamint hosszú távú hatásaira és fenntarthatóságára annak érdekében, hogy egy ezt követő intézkedés esetleges megújítására, módosítására vagy felfüggesztésére vonatkozó döntés alapjául szolgálhasson.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak érintése nélkül az Euratom-program közvetlen és közvetett tevékenységei külön-külön értékelés tárgyát képezik.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett értékelések a 3. cikkben rögzített célkitűzések felé tett előrehaladást mérik fel, figyelembe véve a II. mellékletben meghatározott vonatkozó eredményességi mutatókat.
(4) Adott esetben és amennyiben lehetséges, a tagállamok az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatokat és információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátják.
(5) A Bizottság az (1) és a (2) bekezdésben említett értékelések következtetéseit saját észrevételeivel együtt az Európai Parlament, a Tanács, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé tárja.
III. CÍM
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
23. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések
(1) A fúziós program tanácsadó bizottságának felállításáról szóló 1980. december 16-i tanácsi határozat, a 84/338/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi határozat, a 2006/970/Euratom határozat, a 2006/976/Euratom határozat, a 2006/977/Euratom határozat, az 1908/2006/Euratom rendelet, a 2012/93/Euratom határozat a 193/2012/Euratom rendelet a 2012/94/Euratom határozat és a 2012/95/Euratom határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti.
(2) Az (1) bekezdésben említett határozatokkal létrehozott programok alapján a Közösség pénzügyi hozzájárulásában részesülő tevékenységekre és a hozzájuk kapcsolódó pénzügyi kötelezettségekre teljesítésükig továbbra is az említett programokra alkalmazandó szabályok az irányadók.
(3) A 4. cikkben említett pénzügyi keretből fedezhetők az Euratom-program valamint a 2012/93/Euratom határozat, a 2012/94/Euratom határozat és a 2012/95/Euratom határozat alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos kiadások is.
(4) A magfúziós kutatáshoz nyújtott közösségi támogatás folyamatosságát biztosítandó, az I. melléklet i) pontjában említett program-társfinanszírozási tevékenység kedvezményezettjeinél 2014. január 1-jétől felmerülő kiadások jogosulttá válnak az uniós támogatásra.
24. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.