EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1300/2013
af 17. december 2013
om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 177, stk. 2
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge artikel 174, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Unionen udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Samhørighedsfonden, som oprettes ved denne forordning, bør derfor yde et finansielt bidrag til projekter på miljøområdet og på området for transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet.
(2)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) fastlægger de bestemmelser, som er fælles for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond. Nævnte forordning udgør en ny ramme for de europæiske struktur- og investeringsfonde, herunder Samhørighedsfonden. Det er derfor nødvendigt at specificere opgaverne for Samhørighedsfonden i forhold til denne ramme og i forhold til det formål, Samhørighedsfonden tildeles i TEUF.
(3)
Der bør fastsættes særlige bestemmelser om den type aktiviteter, der kan støttes af Samhørighedsfonden for at bidrage til investeringsprioriteterne inden for de tematiske mål, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 1303/2013.
(4)
Unionen bør gennem Samhørighedsfonden kunne bidrage til aktioner til opfyldelse af dens miljømålsætninger i overensstemmelse med artikel 11 og 191 i TEUF, nemlig energieffektivitet og brug af vedvarende energi og til aktioner i andre grene af transportsektoren end de transeuropæiske net, jernbanetransport, transport ad indre vandveje og søtransport, intermodale transportsystemer og disses interoperabilitet, styring af vej-, sø- og lufttransport, renere bytransport og kollektive transportmidler.
(5)
Det bør bemærkes, at i de tilfælde hvor foranstaltninger på baggrund af artikel 192, stk. 1, i TEUF indebærer udgifter, der skønnes uforholdsmæssigt store for en medlemsstats offentlige myndigheder, og hvor der ydes finansiel støtte fra Samhørighedsfonden i medfør af artikel 192, stk. 5, i TEUF skal forureneren betaler-princippet stadigvæk finde anvendelse.
(6)
Projekter inden for det transeuropæiske transportnet (TEN-T), som støttes af Samhørighedsfonden, skal være i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (4). For at koncentrere indsatsen i den henseende bør projekter af fælles interesse som defineret i nævnte forordning prioriteres.
(7)
Investeringer med henblik på nedbringelse af drivhusgasemissionerne fra de aktiviteter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (5), bør ikke være berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, da de allerede modtager midler i forbindelse med anvendelsen af nævnte direktiv. Denne udelukkelse bør ikke begrænse muligheden for at bruge Samhørighedsfonden til at støtte aktiviteter, der ikke er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, heller ikke selv om disse aktiviteter gennemføres af de samme økonomiske aktører og omfatter aktiviteter som f.eks. energieffektivitetsinvesteringer i kraftvarmeproduktion og i fjernvarmenet, intelligente systemer til distribution, lagring og transmission af energi og foranstaltninger, der har til formål at nedbringe luftforureningen, og heller ikke selv om en af de indirekte virkninger af sådanne aktiviteter er at nedbringe drivhusgasemissionerne, eller de er nævnt i den nationale plan, der er omhandlet i direktiv 2003/87/EF.
(8)
Investeringer i boliger undtagen til fremme af energieffektivitet eller brug af vedvarende energi kan ikke være berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, da dette falder uden for anvendelsesområdet for støtte fra Samhørighedsfonden som defineret i TEUF.
(9)
For at fremskynde udviklingen af en transportinfrastruktur i hele Unionen bør Samhørighedsfonden støtte transportinfrastrukturprojekter med europæisk merværdi som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (6) for et samlet beløb på 10 000 000 000 EUR. Tildeling af støtte fra Samhørighedsfonden til disse projekter, bør være i overensstemmelse med reglerne i artikel 92, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013. I overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1316/2012 bør der kun ydes støtte til de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, med de medfinansieringssatser, der gælder for denne fond.
(10)
Det er vigtigt at sikre, at der i forbindelse med fremme af risikostyringsinvesteringer tages hensyn til specifikke risici på regionalt, grænseoverskridende og tværnationalt plan.
(11)
Komplementaritet og synergier mellem interventioner som støttes af Samhørighedsfonden, EFRU, målet for europæisk territorialt samarbejde og Connecting Europe-faciliteten bør sikres for at undgå overlapning af indsatsen og for at garantere optimale forbindelser mellem forskellige typer af infrastruktur på lokalt, regionalt og nationalt plan samt i hele Unionen.
(12)
For at opfylde Samhørighedsfondens særlige behov og i overensstemmelse med EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, er det nødvendigt inden for hvert af tematiske mål, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013, at fastlægge samhørighedsfondsspecifikke aktioner som "investeringsprioriteter". Investeringsprioriteterne bør indeholde detaljerede mål, som ikke udelukker hinanden, og som Samhørighedsfonden skal bidrage til. Sådanne investeringsprioriteter bør danne grundlag for fastlæggelsen af specifikke mål inden for operationelle programmer, der tager hensyn til programområdets særlige behov og karakteristika. For at øge fleksibiliteten og reducere den administrative byrde gennem fælles gennemførelse bør EFRU's og Samhørighedsfondens investeringsprioriteter under de tilsvarende tematiske mål stemme overens.
(13)
Der bør i et bilag til nærværende forordning fastlægges et sæt fælles outputindikatorer til brug for vurderingen af den samlede gennemførelse af operationelle programmer på EU-plan. Disse indikatorer bør svare til investeringsprioriteten og typen af aktion, der støttes i overensstemmelse med denne forordning og de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1303/2013. De fælles outputindikatorer bør suppleres med programspecifikke resultatindikatorer og i givet fald med programspecifikke outputindikatorer.
(14)
For at ændre denne forordning med hensyn til visse ikke-væsentlige bestemmelser, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår ændring af listen over fælles outputindikatorer i bilag I til denne forordning. Det er navnlig vigtigt at Kommissionens gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(15)
Målet for denne forordning, nemlig at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen for at fremme bæredygtig udvikling, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af de store forskelle mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og situationen for de mindst begunstigede områder såvel som medlemsstaternes og regionernes begrænsede finansielle midler bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(16)
Da denne forordning træder i stedet for Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 (7), bør nævnte forordning ophæves. Nærværende forordning bør dog ikke være til hinder for videreførelse eller ændring af støtte, som Kommissionen har godkendt på grundlag af forordning (EF) nr. 1084/2006 eller anden lovgivning, der gælder for denne støtte pr. 31. december 2013. Nævnte forordning eller sådan anden gældende lovgivning bør herefter fortsat gælde efter den 31. december 2013 for den pågældende støtte eller de pågældende operationer indtil deres afslutning. Ansøgninger om støtte, der er indgivet eller godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1084/2006, bør fortsat være gyldige.
(17)
For at muliggøre øjeblikkelig anvendelse af de i denne forordning fastsatte foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oprettelse af Samhørighedsfonden og genstand
1. Der oprettes hermed en Samhørighedsfond med det formål at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling.
2. Denne forordning fastlægger Samhørighedsfondens opgaver og anvendelsesområdet for dens støtte for så vidt angår målet om investeringer i vækst og beskæftigelse som omhandlet i artikel 89 i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Artikel 2
Anvendelsesområdet for støtte fra Samhørighedsfonden
1. Samhørighedsfonden støtter, samtidig med at der sikres en passende balance og i henhold til hver medlemsstats specifikke investerings- og infrastrukturbehov, følgende:
a)
investeringer i miljø, herunder områder med relation til bæredygtig udvikling og energi, som giver miljømæssige fordele
b)
TEN-T i overensstemmelse med de retningslinjer, der er vedtaget ved forordning (EU) nr. 1315/2013
c)
teknisk bistand.
2. Samhørighedsfonden yder ikke støtte til:
a)
afvikling eller opførelse af atomkraftværker
b)
investering i nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er opført på listen i bilag I til direktiv 2003/87/EF
c)
investering i boliger medmindre det vedrører fremme af energieffektivitet eller brug af vedvarende energi
d)
fremstilling, forarbejdning og markedsføring af tobak og tobaksprodukter
e)
virksomheder i vanskeligheder, jf. definitionen i Unionens statsstøtteregler
f)
investeringer i lufthavnsinfrastruktur, medmindre de vedrører miljøbeskyttelse, eller ledsages af de nødvendige investeringer for at afbøde eller mindske den tilknyttede negative miljøpåvirkning.
Artikel 3
Støtte fra Samhørighedsfonden til transportinfrastrukturprojekter under Connecting Europe-faciliteten
Samhørighedsfonden støtter transportinfrastrukturprojekter med europæisk merværdi, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1316/2013 for et beløb på 10 000 000 000 EUR i overensstemmelse med artikel 92, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Artikel 4
Investeringsprioriteter
Samhørighedsfonden støtter følgende investeringsprioriteter inden for de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, i overensstemmelse med de udviklingsbehov og vækstpotentialer, som er omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra a), nr. i), i nævnte forordning og som fastsat i partnerskabsaftalen:
a)
støtte til overgangen til en lavemissionsøkonomi i alle sektorer ved at:
i)
fremme produktion og distribution af energi udvundet fra vedvarende energikilder
ii)
fremme energieffektivitet og brug af energi fra vedvarende energikilder i virksomheder
iii)
støtte energieffektivitet, intelligent energistyring og brug af energi fra vedvarende energikilder i offentlig infrastruktur, herunder i offentlige bygninger, og boligsektoren
iv)
udvikle og gennemføre intelligente distributionssystemer, som opererer på lav- og mellemspændingsniveau
v)
fremme lavemissionsstrategier for alle typer områder, navnlig byområder, og herunder fremme af bæredygtig multimodal mobilitet i byerne og relevante afbødende tilpasningsforanstaltninger
vi)
fremme brugen af højeffektiv kraftvarmeproduktion på grundlag af efterspørgslen efter nyttevarme
b)
fremme af tilpasning til klimaforandringer og risikoforebyggelse og -styring ved at:
i)
støtte investeringer i tilpasning til klimaforandringer, herunder økosystembaserede tilgange
ii)
fremme investeringer, som afhjælper specifikke risici, sikre modstandsdygtighed over for katastrofer og udvikle katastrofeforvaltningssystemer
c)
bevare og beskytte miljøet og fremme ressourceeffektivitet ved at:
i)
investere i affaldssektoren med sigte på at kunne opfylde kravene i Unionens miljølovgivning og ved at håndtere behov for investeringer, som medlemsstaterne har identificeret, og som går videre end disse krav
ii)
investere i vandsektoren med sigte på at kunne opfylde kravene i Unionens miljølovgivning og ved at håndtere behov for investeringer, som medlemsstaterne har identificeret, og som går videre end disse krav
iii)
beskytte og genetablere biodiversitet og jordbunden og fremme økosystemtjenester herunder gennem Natura 2000 og grøn infrastruktur
iv)
træffe foranstaltninger til at forbedre bymiljøet, gennemføre byfornyelse, genoprette og dekontaminere forladte industrigrunde (herunder omlægningsområder), nedbringe luftforurening og fremme støjdæmpende foranstaltninger
d)
fremme af bæredygtig transport og afskaffelse af flaskehalsproblemer i vigtige netinfrastrukturer ved at:
i)
støtte et multimodalt europæisk fælles transportområde gennem investering i TEN-T
ii)
udvikle og forbedre miljøvenlige (herunder støjsvage) lavemissionstransportsystemer, herunder indre vandveje og søtransport, havne, multimodale forbindelser og lufthavnsinfrastruktur, for at fremme bæredygtig regional og lokal mobilitet
iii)
udvikle og rehabilitere sammenhængende interoperable jernbanesystemer af høj kvalitet og fremme støjdæmpende foranstaltninger
e)
styrke den institutionelle kapacitet for offentlige myndigheder og interessenter og en effektiv offentlig forvaltning gennem aktioner til at styrke den institutionelle kapacitet og effektiviteten af offentlige forvaltninger og offentlige tjenester i forbindelse med Samhørighedsfondens gennemførelse.
Artikel 5
Indikatorer
1. Der anvendes fælles outputindikatorer som anført i bilag I til denne forordning, programspecifikke resultatindikatorer og, hvor det er relevant, programspecifikke outputindikatorer i overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, og artikel 96, stk. 2, litra b), nr. ii) og iv), og litra c), nr. ii) og iv), i forordning (EU) nr. 1303/2013.
2. For fælles og programspecifikke outputindikatorer sættes referenceniveauerne til nul. Der fastsættes kumulative, kvantitative målværdier for disse indikatorer for 2023.
3. For programspecifikke resultatindikatorer, der vedrører investeringsprioriteter, er referenceniveauerne de seneste tilgængelige data, og der fastsættes mål for 2023. Disse mål kan udtrykkes enten kvantitativt eller kvalitativt.
4. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 7 med henblik på at ændre listen over fælles outputindikatorer fastsat i bilag I for at foretage tilpasninger, hvor det er nødvendigt for at sikre effektiv evaluering af fremskridtene i gennemførelsen af operationelle programmer.
Artikel 6
Overgangsbestemmelser
1. Denne forordning berører ikke fortsættelsen eller ændringen, herunder hel eller delvis annullering, af støtte, der er godkendt af Kommissionen i henhold til forordning (EF) nr. 1084/2006 eller anden lovgivning, der gælder for denne støtte den 31. december 2013. Nævnte forordning eller sådan anden gældende lovgivning gælder derfor fortsat efter den 31. december 2013 for den pågældende støtte eller de berørte operationer indtil deres afslutning. Med henblik på stykke dækker støtte operationelle programmer og store projekter.
2. Ansøgninger om støtte, der er indgivet eller godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1084/2006, er fortsat gyldige.
Artikel 7
Udøvelse af delegationen
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 4, tillægges Kommissionen fra den 21. december 2013 indtil den 31. december 2020.
3. Den i artikel 5, stk. 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk. 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 8
Ophævelse
Med forbehold af artikel 6 i nærværende forordning ophæves forordning (EF) nr. 1084/2006 med virkning fra den 1. januar 2014.
Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag II.
Artikel 9
Revision
Europa-Parlamentet og Rådet tager senest den 31. december 2020 denne forordning op til revision i overensstemmelse med artikel 177 i TEUF.
Artikel 10
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1300/2013/EU RENDELETE
(2013. december 17.)
a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 177. cikke második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. cikke első bekezdésének rendelkezése szerint az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze. Az e rendelet által létrehozott Kohéziós Alap ezért a közlekedési infrastruktúra területén pénzügyi hozzájárulást nyújt a környezetvédelmi és a transzeurópai hálózatok keretében megvalósítandó projektekhez.
(2)
Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA), a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezéseket a/az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet tartalmazza (3). Az említett rendelet.az Európai Strukturális és Beruházási Alapok, köztük a Kohéziós Alap új keretét képezi. E keretre és az EUMSZ-ben a számára meghatározott célra tekintettel a Kohéziós Alap feladatait pontosítani kell.
(3)
1303/2013/EU [CPR] rendeletben meghatározott tematikus célkitűzésekhez tartozó beruházási prioritásokhoz való hozzájárulás érdekében meg kell állapítani a Kohéziós Alap által támogatható tevékenységi típusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket.
(4)
Az Unió emellett a Kohéziós Alapon keresztül az EUMSZ 11. és 191. cikkével összhangban hozzájárulhat olyan uniós környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához, mint az energiahatékonyság és a megújuló energiák, valamint a transzeurópai hálózatokon kívüli közlekedési szektorban a vasúti, folyami és tengeri közlekedés, az intermodális közlekedési rendszerek és kölcsönös átjárhatóságuk, a közúti, tengeri és légi közlekedés irányítása, a tiszta városi közlekedés és a közösségi közlekedés.
(5)
Emlékeztetni kell arra, hogy amennyiben az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdésén alapuló intézkedések egy tagállam hatóságai számára aránytalanul magas költségekkel járnak és a 192. cikk (5) bekezdésének rendelkezései szerint a Kohéziós Alapból biztosított pénzügyi támogatás nyújtására kerül sor, a „szennyező fizet” elve mindazonáltal alkalmazandó.
(6)
A Kohéziós Alapból támogatott transzeurópai közlekedési hálózati TEN-T projekteknek meg kell felelniük a 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott iránymutatásoknak (4). Az ezen vonatkozásban tett erőfeszítések összpontosítása érdekében az említett határozatban meghatározott közös érdekű projektek számára elsőbbséget kell biztosítani.
(7)
A Kohéziós Alapból nem támogathatók a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló beruházások, mivel ezek már támogatásban részesülnek a fent említett irányelv keretében. Ez a kizárás azonban nem korlátozhatja annak lehetőségét, hogy a Kohéziós Alap olyan tevékenységek támogatására kerüljön felhasználásra, amelyek nem szerepelnek a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében, még ha ugyanazok a gazdasági szereplők hajtják is azokat végre, és ide tartoznak az olyan tevékenységek is, mint például - a távfűtési hálózatokba, az intelligens energiaelosztó, -tároló és -átviteli rendszerekbe és a légszennyezés csökkentését célzó intézkedésekbe - az energiahatékonyság érdekében történő beruházások, még akkor is, ha e tevékenységek egyik közvetett hatása az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése, vagy ha szerepelnek a 2003/87/EK irányelvben említett nemzeti tervben.
(8)
Lakóingatlanokba történő befektetéseket - kivéve az energiahatékonyság vagy a megújuló energiák támogatását - nem lehet támogatni a Kohéziós Alapból, mivel az EUMSZ-ben szereplő meghatározás szerint az kívül esik a Kohéziós Alapból támogatható tevékenységek körén.
(9)
Az uniós közlekedési infrastruktúra fejlesztésének felgyorsítása érdekében a Kohéziós Alapnak támogatnia kell összesen 10 000 000 000 EUR összegig a/az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott, európai hozzáadott értéket képviselő közlekedési infrastrukturális projekteket. A Kohéziós Alapból az ezen projektekhez nyújtandó támogatásnak összhangban kell állnia a 1303/2013/EU rendelet. 92. cikkének (6) bekezdése alapján meghatározott szabályokkal. A 1316/2013/EU rendelettel összhangban a támogatás kizárólag a Kohéziós Alapból támogatásra jogosult tagállamok számára állhat rendelkezésre, az erre az alapra vonatkozó társfinanszírozási rátákkal.
(10)
Fontos annak biztosítása, hogy a kockázatkezeléssel kapcsolatos befektetések támogatása során figyelembe vegyék a specifikus regionális, határokon átnyúló és nemzetközi szintű kockázatokat.
(11)
Biztosítani kell a kiegészítő jelleget és szinergiákat a Kohéziós Alap, az ERFA, az európai területi együttműködés és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) által támogatott beavatkozások között, hogy elkerülhető legyen az erőfeszítések megkettőződése és biztosítani lehessen a különféle infrastruktúrák közötti optimális kapcsolatot helyi, regionális és nemzeti szinten, valamint szerte az Európai Unióban.
(12)
A Kohéziós Alap konkrét igényeinek kielégítése érdekében, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó uniós stratégiával összhangban a/az 1303/2013/EU rendeletben meghatározottmindegyik tematikus célkitűzésen belül meg kell állapítani a Kohéziós Alap-specifikus intézkedéseket mint „beruházási prioritásokat”. E beruházási prioritásoknak olyan részletes célkitűzéseket kell meghatároznia, amelyek nem zárják ki kölcsönösen egymást, és amelyekhez a Kohéziós Alapnak hozzá kell járulnia. E beruházási prioritásoknak kell alapul szolgálniuk a programokon belüli, a programterület igényeit és jellemzőit figyelembe vevő egyedi célkitűzések meghatározásához. A közös végrehajtás lehetővé tétele révén a rugalmasság növelése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében össze kell hangolni az ERFA és a Kohéziós Alap elsődleges beruházási céljait a megfelelő tematikus célkitűzések keretén belül.
(13)
E rendelet mellékletében kimeneti indikátorokat kell létrehozni az operatív programok végrehajtásából származó uniós szintű összesített eredmények értékelése céljából. Ezen indikátoroknak meg kell felelniük az e rendelettel és a(z) 1303./2013/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban támogatott befektetési prioritásnak és tevékenységi típusnak. E kimeneti indikátorokat programspecifikus eredményindikátorokkal, és - adott esetben - programspecifikus kimeneti indikátorokkal kell kiegészíteni.
(14)
E rendelet bizonyos nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. mellékletében meghatározott kimeneti indikátorok listájának módosítása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(15)
Mivel e rendelet célját - nevezetesen a gazdasági, a társadalmi és a területi kohéziónak a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében történő megerősítését - a tagállamok a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti eltérések és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók lemaradásának mértéke, valamint a tagállamok és a régiók korlátozott pénzügyi forrásai miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet léptéke és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(16)
Mivel ez a rendelet az 1084/2006/EK tanácsi rendelet (7) helyébe lép, ez utóbbi rendeletet hatályon kívül kell helyezni. E rendelet azonban nem érinti az 1084/2006/EK rendelet alapján vagy bármely egyéb, az adott támogatásra 2013. december 31-én alkalmazandó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását. Az említett rendelet vagy más ilyen alkalmazandó jogszabály következésképpen az adott támogatásra vagy az érintett projektekre azok lezárásáig 2013. december 31. után is alkalmazandó. Az 1084/2006/EK rendelet alapján támogatás igénylésére beadott vagy jóváhagyott kérelmeknek érvényeseknek kell maradniuk.
(17)
A meghozandó intézkedések azonnali alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A Kohéziós Alap létrehozása és tárgya
(1) Kohéziós Alap jön létre az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának megerősítése céljából, a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében.
(2) A rendelet a(z) 1303/2013 rendelet.89. cikkében meghatározott, „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzéssel összhangban megállapítja a Kohéziós Alap feladatait és az általa nyújtott támogatások körét.
2. cikk
A Kohéziós Alap támogatásainak köre
(1) A Kohéziós Alap a megfelelő egyensúly fenntartása és az egyes tagállamokra jellemző befektetési és infrastrukturális szükségletek figyelembevételével támogatja:
a)
a környezeti beruházásokat, beleértve a fenntartható fejlődéssel és az energiával összefüggő területeket, amelyek környezeti előnyökkel járnak;
b)
TEN-T, a 1315/2013/EU rendeletben elfogadott iránymutatások szerint;
c)
technikai segítségnyújtást.
(2) A Kohéziós Alap nem támogatja:
a)
atomerőművek leállítását és építését;
b)
a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből eredő üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését elősegítő beruházásokat;
c)
a lakóingatlanokba történő beruházást, kivéve az energiahatékonyság vagy a megújuló energiák felhasználásának támogatását.
d)
dohány és dohánytermékek gyártása, feldolgozása és forgalomba hozatala;
e)
az uniós állami támogatási szabályok szerint nehézségekkel küzdő vállalkozások;
f)
repülőtéri infrastrukturális beruházások, a környezetvédelemhez kapcsolódók kivételével, vagy kivéve akkor, ha ezeket a negatív környezeti hatás mérsékléséhez vagy csökkentéséhez szükséges beruházások kísérik.
3. cikk
Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében közlekedési infrastrukturális projektekre nyújtott támogatás a Kohéziós Alapból
A Kohéziós Alap összesen 10 000 000 000 EUR összegig a(z) 1316/2013/EU rendeletben meghatározott, európai hozzáadott értéket képviselő közlekedési infrastrukturális projekteket támogat, összhangban a(z) 1303/2013/EU rendelet 92. cikkének (6) bekezdésével.
4. cikk
Beruházási prioritások
A hivatkozott rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett Partnerségi Megállapodásban meghatározott fejlesztési szükségletek és növekedési lehetőségek alapján a Kohéziós Alap a következő beruházási prioritásokat támogatja a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésében meghatározott tematikus célkitűzéseken belül:
a)
az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés támogatása minden ágazatban a következők révén:
i.
megújuló forrásokból nyert energia előállításának és elosztásának támogatása,
ii.
az energiahatékonyság és a megújuló energiák felhasználásának támogatása a vállalkozásokban,
iii.
az energiahatékonyság, az intelligens energiahasználat és a megújuló energiák felhasználásának támogatása a közcélú infrastruktúrákban, beleértve a középületeket és a lakóépületeket is,
iv.
intelligens alacsony és közepes feszültségen működő elosztórendszerek fejlesztése és kialakítása,
v.
alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó stratégiák támogatása valamennyi területtípuson, de különösen a városi területeken, ideértve a fenntartható multimodális városi mobilitást és a kárenyhítést előmozdító alkalmazkodási intézkedések támogatását,
vi.
a hasznos hőigény alapján a hő és a villamos energia nagy hatásfokú kapcsolt előállításának előmozdítása,
b)
az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a kockázatok megelőzésének és kezelésének elősegítése a következők révén:
i.
az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, többek között az ökoszisztémán alapuló megközelítéseket célzó beruházások támogatása,
ii.
egyedi kockázatok kezelésére, a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség biztosítására és katasztrófavédelmi rendszerek fejlesztésére irányuló beruházások elősegítése,
c)
a környezet védelme és megőrzése és a forráshatékonyság támogatása az alábbiak segítségével:
i.
a hulladékágazatba történő beruházás az uniós környezeti vívmányok követelményeinek való megfelelés és a tagállamok által megállapított, e követelményeken túlmutató beruházási igények kielégítése érdekében,
ii.
a vízgazdálkodási ágazatba történő beruházás az uniós környezeti vívmányok követelményeinek való megfelelés, és a tagállamok által megállapított, e követelményeken túlmutató beruházási igények kielégítése érdekében,
iii.
a biológiai sokféleség és a talaj megóvása, illetve helyreállítása és az ökoszisztéma-szolgáltatások előmozdítása, többek között a NATURA 2000 és a zöld infrastruktúrák révén,
iv.
a városi környezetfejlesztést, a városok megújítását, a rozsdaövezetek (köztük az átalakuló használatú területek) helyreállítását és szennyezésmentesítését és a légszennyezettség csökkentését célzó intézkedések, valamint a zajcsökkentési intézkedések támogatása.
d)
a fenntartható közlekedés támogatása és a szűk keresztmetszetek eltávolítása az alapvető fontosságú hálózati infrastruktúrákból az alábbiak révén:
i.
a multimodális egységes európai közlekedési térség támogatása a TEN-T-be történő beruházás révén,
ii.
környezetbarát - többek között alacsony zajkibocsátású - és alacsony szén-dioxid kibocsátású közlekedési rendszerek - többek között belvízi és tengeri hajózási útvonalak, kikötők, multimodális összeköttetések és repülőtéri infrastruktúra - fejlesztése és korszerűsítése, a fenntartható regionális és helyi mobilitás előmozdítása érdekében,
iii.
átfogó, magas szintű és interoperábilis vasúti rendszerek fejlesztése és helyreállítása, valamint zajcsökkentési intézkedések előmozdítása;
e)
a hatóságok és az érintettek intézményi kapacitásának növelése és eredményes közigazgatás kialakítása a Kohéziós Alap feladatainak végrehajtásához kapcsolódó közigazgatási rendszerek és közszolgáltatások eredményességének és intézményi kapacitásának megerősítése által.
5. cikk
Indikátorok
(1) A rendelet I. mellékletében meghatározott közös kimeneti indikátorokat, programspecifikus eredményindikátorokat és szükség esetén programspecifikus kimeneti indikátorokat a(z) 1303/2013/EU rendelet 27. cikke (4) bekezdésének és 96. cikke (2) bekezdése b) pontja ii. és iv. alpontjának valamint c) pontja ii. és iv. alpontjának.megfelelően kell alkalmazni.
(2) A közös és a programspecifikus kimeneti indikátorok esetében a bázisértékeket nullára állítják be. Ezen indikátorok kumulatív számszerűsített célértékeit 2023-re kell meghatározni.
(3) A beruházási prioritásokra vonatkozó programspecifikus eredményindikátorok esetében a bázisértékek a rendelkezésre álló legfrissebb adatokon alapul, a célértékeket pedig 2023-re kell meghatározni. Mennyiségi és minőségi célértékek egyaránt meghatározhatók.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 7. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az I. mellékletben meghatározott kimeneti indikátorok listájának módosítására, hogy indokolt esetben kiigazításokat tehessen az operatív programok végrehajtásában tett előrehaladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében.
6. cikk
Átmeneti rendelkezés
(1) Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1084/2006/EK rendelet alapján, vagy bármely egyéb, az adott támogatásra 2013. december 31-én irányadó jogszabály alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását beleértve annak teljes vagy részleges megszüntetését is. Az említett rendelet vagy más ilyen jogszabály következésképpen az adott támogatásra vagy az adott műveletre, azok lezárásáig, 2013. december 31. után is alkalmazandók. E bekezdés alkalmazásában a támogatás operatív programokat és nagyprojekteket fedez.
(2) Az 1084/2006/EK rendelet alapján támogatás iránt benyújtott vagy jóváhagyott kérelmek továbbra is érvényesek.
7. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak az 5. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazásának hatálya 2013. december 21-tól/től2020. december 31-ig szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonó határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) Az 5. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.
8. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az e rendelet 6. cikkének sérelme nélkül, az 1084/2006/EK rendelet 2014. január 1-jétől hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
9. cikk
Felülvizsgálat
Az Európai Parlament és a Tanács az EUMSZ 177. cikkének megfelelően 2020. december 31-ig felülvizsgálja ezt a rendeletet.
10. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.