KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 999/2014
af 23. september 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, stk. 4, artikel 11, stk. 2 og 5, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 2022/95 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af ammoniumnitrat, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90, med oprindelse i Rusland. Efter en yderligere undersøgelse, som viste, at tolden var blevet overvæltet, blev foranstaltningerne ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 663/98 (3). Efter en første udløbsundersøgelse og en første interimsundersøgelse i medfør af artikel 11, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (grundforordningen) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 658/2002 (4) en endelig antidumpingtold på 47,07 EUR pr. ton på importen af ammoniumnitrat henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90 og med oprindelse i Rusland. Efterfølgende blev der i medfør af grundforordningens artikel 11, stk. 3, gennemført en interimsundersøgelse af varedækningen og ved Rådets forordning (EF) nr. 945/2005 (5) indført en endelig antidumpingtold på mellem 41,42 EUR pr. ton og 47,07 EUR pr. ton på importen af gødninger i fast form med et indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 20, med oprindelse i Rusland.
(2)
Efter en anden udløbsundersøgelse og en anden delvis interimsundersøgelse i medfør af grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3, opretholdt Rådet ved forordning (EF) nr. 661/2008 (6) de gældende foranstaltninger. Tolden forblev uændret, undtagen for EuroChem-gruppen (7), for hvilken det faste toldbeløb varierede mellem 28,88 EUR og 32,82 EUR pr. ton.
(3)
Europa-Kommissionen (Kommissionen) godtog ved afgørelse 2008/577/EF (8) de tilsagn, som de russiske producenter JSC Acron og JSC Dorogobuzh, medlemmer af Acron' Holding Company (i det følgende samlet benævnt »Acron«), og EuroChem-gruppen havde afgivet med et kvantitativt loft. Ved afgørelse 2012/629/EU (9) tilbagekaldte Kommissionen sin godkendelse af det tilsagn, som EuroChem-gruppen havde afgivet, da det var umuligt at gennemføre tilsagnet i praksis.
(4)
Ved dom af 10. september 2008 (10), som fortolket ved dom af 9. juli 2009 (11), annullerede Retten forordning (EF) nr. 945/2005 for så vidt angår JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), som er en del af OJSC UCC UralChem (UralChem). I overensstemmelse hermed ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 989/2009 (12) forordning (EF) nr. 661/2008. Derfor gælder antidumpingtolden (47,07 EUR pr. ton) for så vidt angår virksomheden Kirovo kun for import af ammoniumnitrat, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(5)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (13) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet den 28. marts 2013 af en europæisk sammenslutning af gødningsproducenter, »Fertilisers Europe« (ansøgeren), på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 25 % af Unionens samlede produktion af den pågældende vare.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat og fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(7)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod sammenslutningen af russiske gødningsproducenter (RFPA), at kun en vis del af EU-producenterne af gødningssammensætning af ammoniumnitrat (FGAN) støttede anmodningen, og at EU-producenterne af alle sammensætninger af ammoniumnitrat og andre ammoniumnitratgødninger tegner sig for en andel, der er tre gange større end ansøgerens. Denne påstand er dog ubegrundet, da ansøgeren og dem, der støtter anmodningen, producerer FGAN og andre varer, der er omfattet af denne udløbsundersøgelse. Det var derfor ikke kun FGAN-producenter, der støttede anmodningen, men også producenter af andre typer af den pågældende vare, og den kvantitative tærskel for indledning af en undersøgelse var nået.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(8)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 12. juli 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (indledningsmeddelelsen) (14) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(9)
Inden indledningen af undersøgelsen fremsatte RFPA bemærkninger til de gældende foranstaltninger og rejste tvivl om deres lovlighed. På baggrund af de oplysninger, der var blevet fremsendt til Kommissionen inden indledningen, om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade i tilfælde af foranstaltningernes udløb, påstod samme part, at der ikke var noget grundlag for indledningen af en udløbsundersøgelse.
(10)
Kommissionens tjenestegrene svarede denne interesserede part, at de kun ser nærmere på de synspunkter, der fremføres af andre parter end ansøgeren, når undersøgelsen er blevet indledt.
(11)
For bedre at kunne udøve sin ret til at forsvare sig anmodede samme interesserede part også om adgang til den anmodning om en udløbsundersøgelse i den udgave, der blev indgivet den 28. marts 2013, og som der henvises til i indledningsmeddelelsen, samt til den mangelskrivelse, som Kommissionens tjenestegrene fremsendte til ansøgerne vedrørende deres anmodning om en udløbsundersøgelse. Kommissionens tjenestegrene meddelte den interesserede part, at beslutningen om at indlede en undersøgelse kun var baseret på den konsoliderede udgave af den anmodning, der omfattede svaret på mangelskrivelsen. Tidligere udgaver og udkast er ikke relevante. Det ville derfor ikke være i strid med partens ret til at forsvare sig, at der ikke gives adgang til den oprindelige udgave og mangelskrivelsen. Parten anmodede høringskonsulenten om at gribe ind i denne angivelige overtrædelse af retten til at forsvare sig. Den 4. marts 2014 støttede høringskonsulenten Kommissionens tjenestegrenes holdning.
(12)
Den interesserede part anmodede også om adgang til anmodningen om en udløbsundersøgelse vedrørende to andre sager. Parten påstod, at disse anmodninger var blevet afvist som ubegrundet, og at adgang til disse dokumenter ville gøre det muligt at sammenligne omstændighederne i de to sager med den forestående undersøgelse, at forstå Kommissionens analyse af anmodningens tilstrækkelighed i hver enkel sag og derved gøre det muligt at udøve sin ret til at forsvare sig i tilstrækkelig grad. Kommissionens tjenestegrene fremsendte alle nærmere oplysninger til parten, og den 4. marts 2014 støttede høringskonsulenten Kommissionens tjenestegrenes holdning.
1.4. Undersøgelse
1.4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(13)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat og fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2012 til 30. juni 2013 (den nuværende undersøgelsesperiode eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2010 til 30. juni 2013 (den betragtede periode).
(14)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod RFPA, at der sammenlignet med den foregående udløbsundersøgelse, der førte til forordning (EF) nr. 661/2008, havde været en ubegrundet ændring i metode, eftersom den betragtede periode i den foregående undersøgelse var længere.
(15)
Ifølge Kommissionen kan de af RFPA påståede omstændigheder ikke betegnes som en ændring i metode i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 9. I hvert fald gøres der opmærksom på det i de følgende beskrevne forhold. Normal praksis i Kommissionen er, at den betragtede periode normalt dækker NUP og de tre foregående kalenderår, medmindre NUP selv dækker en betydelig del af det foregående kalenderår. I den sidstnævnte situation kan der undtagelsesvist tages højde for fire kalenderår. Dette var tilfældet i den foregående udløbsundersøgelse. Påstanden afvises derfor.
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(16)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen særligt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og myndighederne i Rusland (det pågældende land), kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen, og opfordrede dem til at deltage.
(17)
Interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel.
1.4.3. Stikprøveudtagning
(18)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningen artikel 17.
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(19)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af produktionen i Unionen og salgsmængden på EU-markedet af samme vare i NUP. Stikprøven bestod af fire EU-producenter fra Frankrig, Litauen, Polen og Det Forenede Kongerige (15), der tegner sig for ca. 42 % af EU-produktionen og 41 % af salget i EU. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve.
(20)
En interesseret part påstod, at den midlertidige stikprøve af EU-producenter kun burde omfatte producenter af ammoniumnitrat, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90, som oprindeligt fastsat ved forordning (EF) nr. 2022/95, og ikke også producenter af gødninger i fast form med et indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 20, som fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2005.
(21)
Årsagen til denne påstand var, at dommen afsagt af Retten i Første Instans i sag nr. T-348/05, der er omhandlet i betragtning 4, annullerede forordning (EF) nr. 945/2005, som udvidede varedækningen set i forhold til den oprindelige undersøgelse.
(22)
Denne påstand er ubegrundet. Den pågældende dom annullerede kun forordning (EF) nr. 945/2005 for så vidt angik én russisk eksporterende producent. For alle andre russiske producenter er den gældende varedækning fortsat den, der er fastsat i forordning (EF) nr. 945/2005. Under alle omstændigheder producerer alle EU-producenter i stikprøven ammoniumnitrat, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90. Gødninger i fast form, henhørende under de andre KN-koder, produceres af EU-erhvervsgrenen og er blot resultatet af yderligere kemiske aktiviteter eller blandingsaktiviteter med henblik på fremstilling af blandingsgødninger, også benævnt »stabiliserede gødninger« eller »blandinger«, forudsat de har et nitrogenindhold på over 28 vægtprocent eller et indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent.
(23)
Derfor er stikprøven repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
b) Stikprøveudtagning af importører
(24)
For at afgøre om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage denne, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger.
(25)
Ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede stikprøveskemaet, og derfor var en stikprøveudtagning ikke nødvendig.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Rusland
(26)
For at afgøre om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Rusland om at indgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger. Kommissionen bad endvidere Ruslands faste repræsentation ved Unionen om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
(27)
Otte eksporterende producenter i det pågældende land indgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I NUP blev importen til Unionen hovedsageligt foretaget i medfør af de godkendte tilsagn. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af fire eksporterende producenter, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Disse producenter tegnede sig for den største mængde af det samlede eksportsalg. De omfattede de to virksomheder, der eksporterede til Unionen i medfør af tilsagnet i NUP. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger. Kommissionen besluttede således at fastholde den foreslåede stikprøve og underrettede alle interesserede parter om udtagningen af den endelige stikprøve.
(28)
Kommissionen udvalgte følgende fire virksomheder til at indgå i stikprøven:
-
Acron
-
EuroChem
-
UralChem
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Baseret på besvarelserne af stikprøvespørgeskemaerne repræsenterede stikprøven 88 % af det samlede eksportsalg fra Rusland (til Unionen og til tredjelande) i NUP.
1.4.4. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(30)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle de russiske eksporterende producenter, der havde bedt herom, samt til EU-producenterne i stikprøven, brugere og erhvervssammenslutninger, der havde givet sig til kende inden for de tidsfrister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(31)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire russiske eksporterende producenter i stikprøven og fra de fire EU-producenter i stikprøven. Én erhvervssammenslutning, der repræsenterer brugere, nemlig National Farmers' Union of England and Wales (NFU), indgav en delvis spørgeskemabesvarelse.
(32)
For så vidt angår russiske eksporterende producenter var det kun Acron, der indgav en fuldstændig spørgeskemabesvarelse. De tre øvrige virksomheder i stikprøven - EuroChem, UralChem og SBU Azot - indgav kun delvise besvarelse og nøjedes med at indgive oplysninger om kapacitet, samlede salgstal ab fabrik og visse oplysninger om deres produktionsomkostninger. På grund af disse delvise besvarelser havde Kommissionen ikke mulighed for at kontrollere salgsoplysningerne eller produktionsomkostningerne fuldt ud.
(33)
Kommissionen meddelte de tre berørte eksporterende producenter i stikprøven, at den havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med de manglende oplysninger, og de gjorde brug af deres ret til at blive hørt af høringskonsulenten. Kommissionen anførte i de fremlæggelser af oplysninger, der specifikt henvendte sig til hver af de tre berørte eksporterende producenter i stikprøven, hvilke af virksomhedernes oplysninger den havde anvendt i sin analyse, samt hvilke oplysninger, den mente, var ufuldstændige, og hvor den derfor havde anvendt »foreliggende faktiske oplysninger« i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1. Nærmere bestemt anvendte Kommissionen samlede salgstal ab fabrik i stedet for detaljerede tal baseret på transaktionsspecifikke oplysninger.
(34)
European Fertilisers Import Association (EFIA), en sammenslutning, der repræsenterer importører, anmodede desuden om at blive anerkendt som en interesseret part på vegne af sine medlemmer og fremsatte skriftlige bemærkninger. Tre individuelle importører oplyste, at de ikke længere importerede gødninger med oprindelse i Rusland.
(35)
Der blev også fremsat skriftlige bemærkninger fra en række sammenslutninger af brugere, navnlig Sammenslutningen af Landbrugsorganisationer i EU (COPA)/Sammenslutningen af Landbrugs-Andelsorganisationer i EU (COGECA), NFU, og fra de franske sammenslutninger AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) og AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe en afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:
EU-producenter:
-
AB »ACHEMA«, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litauen
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe »Puławy« S.A, Polen
-
Grow How UK limited, Ince, Det Forenede Kongerige
-
YARA France S.A., Frankrig.
Eksporterende producenter i Rusland
-
JSC Acron, JSC Dorogobuzh, den forretningsmæssigt forbundne forhandler ZAO Agronova - Bryansk (Acron)
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot og OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem)
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot og Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem)
-
Kemerovo JSC »Azot« og LLC »Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant« (SBU Azot).
Forretningsmæssigt forbundet importør
-
Agronova Europe AG, Schweiz (forretningsmæssigt forbundet til Acron).
1.5. Fremlæggelse af oplysninger
(37)
Den 13. juni 2014 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger for alle interesserede parter, på grundlag af hvilke den agtede at foreslå opretholdelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger, og den opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og i givet fald taget i betragtning.
(38)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede RFPA igen, at der i løbet af undersøgelsen angiveligt havde fundet en række proceduremæssige uregelmæssigheder sted, og den henviste til Kommissionens afslag på adgang til den oprindelige udgave af den anmodning, som ansøgeren havde indgivet den 28. marts 2013, samt den angiveligt ikke rettidigt bevilgede adgang til det ikke-fortrolige dossier.
(39)
For så vidt angår anmodningen om adgang til den oprindelige anmodning om den fornyede undersøgelse forklarede Kommissionens tjenestegrene flere gange skriftligt og mundtligt, herunder også til møder under ledelse af høringskonsulenten, årsagerne til, at anmodningen ikke kunne imødekommes under det gældende regelsæt.
(40)
For så vidt angår den angiveligt ikke rettidigt bevilgede adgang til det ikke-fortrolige dossier er det Kommissionens opfattelse, at RFPA's ret til at forsvare sig ikke er berørt heraf, selv hvis påstanden havde været berettiget. For det første fremlagde Kommissionen rettidigt væsentlige oplysninger for RFPA, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at opretholde foranstaltningerne, og den gav RFPA tilstrækkelig tid til at reagere. For det andet havde RFPA inden fremlæggelsen af oplysninger fået bevilget adgang til hele det ikke-fortrolige dossier.
(41)
RFPA påstod også, at de møder, der var blevet afholdt i april og maj 2014 mellem Kommissionens tjenestegrene og ansøgeren, ikke »i modsætning til normal praksis« var blevet optaget i det ikke-fortrolige dossier, og at de fortrolige oplysninger, som ansøgeren indgav i maj 2014, ikke var ledsaget af et tilsvarende ikke-fortroligt sammendrag.
(42)
Det er normal praksis, at interesserede parter, der anmoder om en høring, fremfører deres synspunkter mundtligt og ledsager dem med skriftlig dokumentation. Den ikke-fortrolige udgave af sådan dokumentation lægges ind i det dossier, der stilles til rådighed og gøres tilgængelig for enhver anden interesseret part. Disse dokumenter omfatter protokoller af møder og høringer afholdt af Kommissionens tjenestegrene. Derfor afvises denne påstand som faktuel ukorrekt.
(43)
For så vidt angår den anden påstand var det ikke muligt at indgive den ikke-fortrolige udgave af de fortrolige oplysninger, der blev indgivet i maj 2014, på anden måde uden at afsløre EU-producenternes forretningshemmeligheder. Denne påstand kan derfor heller ikke godtages.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(44)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som den, der er defineret i forordning (EF) nr. 661/2008, dvs. gødninger i fast form med et indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 20, og med oprindelse i Rusland (herefter benævnt »AN« eller »den pågældende vare«). For så vidt angår AN produceret af JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo) er den pågældende vare dog kun AN, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90, jf. forordning (EF) nr. 989/2009.
(45)
Den vigtigste råvare i produktionen af AN er gas, der tegner sig for 70-80 % af de samlede produktionsomkostninger. Formålet med udvidelsen af varedækningen i 2005 var også at dække det ammoniumnitrat, der blev tilsat næringsstofferne phosphor og/eller kalium, efter det var blevet konstateret, at disse blandinger hovedsageligt havde samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme agronomiske egenskaber.
(46)
Det bemærkes, at KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90 (henholdsvis »ammoniumnitrat, ikke i vandig opløsning« og »blandinger af ammoniumnitrat med calciumcarbonat eller andre uorganiske stoffer uden gødningsværdi, med indhold af nitrogen på over 28 vægtprocent«) kan indeholde AN anvendt til industriformål (som f.eks. fremstillingen af sprængstoffer) og AN anvendt til landbrugsformål. Begge typer har samme tekniske og kemiske egenskaber, kan nemt erstatte hinanden og anses som værende den pågældende vare.
(47)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod repræsentanterne for de russiske myndigheder, at udvidelsen af varedækningen i 2005 er uforenelig med WTO's antidumpingaftale, fordi der ikke var truffet nogen afgørelse i spørgsmålet om dumping, skade og årsagssammenhæng for så vidt angår de yderligere varer, der var omfattet af udvidelsen i 2005.
(48)
Denne påstand er ubegrundet af de grunde, der er nævnt i betragtning 22, og afvises derfor.
2.2. Samme vare
(49)
Som i de foregående undersøgelser konstateredes det, at AN, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland, og AN, der eksporteres til Unionen fra Rusland, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelser. De anses derfor for at være samme vare i forbindelse med denne undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(50)
Det AN, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, er i henseende til fysiske og tekniske egenskaber samme vare som det AN, der eksporteres til Unionen fra Rusland.
3. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(51)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
3.2. Dumpingimport i NUP
(52)
Som anført i betragtning 32 var der kun én eksporterende producent (Acron) i stikprøven, der samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Men som anført i betragtning 3 godtog Kommissionen i 2008 et pristilsagn fra Acron, der stadig var gældende i NUP. På grund af det eksisterende pristilsagn blev Acrons eksportpriser i NUP bestemt af det pristilsagn, der fastsætter en mindsteimportpris. Derfor blev disse eksportpriser ikke betragtet som et pålideligt element i forbindelse med vurderingen af, hvorvidt der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, såfremt antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
(53)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte RFPA, at dette betyder, at Kommissionen havde konstateret, at der ikke fandt nogen faktisk dumping sted. Det er ikke korrekt. Da de russiske eksporterende producenter i stikprøven ikke samarbejdede fuldt ud, med undtagelse af Acron, havde Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger til at foretage eventuelle dumpingberegninger på grundlag af virksomhedernes egne oplysninger. Kommissionen kunne have foretaget en dumpingberegning for Acron, men som beskrevet i betragtning i 52, mente den ikke, at virksomhedens oplysninger var pålidelige i forbindelse med denne udløbsundersøgelse.
(54)
Ifølge Acron var Kommissionens argument, at virksomhedens faktiske priser til EU var upålidelige på grund af det gældende pristilsagn, og at de derfor ikke kunne anvendes til at fastsætte en eksportpris, ulovligt. Dette var dog ikke Kommissionens argument. Kommissionen hævdede ikke, at eksportpriserne ikke som sådan kunne anvendes på grund af pristilsagnet, men konstaterede, at sådanne eksportpriser blev betragtet som et upålideligt element i forbindelse med en analyse af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping for så vidt angår de særlige omstændigheder, der gør sig gældende i denne undersøgelse. Ifølge Kommissionen er eksportpriser, der er baseret på et pristilsagn, ikke en relevant indikator, når eksporterende producenters fremtidige adfærd i forbindelse med fraværet af foranstaltninger og pristilsagn skal analyseres.
(55)
I modsætning til Acrons påstand kan virksomhedens eksportpriser til EU ikke anses for kun at være resultatet af normale markedsvilkår. I hele NUP var Acron den eneste russiske eksporterende producent, der drog fordel af et pristilsagn, da alle andre russiske eksporterende producenter var pålagt en told. Disse elementer havde helt klart indflydelse på Acrons konkurrencemæssige position som eneste russiske leverandør til EU-markedet.
3.3. Sandsynligheden for fornyet dumping
(56)
I lyset af overvejelserne i betragtning 52 til 55 analyserede Kommissionen, om der var bevis for sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Den analyserede følgende faktorer: Eksportprisen ved salg fra Rusland til andre markeder, produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i hele Rusland samt EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
3.3.1. Eksport fra Rusland til andre markeder
(57)
Kommissionen fastslog, at Acrons vejede gennemsnit af eksportprisen ab fabrik til tredjelande som f.eks. Brasilien, Colombia og Peru i NUP var lavere end den gennemsnitlige hjemmemarkedspris ab fabrik, der faktisk blev betalt eller skulle betales i NUP. Acron solgte derfor til dumpingpriser til tredjelandsmarkeder, særligt til Brasilien, der er langt det vigtigste eksportmarked i tredjelandene.
(58)
For så vidt angår de tre andre eksporterende producenter i stikprøven konstaterede Kommissionen også, at deres vejede gennemsnitlige salgspriser ab fabrik til tredjelande som f.eks. Brasilien, Peru, Colombia, Ukraine og Kasakhstan var lavere for alle tre producenter end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser ab fabrik, der blev betalt eller skulle betales i NUP. Derfor solgte de også til dumpingpriser. Denne konstatering var baseret på kontrollerede oplysninger indgivet af russiske eksporterende producenter, der tegnede sig for omkring 80 % af eksporten til tredjelande. Kommissionen behøvede derfor ikke anvende russiske eksportstatistikker, som foreslået af RFPA. Alle fire eksporterende producenter i stikprøven eksporterede til tredjelande til en bæredygtig pris i NUP.
(59)
RFPA påstod, at de oplysninger, der var tilgængelige i dokumentet med fremlæggelse af oplysninger, tydede på, at der for så vidt angår EuroChem ikke fandt dumping sted eller, at der højest var tale om ubetydelig dumping. Argumentet er ikke relevant. Formålet med analysen er ikke at beregne EuroChems nøjagtige margin, men at afgøre, om der er sandsynlighed for fornyet dumping fra Rusland, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. I den sammenhæng afslørede undersøgelsen, at også EuroChems gennemsnitlige priser ab fabrik ved salg til tredjelande var lavere end deres hjemmemarkedspriser ab fabrik, og at der derfor var tale om dumpingpriser. EuroChems prispolitik for salg til tredjelande (priser ved salg til eksport der ligger under hjemmemarkedspriserne) er en relevant faktor, som den overordnede afgørelse om, at der sandsynligvis vil finde fornyet dumping til EU sted, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, er baseret på.
(60)
RFPA anførte, at der i forbindelse med dumpingberegningerne ikke var blevet anvendt passende metoder. Som forklaret beregnede Kommissionen ikke dumpingmargener, men sammenlignede blot gennemsnitlige hjemmemarkedspriser ab fabrik med eksportpriser ab fabrik på baggrund af oplysninger fra virksomhederne i stikprøven. I forbindelse med en analyse af sandsynligheden for fornyet dumping er det ikke nødvendigt at beregne nøjagtige dumpingmargener, så der var ingen grund til at anvende cif-priser, som foreslået af RFPA.
(61)
RFPA gjorde gældende, at Kommissionen ikke sammenlignede priser for hver enkel varetype, og at der ikke blev foretaget nogen justering i forhold til handelsleddet. Kommissionen analyserede påstanden og konstaterede en tilsvarende prisforskel, selv hvis sammenligningen var blevet foretaget for hver enkel varetype. Under alle omstændigheder kunne justeringen ikke blive foretaget i forhold til handelsleddet, da virksomhederne i stikprøven, undtagen Acron, kun samarbejdede delvist og ikke indgav tilstrækkeligt detaljerede oplysninger, herunder særligt detaljerede transaktionsspecifikke oplysninger. Denne påstand afvises derfor.
(62)
Eksportsalg til Unionen i NUP kunne ikke anvendes til at bestemme den fremtidige adfærd for så vidt angår de tre andre eksporterende producenter i stikprøven. Grunden hertil var, at EuroChem ligesom Acron i NUP kun eksporterede i henhold til pristilsagnet. EuroChem solgte kun til Unionen i den periode, hvor virksomheden havde et gældende tilsagn, og den blev derimod ikke registeret for noget salg, efter Kommissionen den 11. oktober 2012 trak tilsagnet tilbage ved afgørelse 2012/629/EU. For så vidt angår SBU Azot og UralChem solgte de ikke den pågældende vare til Unionen i NUP.
(63)
Kommissionen fandt det ikke nødvendigt at fastslå, om hjemmemarkedssalg fandt sted i normal handel. De faktiske hjemmemarkedspriser viser da også allerede, at priserne på eksportsalg til tredjelandsmarkeder er dumpet. En undersøgelse af hjemmemarkedssalgets rentabilitet - hvorved den normale værdi ville skulle fastsættes (på grundlag af omkostninger og rimelig fortjeneste), hvis det skulle vise sig, at sådanne salg genererer underskud - kunne derfor kun have ført til en stigning i den normale værdi og således af den dumpingmargen, der var fastsat for eksport til tredjelandsmarkeder.
(64)
I forbindelse med en udløbsundersøgelse og en analyse af sandsynligheden for fornyet dumping er det tilstrækkeligt at fastslå, om der er sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Ifølge Kommissionen var det derfor ikke nødvendigt at analysere hjemmemarkedssalgets rentabilitet, og den undersøgte således ikke produktionsomkostningernes pålidelighed i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5.
(65)
I lyset af disse overvejelser konkluderer Kommissionen, at de russiske eksporterende producenter i øjeblikket sælger den pågældende vare til dumpingpriser til tredjelande i Latinamerika, Østeuropa, Afrika og Asien. For så vidt angår de fire eksporterende producenter i stikprøven udgjorde deres gennemsnitlige eksportpris ab fabrik til tredjelande 201 EUR pr. ton i NUP, mens den gennemsnitlige hjemmemarkedssalgspris ab fabrik udgjorde 221 EUR pr. ton. Kommissionen mener derfor, at der er sandsynlighed for, at de russiske eksporterende producenters salg til Unionen også ville være til dumpingpriser, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
(66)
RFPA påstod, at sammenligningen af priser på det russiske hjemmemarked med russiske eksportpriser til tredjelande er meningsløs. I denne henseende mener Kommissionen dog, at disse priser er vigtige indikatorer, når det skal vurderes, hvordan fremtidig eksport til Unionen sandsynligvis vil udvikle sig, hvis foranstaltningerne udløber, idet russisk eksport til de fleste tredjelande ikke er pålagt en antidumpingtold. Eksportpriser til tredjelande er især et vigtigt element i denne overordnede vurdering, da der ikke foreligger pålidelige oplysninger om russisk eksport til Unionen i NUP, som forklaret i betragtning 52.
(67)
I denne henseende hævdede den russiske regering og Acron, at opretholdelsen af foranstaltningerne i forvejen er ulovlig, da sådanne foranstaltninger først og fremmest blev indført med forordning (EF) nr. 661/2008 ved at anvende den påståede ulovlige metode, hvor gaspriserne justeres til at fastsætte den normale værdi.
(68)
Som anført i betragtning 63 mente Kommissionen ikke, at det i denne undersøgelse var nødvendigt at afgøre, om hjemmemarkedssalget fandt sted i normal handel, hvilket muligvis ville betyde, den normale værdi ville skulle beregnes. Som Acron korrekt påpegede i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, udelukker dette ikke beregningen af en normal værdi, herunder nødvendige justeringer, i eventuelle fremtidige undersøgelser.
3.3.2. Uudnyttet kapacitet
(69)
Kommissionen fastslog de kendte russiske producenters uudnyttede kapacitet på følgende grundlag. Oplysningerne om uudnyttet kapacitet for så vidt angår de fire virksomheder i stikprøven var baseret på deres spørgeskemabesvarelser og om nødvendigt korrigeret efter kontrolbesøgene. Der blev taget højde for den samlede uudnyttede kapacitet for så vidt angår de anlæg, der fremstiller både ammoniumnitrat anvendt som gødning og ammoniumnitrat anvendt til industriformål (som f.eks. til fremstillingen af sprængstoffer), det såkaldte »Ammoniumnitrat med lav densitet«, der også er den pågældende vare, jf. betragtning 46. Tilsvarende blev der også taget højde for den uudnyttede kapacitet på de anlæg, der kun fremstiller ammoniumnitrat anvendt til industriformål. Endvidere var Kirovos samlede uudnyttede kapacitet inkluderet i beregningen af den uudnyttede kapacitet, da den uudnyttede kapacitet af andre typer ammoniumnitrat, der på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af antidumpingforanstaltningerne (16), nemt kan anvendes til at fremstille ammoniumnitrat, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90.
(70)
Ud af de resterende fem russiske producenter var der kun én virksomhed, der indsendte et individuelt svar om sin uudnyttede kapacitet til Kommissionen. RFPA indsendte oplysninger for de øvrige.
(71)
I de tilfælde hvor de faktiske produktionstal, som de russiske producenter, der ikke indgik i stikprøven, havde fremlagt, var højere end den indberettede kapacitet, blev den faktiske produktion anvendt som grundlag til at bestemme den faktiske kapacitet. Den indberettede kapacitet var i sådanne tilfælde beregnede kapaciteter (dvs. anlæggets forventede kapacitet), der ikke er blevet berigtiget efter anlæggenes opgradering, der resulterede i en forøget kapacitet.
(72)
På baggrund heraf fastslog Kommissionen, at de russiske eksporterende producenters samlede kapacitet udgjorde 9 592 000 ton i NUP, mens deres faktiske produktion (herunder ammoniumnitrat anvendt til industriformål og andre typer ammoniumnitrat, der på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af antidumpingforanstaltningerne (17)) udgjorde 8 519 105 ton.
(73)
Som konsekvens heraf og i modsætning til RFPA's påstande om, at de eksporterende producenters installerede kapacitet udnyttes fuldt ud, havde de eksporterende producenter i NUP en uudnyttet kapacitet på 1 070 000 ton. Den sidstnævnte mængde svarer til 16,9 % af EU-forbruget (baseret på det beregnede forbrug i NUP på 6 350 000 ton, jf. afsnit 5.1 nedenfor).
(74)
I forbindelse med sin fremadrettede analyse fastslog Kommissionen dog også, at kapaciteten steg yderligere efter NUP med omkring 472 000 ton, fordi nogle eksporterende producenter i stikprøven installerede ny kapacitet. Den samlede uudnyttede kapacitet udgjorde dermed 24,3 % af EU-forbruget.
(75)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede RFPA, at der ikke eksisterer nogen uudnyttet kapacitet, eller at Kommissionen i det mindste burde undersøge det faktum, at der ikke eksisterede nogen beregnet kapacitet. RFPA var heller ikke enig i, at der var blevet installeret ny kapacitet efter NUP.
(76)
RFPA og de russiske eksporterende producenter indberettede deres installerede kapacitet på baggrund af en beregnet teoretisk kapacitet, der i nogle tilfælde tager højde for de seneste opgraderinger. Dette stod klart for Kommissionen efter kontrolbesøgene, og den tog højde herfor. For så vidt angår de russiske producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev den indberettede beregnede kapacitet godkendt for de russiske producenter, der ikke indgik i stikprøven, og hvis produktion lå under den indberettede kapacitet, som RFPA korrekt anførte i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. For så vidt angår andre producenter, der ikke indgik i stikprøven, og hvis indberettede faktiske produktionstal var højere end den indberettede kapacitet, blev den faktiske produktion anvendt som grundlag for at bestemme den reelle kapacitet. RFPA's oplysninger blev anvendt i forbindelse med de tre producenter, der ikke indgik i stikprøven og ikke indsendte nogen oplysninger om kapacitet og produktion.
(77)
Ifølge Kommissionen er dette en klar og sammenhængende tilgang til at bestemme russiske producenters samlede produktionskapacitet af den pågældende vare. Selv om det modsatte blev påstået, blev der anvendt den samme metode over for alle producenter. Hvis den faktiske produktion var højere end den indberettede beregnede kapacitet, f.eks. grundet en opgradering af produktionsanlæggene, ser Kommissionen ingen grund til, at der ikke reelt ikke kan tages højde for sådan yderligere kapacitet, eftersom det er åbenlyst, at den beregnede kapacitet er ukorrekt. Påstanden om, at denne metode angiveligt ikke er normal for markedet, anses ikke som et argument for ikke at tage højde for de faktiske produktionstal. Derudover er måden at beregne EU-erhvervsgrenens kapacitet på, som hævdet af RFPA, irrelevant for at kunne fastslå de russiske producenters samlede produktionskapacitet.
(78)
Blot fordi der i nogle sager ikke blev anvendt den indberettede beregnede kapacitet, og den blev erstattet af aktuelle, hovedsageligt kontrollerede produktionsoplysninger, betyder det ikke, at Kommissionen har anvendt begrebet om bedste foreliggende oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18, selv om RFPA hævder det modsatte. For så vidt angår kapaciteten har Kommissionen anvendt alle de oplysninger, som de russiske producenter selv har indgivet, men den har anvendt en metode til at beregne den samlede produktionskapacitet, hvorved der ikke kun tages højde for den beregnede kapacitet, men også den faktiske produktion og kapacitet. Denne metode blev fastsat i det generelle dokument til fremlæggelse af oplysninger, og resultatet af metodens anvendelse for så vidt angår hver virksomhed og sågar hvert anlæg blev fremlagt for de pågældende virksomheder. Da Kommissionen fastsatte den samlede produktionskapacitet anvendte den således kun de oplysninger, som russiske producenter og RFPA havde fremlagt. Alle relevante oplysninger blev fremlagt, og der var derfor ingen grund til at ty til andre datakilder.
(79)
Generelt blev de oplysninger om kapacitet og produktion anvendt, som de producenter, der ikke blev undersøgt, indberettede i deres besvarelser. RFPA fremsatte bemærkninger om beregningen af kapaciteten hos visse virksomheder og anlæg. Med hensyn til producenten UralChem Kirovo hævdedes det, at den produktionsmængde i NUP, der blev fastsat i dokumentet til fremlæggelse af oplysninger, var ukorrekt. Kommissionen accepterede denne bemærkning og anvendte i stedet den produktionsmængde, der var angivet i de indsendte oplysninger efter fremlæggelsen af oplysninger. Der blev også taget højde for den tekniske rapport om kapaciteten, der blev fremlagt i forbindelse med kontrolbesøget, og som vedrørte det pågældende anlægs maksimale produktion af AN, som RFPA korrekt påpegede. Producenten UralChem Berezniki oplyste under kontrolbesøget, at der i kapacitetsberegningen blev brugt ti dage på vedligeholdelse. De bemærkninger om yderligere driftsstop, der blev modtaget efter fremlæggelsen af oplysninger, blev ikke begrundet og synes at være baseret på oplysninger fra en anden virksomhed. Bemærkningerne blev derfor afvist.
(80)
Ligeledes blev bemærkninger vedrørende visse flaskehalse i andre anlægs produktionsprocesser ikke underbygget og kunne ikke kontrolleres, og der blev derfor heller ikke taget højde for disse. Med hensyn til et særligt anlæg forekom flaskehalsen at vedrøre produktionen af salpetersyre. Selv under hensyntagen til den påståede maksimale produktion af salpetersyre ville det stadig være muligt at nå den af Kommissionen fastsatte kapacitet, eftersom der i produktionen af ét ton AN er behov for mindre end ét ton salpetersyre.
(81)
Med hensyn til den øgede kapacitet efter NUP hævdede RFPA, at kapacitetsforøgelsen var overvurderet for så vidt angik én producent, der havde investeret i en ny produktionslinje. Kommissionen baserede dog den forventede kapacitet på den engelske oversættelse af en teknisk rapport vedrørende denne nye produktionslinje, som virksomheden havde fremlagt under kontrolbesøget i virksomhedens lokaler, og rapporten blev derfor betragtet som pålidelig.
(82)
Acron hævdede, at den ikke havde nogen uudnyttet kapacitet af betydning, hvilket hovedsageligt skyldtes problemer med adgang til råvarer. Undersøgelsen viste dog, at råvarerne ikke kun blev brugt til fremstillingen af den pågældende vare, men også mange andre varer. I lyset af denne udbredte anvendelse og den dermed forbundne mulighed for nemt at anvende råvarerne i produktionen af den pågældende vare, blev disse angivelige problemer ikke betragtet som et element, der ville begrænse den samlede produktionskapacitet af den pågældende vare.
(83)
Ved at anvende metoden som beskrevet i de foregående betragtninger konkluderer Kommissionen, at der er tale om en betydelig overkapacitet. RFPA og Acrons argumenter kunne ikke begrundes og afvises.
(84)
Ifølge Kommissionen ville bortfaldet af de gældende foranstaltninger medføre, at mindst en del af denne uudnyttede kapacitet sandsynligvis vil blive anvendt og dirigeret til EU-markedet af de følgende grunde.
(85)
For det første er nogle af verdens største eksportmarkeder for AN (som f.eks. USA og Australien) fortsat beskyttet af antidumpingforanstaltninger mod russisk eksport. Derudover er det kinesiske marked stadig lukket for import af AN. Derfor er det usandsynligt eller umuligt, at russiske producenter eksporterer til disse markeder.
(86)
Den 22. maj 2014 offentliggjorde det amerikanske handelsministerium de foreløbige resultater af en administrativ undersøgelse af antidumpingtold (18), hvori det foreslås, at Acron og EuroChem ikke pålægges nogen told for så vidt angår deres eksport af AN til USA. Selv hvis dette forslag godkendes, vil de i øjeblikket gældende foranstaltninger fortsat finde anvendelse på alle andre eksporterende producenter fra Rusland. I henhold til afsnit 751, litra a) stk. 2, i den amerikanske toldtariflov »Tariff Act of 1930« vil ophævelsen af tolden for så vidt angår Acron og EuroChem derudover kun gælde for ét år, og den vil herefter blive underlagt endnu en årlig administrativ undersøgelse, der alt efter udfaldet muligvis vil medføre, at antidumpingtolden genindføres. Endelig har det amerikanske marked for AN, der anvendes som gødning, det seneste årti oplevet et fald på grund af voksende sikkerhedskrav, og fordi leverandørerne ikke længere ønsker at håndtere AN (19). Endvidere har de amerikanske AN-producenter nu adgang til billigere gas på grund af den skifergasudvinding, der er startet de seneste år. Acron og EuroChem vil derfor sandsynligvis møde stærk konkurrence og vil muligvis ikke kunne vinde væsentlige markedsandele i USA.
(87)
RFPA hævdede, at Ruslands andre vigtigste eksportdestinationer for AN, som Latinamerika (særligt Brasilien), Egypten og Tyrkiet stadig vil vokse betydeligt frem til 2017 sammenlignet med 2012. Den citerede en rapport, der forudså en samlet stigning på 15 % i efterspørgslen på AN for så vidt angår Brasilien, Egypten, Peru, Tyrkiet, Ecuador og Colombia samlet set. Stigningen svarer til 749 000 ton (dvs. fra 4 851 000 ton i 2012 til 5 600 000 ton i 2017), der er en gennemsnitlig stigning på 149 800 ton pr. år. Dette udgør dog kun 9,7 % af den beregnede årlige uudnyttede kapacitet for de russiske producenter. Ansøgeren påstod, at det stigende forbrug i disse lande til dels ville blive dækket af den fremtidige produktion på hjemmemarkedet, da de pågældende lande angiveligt har planlagt en række projekter til opbygning af deres egen produktionskapacitet af AN eller andre nitrogenbaserede gødninger. Uanset om disse projekter rent faktisk realiseres og i det mindste delvist dækker det stigende forbrug, er det Kommissionens opfattelse, at det forventede forbrug i de pågældende lande er af en størrelse, der kun til dels ville kunne absorbere de russiske producenters uudnyttede kapacitet.
(88)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede RFPA, at Kommissionen ikke tog hensyn til det stigende forbrug af russisk AN på andre tredjelandsmarkeder, navnlig i områder af det tidligere Sovjetunionen. På ét af de vigtigste markeder i dette område, Ukraine, er importen af russisk AN dog også pålagt en antidumpingtold. I juli 2014 blev tolden forlænget med fem år og toldniveauet forhøjet betydeligt. Så dette marked lukker endda endnu mere for import af russisk AN.
(89)
Derudover er priserne på andre markeder, som f.eks. i Kasakhstan, på et niveau, der gør det mere attraktivt for russiske eksporterende producenter at dirigere deres eksport til Unionen. Disse markeder er også meget mindre end EU-markedet. F.eks. udgør forbruget i Kasakhstan mindre end 4 % af EU-forbruget.
(90)
Endvidere blev det gjort gældende, at den forventede vækst på andre vigtige eksportdestinationer ikke var blevet beregnet korrekt. De anvendte oplysninger var dog baseret på den uafhængige rapport, der blev citeret i betragtning 87. Selv hvis disse tal som påstået skulle vise sig at være anslået for lavt, kan den forventede stigning i efterspørgslen stadig nemt blive dækket, idet kun en del af de russiske producenters uudnyttede kapacitet ville blive anvendt.
(91)
For det andet vil hjemmemarkedet sandsynligvis ikke absorbere den uudnyttede kapacitet. RFPA argumenterede, at forbruget i Rusland i henhold til samme rapport også fortsat ville være stort, at det forventes at stige i fremtiden, og at russiske producenter primært vil forsøge at efterkomme efterspørgslen på hjemmemarkedet. RFPA gentog dette argument efter fremlæggelsen af oplysninger. I NUP udgjorde salget på hjemmemarkedet dog 53 % af de russiske producenters samlede salg, og den forventede årlige stigning på 3 % inden for de næste 5 år (gennemsnitligt ca. 120 000 ton pr. år) kunne nemt blive dækket af den uudnyttede kapacitet, som russiske producenter allerede er i besiddelse af. Den forventede årlige stigning udgør mindre end 7,8 % af den beregnede årlige uudnyttede kapacitet, som de russiske producenter har efter NUP. Endvidere er den fremtidige stigning i forbruget kun en prognose og sker måske ikke eller sker i et langsommere tempo, eftersom der inden for de seneste fem år ifølge samme rapport er registeret betydelige udsving i forbruget på hjemmemarkedet sammenlignet med forbruget i EU eller tredjelande (20).
(92)
For det tredje er Unionen fortsat verdens vigtigste marked for AN, da det tegner sig for ca. 18 % af det globale forbrug. Unionens geografiske nærhed til Rusland samt den kendsgerning, at nogle russiske eksportører har veletablerede distributionskanaler, gør logistisk set eksporten nemmere.
(93)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod RFPA, at der burde tages højde for de angivelige tekniske handelshindringer for import af russisk AN til Unionen, navnlig forbuddet mod salg (i Tyskland) eller de strenge regler om opbevaring af AN i visse andre medlemsstater. I modsætning til RFPA's påstand gælder disse hindringer dog både for eksportører fra tredjelande og EU-producenter, uden forskelsbehandling, og de påvirker ikke importen uforholdsmæssigt. Disse hindringer har derudover ikke haft nogen indvirkning på EU-markedets samlede tiltrækningskraft, da det fortsat er blandt verdens største for så vidt angår forbrug. Kommissionen afviser derfor denne påstand.
(94)
Kommissionen konkluderer derfor, at de russiske producenter råder over en betydelig uudnyttet kapacitet, der højst sandsynligt vil blive anvendt til væsentlig øget eksport, hvis foranstaltningerne udløber.
3.3.3. Incitamenter til at omdirigere salgsmængder til Unionen
(95)
Prisniveauet i Unionen er i øjeblikket meget højere end i de vigtige tredjelande, som Rusland lige nu leverer til, og end på det russiske hjemmemarked. For så vidt angår de fire eksporterende producenter i stikprøven var deres gennemsnitlige eksportpris ab fabrik (201 EUR/ton) til tredjelande og den gennemsnitlige pris på hjemmemarkedet ab fabrik (221 EUR/ton) henholdsvis 34 % og 27 % lavere end den gennemsnitlige pris ab fabrik (303 EUR/ton) (se tabel 7) for EU-producenterne i stikprøven og også lavere end den gennemsnitlige pris ab fabrik for import fra Rusland til Unionen (se tabel 2) og fra tredjelande til Unionen (se tabel 3) i NUP.
(96)
Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-priserne sandsynligvis falde som følge af den stigende import til lavere priser. I lyset af den dybe kløft mellem russiske eksporterende producenters eksportpriser til tredjelande og de priser, som russiske eksporterende producenter, eksporterende producenter fra tredjelande og EU-producenter forlangte på EU-markedet i NUP, synes det usandsynligt, at priserne på EU-markedet vil falde til et niveau, der i øjeblikket ses på de tredjelandsmarkeder, som russiske producenter eksporterer til. De russiske producenter vil derfor sandsynligvis bestræbe sig på at opnå en højere fortjenstmargen ved at sælge til Unionen. Som følge heraf vil de eksporterende producenter sandsynligvis have et incitament til at omdirigere en del af de eksportmængder, der i øjeblikket eksporteres til tredjelande (ca. 3 400 000 ton i NUP, svarende til mere end 50 % af EU-forbruget), til Unionen (21).
3.4. Konklusion
(97)
I lyset af betragtningerne i afsnit 3.3. konkluderer Kommissionen, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og en betydelig stigning i eksportmængden til Unionen, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
4. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(98)
EU-erhvervsgrenen blev defineret som kendte EU-producenter af AN i den betragtede periode.
(99)
Som anført i betragtning (19) blev fire virksomheder udvalgt til en stikprøve. Alle EU-producenter i stikprøven samarbejdede, indsendte spørgeskemabesvarelser inden for tidsfristerne og blev aflagt besøg i løbet af undersøgelsen. Derudover fremsendte Fertilisers Europe yderligere oplysninger om kapacitet, produktion og salg for så vidt angår de samarbejdsvillige producenter, der ikke indgik i stikprøven, samt beregninger for de resterende producenter. Kommissionen krydstjekkede disse oplysninger, hvor det var muligt, med oplysninger indsendt af andre interesserede parter og/eller offentligt tilgængelige oplysninger.
(100)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede RFPA, at den stikprøve, som Kommissionen havde udtaget, ikke var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. I denne påstand hævdes det, at de samme økonomiske indikatorer (navnlig rentabilitet) er forskellige for så vidt angår virksomhederne i stikprøven og den samlede EU-erhvervsgren.
(101)
Denne påstand kan ikke godtages. De fire virksomheder i stikprøven blev udvalgt på et objektivt grundlag ud fra deres produktionsmængde og salg af den pågældende vare i Unionen som fastsat i grundforordningen artikel 17, stk. 1. Stikprøveudtagningen har til formål at gøre det muligt for Kommissionens tjenestegrene at foretage en grundig undersøgelse af nogle af de skadevoldende faktorer for en repræsentativ del af EU-erhvervsgrenen inden for den tid, der er til rådighed. Den kendsgerning, at nogle skadesindikatorer kan være forskellige for så vidt angår virksomhederne i stikprøven og den samlede EU-erhvervsgrenen, betyder ikke, at stikprøven ikke er repræsentativ. Eftersom oplysningerne fra producenterne i stikprøven er blevet kontrolleret ved kontrolbesøg hos de pågældende virksomheder, anses oplysningerne for at være pålidelige. Under alle omstændigheder blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen ikke var i en skadelig situation i NUP, jf. betragtning 145.
(102)
Derudover påstod RFPA, at nogle af virksomhederne i stikprøven ikke samarbejdede med Kommissionen, da de ikke indsendte visse oplysninger eller kun indsendte delvise eller ukorrekte oplysninger. Som følge heraf anmodede RFPA om, at disse oplysninger ikke anvendtes til at drage konklusioner om EU-erhvervsgrenens situation, og at EU-erhvervsgrenen tillagde den manglende samarbejdsvilje belastende betydning, eller at indikatorerne for den samlede EU-erhvervsgren anvendtes.
(103)
Denne påstand kan ikke godtages. Kommissionen er tilfreds med de oplysninger, som virksomhederne i stikprøven har indsendt, og som er blevet kontrolleret ved kontrolbesøg hos de pågældende virksomheder og udgør en pålidelig del i vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation.
5. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
5.1. EU-forbruget
(104)
Kommissionen fastsatte det åbenbare EU-forbrug på baggrund af i) EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, der var baseret på oplysningerne fra ansøgeren, og ii) importen fra tredjelande, der var baseret på oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6 (22).
(105)
EU-forbruget udviklede sig således:
Tabel 1
EU-forbruget (ton)
2010
2011
2012
NUP
Samlet EU-forbrug
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Indeks (2010 = 100)
100
93
93
89
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren, kontrollerede oplysninger og oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.
(106)
Mellem 2010 og NUP faldt EU-forbruget af AN med 11 %, selv om produktionen af landbrugsprodukter ikke faldt tilsvarende. Der er tre hovedårsager til dette fald. For det første er der sket en forbedring inden for spredningsudstyr og -teknikker, og som følge heraf er der behov for en mindre mængde gødning pr. kvadratmeter land. For det andet kompenseres faldet i AN-forbruget med anvendelsen af andre gødninger som kalkammonsalpeter eller blandingsgødninger. For det tredje begrænser de sikkerhedsmæssige betænkeligheder og strenge regler vedrørende produktion og opbevaring anvendelsen af denne vare.
(107)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede RFPA om de yderligere oplysninger vedrørende datakilderne om forbrug, som Kommissionen havde fremlagt, og den 26. juni 2014 fandt der en høring sted under ledelse af høringskonsulenten. Efterfølgende påstod RFPA, at de af ansøgeren indsendte oplysninger var blevet indgivet for sent i processen, at de ikke var blevet kontrolleret, og at de var i modstrid med de oplysninger, som ansøgeren tidligere havde fremlagt. Desuden påstod RFPA, at disse oplysninger højst sandsynligt ikke indeholdt oplysninger om teknisk ammoniumnitrat og om blandinger af ammoniumnitrat med andre gødningsstoffer eller ikke-gødningsstoffer, eftersom de adskilte sig fra lignende oplysninger, som ansøgeren havde tilgang til og havde fremlagt for sine medlemmer. Derfor burde der ses bort fra disse, og de bedste foreliggende oplysninger burde anvendes i stedet for.
(108)
Denne påstand afvises. Kommissionen anvendte de oplysninger om EU-salg, som ansøgeren havde indsendt, og krydstjekkede oplysningerne med kontrollerede oplysninger fra producenterne i stikprøven. Disse tal blev lagt sammen med importtal med henblik på at fastsætte EU-forbruget. Derfor anses oplysningerne for at være pålidelige.
(109)
RFPA påstod også, at Kommissionens grundlag for beregning af det samlede EU-forbrug var ansat for lavt, og at forbruget ifølge en rapport offentliggjort af en uafhængig markedsanalytiker snarere var stigende end faldende. Nærmere bestemt svarer oplysningerne fra rapporten vedrørende Unionens efterspørgsel efter FGAN og EGAN (eksplosivsammensætning af ammoniumnitrat) for 2010 til Kommissionens oplysninger på omkring 7 100 000 ton, men de følgende år vil førstnævnte tal snarere stige end falde.
(110)
Denne påstand er ubegrundet, eftersom Kommissionen anvendte aktuelle oplysninger fra ansøgeren, som til dels blev kontrolleret, og tilgængelige statistiske oplysninger, og den anser disse oplysninger for at være pålidelige.
5.2. Mængde, priser og markedsandel for importen fra Rusland
(111)
Udviklingen i mængder, markedsandele og gennemsnitspriser vedrørende importen fra Rusland af den pågældende vare kan ses nedenfor:
Tabel 2
Importmængde (ton), markedsandel og priser
2010
2011
2012
NUP
Importmængde (ton)
164 658
134 060
200 542
199 604
Indeks
100
81
122
121
Markedsandel
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Indeks
100
88
130
137
Gennemsnitlig cif-pris (EUR/ton)
201
258
262
264
Indeks
100
128
130
131
Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.
(112)
Importmængden fra Rusland steg med mere end 20 % i den betragtede periode. Markedsandelen steg med mere end 30 % fra 2,3 % i 2010 til 3,1 % i NUP. Cif-priserne steg fra 201 til 264 EUR pr. ton i den betragtede periode. Sammenlignes de gennemsnitlige russiske cif-eksportpriser til Unionen med EU-producenternes gennemsnitlige priser ab fabrik i NUP, ser det ud til, at de russiske priser underbyder EU-priserne. Den gennemsnitlige salgspris ab fabrik hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udgjorde 303 EUR pr. ton i NUP. Som anført i afsnit 3 havde næsten alle eksportende producenter, der solgte den pågældende vare, fået pristilsagn, og deres eksportpriser til EU blev bestemt af disse pristilsagn, der fastsætter minimumsimportpriserne. Derfor kan sådanne eksportpriser ikke anses for at være en pålidelig indikator til at gennemføre en pålidelig og meningsfuld underbudsberegning.
(113)
Efter fremlæggelsen af oplysninger udtalte RFPA, at Kommissionens beregninger af prisunderbud og målprisunderbud er ukorrekte, da de kræver adskillige justeringer (for almindelige toldafgifter, omkostninger efter import, vareforskelle, emballering og handelsled). RFPA bemærkede også, at der sammenlignet med en tidligere udløbsundersøgelse fra 2002 var anvendt en anden metode for så vidt angår brugen af justeringer. RFPA mente desuden, at eksportpriserne til Unionen fra en russisk producent, der ikke drager fordel af et tilsagn, samt eksportpriserne fra en russisk producent, der er fritaget fra antidumpingtold, burde anvendes med henblik på beregning af underbuddet.
(114)
I denne henseende skal det blot bemærkes, at Kommissionen ikke gennemførte nogen beregning af underbud og målprisunderbud af de grunde, der er nævnt i betragtning 112. Disse påstande er derfor ubegrundede.
5.3. Mængde, priser og markedsandel for import fra andre tredjelande
(115)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Tendenserne med hensyn til mængder og pris er også baseret på oplysninger fra Eurostat.
Tabel 3
Importmængde (ton), markedsandel og priser
2010
2011
2012
NUP
Andre tredjelande
Mængde i ton
348 100
312 043
295 139
285 962
Indeks
100
90
85
82
Markedsandel
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Indeks
100
96
91
93
Gennemsnitspris (cif)
201
270
279
275
Indeks
100
134
139
137
Kilde: Eurostat.
(116)
AN importeres hovedsageligt fra Ukraine, Georgien og Serbien. Antidumpingforanstaltningerne mod import af AN fra Ukraine udløb i 2012. Den samlede importmængde med oprindelse i andre tredjelande end Rusland faldt, og markedsandelen forblev nogenlunde stabil i den betragtede periode og lå over markedsandelen for importen af varer fra Rusland. Grunden hertil var, at forbruget faldt i samme periode. De samlede gennemsnitspriser ved import fra andre lande steg, og de russiske priser samt EU-priserne fulgte samme tendens.
5.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(117)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(118)
Med henblik på skadesanalysen undersøges EU-erhvervsgrenens økonomiske situation på baggrund af makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelsen af den gældende dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping) og mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital). Førstnævnte er baseret på de oplysninger, som ansøgeren indsendte i den oprindelige anmodning om en fornyet undersøgelse, efterfølgende indsendelser og på statistikker, og de vedrører alle kendte EU-producenter. Sidstnævnte er baseret på oplysninger fra spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven, der blev kontrolleret i løbet af undersøgelsen.
5.4.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(119)
Den nuværende udløbsundersøgelse bekræfter resultaterne af de tidligere undersøgelser, der viste, at det er en vanskelig opgave at samle præcise og pålidelige oplysninger om kapacitet og produktion af den pågældende vare. Gødning i fast form opnås i partikuleringsanlægget (prilningstårn) efter produktionen af smeltet/flydende ammoniumnitrat gennem en kemisk synteseproces. Smeltemassen/væsken kan anvendes til at fremstille det faste produkt men også andre forarbejdede produkter, som f.eks. kalkammonsalpeter. Endvidere kan det faste produkt anvendes som gødning, men også til industriformål. Da der findes anlæg, som kan anvendes til flere formål, og som dermed gør det muligt hurtigt at skifte produktionen til eller fra andre gødninger, kan der forekomme statistiske uregelmæssigheder. En lav kapacitetsudnyttelse for så vidt angår den pågældende vare er derfor en mindre relevant indikator for EU-erhvervsgrenens samlede økonomiske situation.
(120)
Med forbehold for disse undtagelser var udviklingen i den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen således i den betragtede periode:
Tabel 4
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionsmængde (i ton)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Indeks
100
99
103
99
Produktionskapacitet (i ton)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Indeks
100
101
102
102
Kapacitetsudnyttelse
46 %
45 %
46 %
45 %
Indeks
100
98
100
98
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren, spørgeskemabesvarelser og kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(121)
EU-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare forblev relativ stabil med omkring 7 000 000 ton mellem 2010 og NUP.
(122)
Produktionskapaciteten forblev også nogenlunde stabil i denne periode. I forbindelse med den produktionskapacitet, som EU-erhvervsgrenen indberettede, er der taget højde for den samlede produktionskapacitet af AN ikke kun for så vidt angår den pågældende vare, men også andre varer. Den faktiske kapacitetsudnyttelse af AN er da også betydeligt højere, når der tages højde for disse andre varer. Ifølge de kontrollerede oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven var kapacitetsudnyttelsen f.eks. omkring 20 procentpoint højere i den betragtede periode (fra 72 % i 2010 til 68 % i NUP).
5.4.2. Salgsmængde, markedsandel og vækst
(123)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet og markedsandelen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde på EU-markedet (i ton)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Indeks
100
93
93
88
Markedsandel
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Indeks
100
100
100
99
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren, spørgeskemabesvarelser og kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(124)
Salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 12 % i NUP sammenlignet med de mængder, der blev solgt i 2010. Denne udvikling stemmer overens med den generelle tendens i retning af et faldende forbrug på EU-markedet af de grunde, der er nævnt i betragtning 106.
(125)
Eftersom både salg og forbrug faldt i den betragtede periode, forblev EU-erhvervsgrenens markedsandel nogenlunde stabil, og derfor oplevede EU-erhvervsgrenen ingen vækst.
5.4.3. Beskæftigelse og produktivitet
(126)
I henhold til kontrollede oplysninger fra de fire EU-producenter i stikprøven udviklede beskæftigelse og produktivitet sig således i den betragtede periode:
Tabel 6
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte
1 253
1 110
1 128
1 105
Indeks
100
89
90
88
Produktivitet (enhed/ansat)
2 390
2 616
2 648
2 579
Indeks
100
109
110
107
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser
(127)
I den betragtede periode faldt antallet af ansatte i de fire virksomheder i stikprøven med 12 %, når 2010 sammenlignes med NUP. Da dette fald var større end faldet i produktionen, steg de produktiviteten målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat pr. år med 7 % mellem 2010 og NUP for så vidt angår EU-producenterne i stikprøven.
5.4.4. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(128)
Som nævnt i betragtning 52 fastsatte Kommissionen ikke dumpingmargenernes nuværende størrelse, da de russiske importpriser var baseret på tilsagn om mindstepriser og derfor upålidelige for en meningsfuld vurdering af, om der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
(129)
Som det fremgår af de nuværende profitmargener (tabel 10) og store markedsandele (tabel 5), har EU-erhvervsgrenen rejst sig igen efter tidligere dumpingadfærd.
5.4.5. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(130)
De vejede gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 7
Salgspriser i Unionen
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen ab fabrik (EUR/ton)
204
291
305
303
Indeks
100
143
149
149
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
180-195 (23)
200
216
225
Indeks
100
108
113
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven.
(131)
For så vidt angår EU-producenterne i stikprøven steg deres gennemsnitlige nettosalgspris i væsentlig grad mellem 2010 og 2012, men faldt en smule i NUP.
(132)
De gennemsnitlige produktionsomkostninger steg også, hovedsageligt fordi omkostningerne til gas, der er den vigtigste faktor, steg.
5.4.6. Arbejdskraftomkostninger
(133)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitsløn pr. ansat (EUR)
31 909
37 764
40 938
41 736
Indeks
100
118
128
131
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven.
(134)
Gennemsnitslønnen pr. ansat udviste en stigende tendens i den betragtede periode. Den største stigning fandt sted mellem 2010 og 2011, mens den mellem 2012 og NUP var på 3 procentpoint.
5.4.7. Lagerbeholdninger
(135)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre (i ton)
108 300
151 562
195 351
97 092
Indeks
100
140
180
90
Slutlagre som andel af produktionen
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Indeks
100
142
176
90
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven.
(136)
Først steg slutlagret betydeligt i 2011 og 2012 sammenlignet med 2010, for derefter at falde med 10 % i NUP sammenlignet med 2010. Sammenlignet med produktionsniveauet fulgte slutlagret samme tendens fra 2010 til NUP.
5.4.8. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(137)
I den betragtede periode udviklede rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet sig således for EU-producenterne i stikprøven:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Indeks
100
178
150
123
Likviditet (EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Indeks
100
195
191
182
Investeringer (EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Indeks
100
88
78
96
Investeringsafkast
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Indeks
100
217
190
159
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven.
(138)
Kommissionen beregnede rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven som overskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med sådanne salg.
(139)
I den betragtede periode steg rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven fra 11,7 % i 2010 til 14,4 % i NUP. I den henseende påstod ansøgeren, at der i forbindelse med analysens målfortjeneste burde tages højde for en så kapitalintensiv industris behov for at opnå en tilfredsstillende forrentning af investeret kapital som forventet af investorerne. Denne påstand kunne ikke godtages, da analysens målfortjeneste skal være begrænset til den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen kunne forvente at opnå under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport.
(140)
Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten steg med 82 % mellem 2010 og NUP, selv om stigningen var mindre i NUP end i 2011 og 2012 (henholdsvis 13 og 5 procentpoint mindre).
(141)
Investeringerne fulgte en faldende tendens. Faldet var betydeligt større i 2011 og 2012, men var kun 4 % mindre i NUP end i 2010. Investeringer havde navnlig til formål at overholde stadig strengere miljømæssige krav.
(142)
Investeringsafkastet er den procentuelle fortjeneste af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den fulgte nogenlunde rentabilitetstendensen i hele den betragtede periode.
(143)
Undersøgelsen afslørede, at EU-producenterne i stikprøven ikke havde vanskeligheder med at rejse kapital.
5.5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(144)
I forordningen (EF) nr. 661/2008 blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation ikke led skade, og at de eksisterende antidumpingforanstaltninger for import af den pågældende vare fra Rusland var den vigtigste grund til denne positive situation.
(145)
Resultaterne af den nuværende udløbsundersøgelse bekræfter konklusionerne i den tidligere undersøgelse. Mellem 2010 og NUP var alle økonomiske indikatorer lige positive. EU-forbruget faldt, og importen fra Rusland steg, men EU-erhvervsgrenen formåede at opretholde en betydelig markedsandel og øge sin rentabilitet yderligere, selv om fortjenesten var lavere i 2012 og NUP, end den var i 2011, hvilket derfor antydede en faldende tendens. Produktionsomkostningerne steg hovedsageligt på grund af de stigende gaspriser (det vigtigste råmateriale til produktionen af den pågældende vare), men salgspriserne steg også og gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at opnå en sund rentabilitet.
(146)
Som forklaret i betragtning 119 ff. kan oplysninger om kapacitetsudnyttelse ikke anvendes til at drage endelige konklusioner for så vidt angår EU-erhvervsgrenens situation, og alt i alt kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens tilstand overordnet set er sund, og at den på grund af de eksisterende antidumpingforanstaltninger ikke har lidt skade som følge af den russiske eksport af AN.
(147)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede RFPA og repræsentanterne for de russiske myndigheder, at EU-erhvervsgrenens positive situation, herunder dens eksport til tredjelande, støtter en konklusion om, at den ikke har lidt fornyet væsentlig skade. Kommissionen mener dog, at den nuværende positive økonomiske situation for EU-erhvervsgrenen, herunder dens eksportmængde til tredjelande, ikke automatisk udelukker, at situationen kan ændre sig i fremtiden, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe.
6. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(148)
For at kunne vurdere sandsynligheden for fornyet skade, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe, blev den russiske eksports potentielle indvirkning på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(149)
I analysen blev der fokuseret på forbrugstendenserne på EU-markedet, uudnyttet kapacitet, handelsstrømme, EU-markedets tiltrækningskraft og de russiske producenters prispolitik.
6.1. Forbruget i Unionen
(150)
Sammenlignet med tidligere år faldt Unionens forbrug af den pågældende vare med 11 % i NUP. Dette fald i forbruget af den pågældende vare skyldtes anvendelsen af andre gødninger, landmændenes bedre udnyttelse af AN og sikkerhedsmæssige betænkeligheder. EU-erhvervsgrenen konkurrerer derfor med russiske varer på et marked med et faldende forbrug. Dette vil til gengæld sandsynligvis medføre et nedadgående pres på priserne.
(151)
Efter fremlæggelsen af oplysninger, og som nævnt i betragtning 109, var RFPA uenig med den konklusion, at forbruget i EU af den pågældende vare vil falde i fremtiden. Den rapport, som RFPA henviste til, antyder dog kun en marginal genoprejsning i efterspørgslen på nitrogenholdige gødninger og ikke nødvendigvis et øget forbrug af den pågældende vare. De stadig strengere miljø- og sikkerhedsmæssige krav, der finder anvendelse på opbevaringen og anvendelsen af ammoniumnitrat, det modenhedsniveau, som visse markeder har nået, samt de stadig mere effektive spredningsteknikker antyder, at forbruget af den pågældende vare ikke vil stige inden for den nærmeste fremtid, også selv om gødningsforbruget stiger og i den forbindelse særligt forbruget af nitrogenholdige gødninger. Derfor afvises denne påstand.
6.2. Uudnyttet kapacitet, handelsstrømme, EU-markedets tiltrækningskraft og prispolitik
(152)
I NUP fastsatte Kommissionen Ruslands uudnyttede kapacitet til at udgøre mere end 16,9 % af det samlede EU-forbrug af den pågældende vare (se betragtning 73 til 74). Denne kapacitet er blevet endnu større efter NUP og vurderes nu til at udgøre ca. 24,3 % af EU-forbruget.
(153)
Uden foranstaltningerne vil denne uudnyttede kapacitet højst sandsynligt blive anvendt til at producere betydelige ekstra mængder af AN til eksport til Unionen. Russiske producenter eksporterer allerede halvdelen af deres produktion til tredjelande. Det fremtidige forbrug på det russiske hjemmemarked forventes kun at stige med 3 % pr. år. Russiske eksportpriser ved salg til tredjelandsmarkeder er betydeligt lavere end de nuværende EU-priser. Hvis priserne på EU-markedet holder sig på et niveau, der ligger betydeligt over priserne på disse tredjelandsmarkeder, når foranstaltningerne udløber, vil russiske producenter have et stærkt incitament til ikke kun at anvende deres uudnyttede kapacitet til EU-markedet, men også til at omdirigere noget af deres nuværende eksport til tredjelande til EU-markedet.
(154)
Derudover er der grænser for yderligere russisk eksport til tredjelande. Nogle af de muligvis største eksportmarkeder for AN (Kina, USA og Australien) er ikke tilgængelige for russisk eksport (se betragtning 85). Det er usandsynligt, at den toldfrihed, som muligvis vil blive pålagt to russiske producenter i USA for ét år (se betragtning 86), vil medføre, at en betydelig del af den russiske eksport omdirigeres til USA, da gaspriserne på USA's hjemmemarked er faldet og forventes at forblive på et lav niveau pga. den stigende udnyttelse af skifergas og de eksisterende eksportrestriktioner for så vidt angår skifergas, der medfører, at gaspriserne på USA's hjemmemarked holdes på et lavt niveau (se også betragtning 86). Kinas marked er også stadig lukket for import af AN. Forbruget af AN på de nuværende russiske eksportmarkeder (hovedsageligt Latinamerika og navnlig Brasilien) forventes at vokse, men den russiske uudnyttede kapacitet er i øjeblikket to gange større end den forventede stigning i forbruget på disse markeder, og det er usandsynligt, at dette forventede ekstra forbrug (kun) vil blive dækket af russiske producenter. En række af Ruslands traditionelle eksportmarkeder, som f.eks. Egypten, Tyrkiet, Peru og Brasilien er også ved at opbygge deres egen produktionskapacitet af AN eller af andre nitrogenholdige gødninger (se betragtning 87).
(155)
Under alle omstændigheder har EU-markedet en større tiltrækningskraft end det latinamerikanske på grund af den geografiske nærhed og de veletablerede distributionskanaler. De betydeligt lavere fragtomkostninger resulterer da også i en højere fortjeneste til de russiske eksportører, der, hvis de får valget, ville foretrække at sælge til Unionen, såfremt prisniveauet i Unionen bliver ved med at være højere end i tredjelande.
(156)
I NUP beregnede Kommissionen den ikke skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen ved at lægge produktionsomkostningerne (fastsat på baggrund af kontrollerede oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven, jf. tabel 7) sammen med SG&A-omkostningerne og målfortjenesten.
(157)
I henhold til de kontrollerede oplysninger fra de fire EU-producenter i stikprøven udgør SA&G-omkostningerne mellem 5 % og 8 % af produktionsomkostningerne, og målfortjenesten for denne industri udgør 8 %, som fastsat i en tidligere undersøgelse (24).
(158)
Ifølge disse tal lå den ikke skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på mellem 257 EUR/ton og 264 EUR/ton i NUP.
(159)
Kommissionen konstaterer, at én af de to russiske eksporterende producenter, der i NUP var omfattet af en aftale om pristilsagn, solgte den pågældende vare til en pris, der var højere end minimumsimportprisen i tilsagnet. Samtidig solgte den anden eksporterende producent, der kun var omfattet af tilsagnet i en begrænset periode i NUP, den pågældende vare til en pris, der lå under mindsteimportprisen. Under sådanne omstændigheder er det uklart, hvordan de ville fastsætte deres priser, hvis tilsagnene udløber på samme tid som antidumpingforanstaltningerne. Det konstateres også, at mængderne fra de to eksporterende producenter var ubetydelige i NUP. Endvidere bør der tages højde for, at de andre russiske producenter uden foranstaltningerne sandsynligvis vil vende tilbage til EU-markedet, hvilket vil medføre, at det konkurrencedygtige pristryk på markedet stiger, herunder også for de to eksporterende producenter, der havde fået godkendt tilsagn i NUP.
(160)
Én af de afgørende faktorer for at kunne vurdere sandsynligheden for fornyet skade er den sandsynlige pris på denne yderligere eksport fra virksomheder, der ikke er omfattet af et pristilsagn. I NUP udgjorde russiske eksportpriser til tredjelande i gennemsnit 201 EUR/ton eller var 34 % lavere end EU-producenternes nuværende gennemsnitspris i Unionen. Disse russiske eksportpriser er bæredygtige, jf. betragtning 58. Russisk eksport fra virksomheder, der ikke er omfattet af et pristilsagn, ville uden antidumpingforanstaltninger blive indført på EU-markedet til en gennemsnitlig pris, der ligger under importpriserne fra tredjelande og også under de russiske importpriser i tilsagnet, som ligger i den høje ende af EU-erhvervsgrenens ikke skadevoldende målpris. Ellers ville de ikke være i stand til at vinde yderligere markedsandele. Da det nuværende prisniveau for import fra Rusland, der i øjeblikket er underlagt pristilsagn for så vidt angår én af de eksporterende producenter, svarer til den øvre ende af det ikke skadevoldende prisniveau, mener Kommissionen ud fra de nuværende tilgængelige oplysninger, at denne yderligere import vil finde sted til skadevoldende priser. Uanset EU-erhvervsgrenens nuværende fortjenstmargen ville sådanne sandsynlige priser bringe EU-erhvervsgrenens mulighed for at opnå en normal fortjeneste, som den kunne forvente at opnå uden dumpingimport, i fare.
(161)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod RPFA, at sammenligningen af russiske eksportpriser til tredjelande og EU-priser er meningsløs, da salg til samme markeder burde sammenlignes, og passende justeringer for toldsatser, handelsled osv. burde foretages.
(162)
Denne påstand kan ikke godtages. Kommissionen hævder ikke, at russisk eksport vil underbyde EU-priserne med 34 %, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Det er Kommissionens opfattelse, at der er sandsynlighed for, at russisk eksport uden foranstaltninger vil blive indført til Unionen til priser, der ligger under Unionens fremstillingsomkostninger plus en rimelig fortjenstmargen, og derfor vil de være skadevoldende. For de russiske eksportører vil disse priser stadig have større tiltrækningskraft end det nuværende niveau for priser ved salg til tredjemarkeder. De nuværende handelsstrømme vil derfor sandsynligvis blive omdirigeret.
(163)
Undersøgelsen har også vist, at de nuværende produktionsomkostninger, og derfor den nuværende ikke skadevoldende pris, sandsynligvis ikke vil falde inden for den nærmeste tid, da produktionsomkostningerne viste en stigende tendens i den betragtede periode (se tabel 7). I forbindelse med undersøgelsen blev der da heller ikke fundet noget tegn på, at denne tendens kan forventes at ændre sig.
(164)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde RFPA opmærksom på, at de dagen før fremlæggelsen havde indgivet oplysninger om faldende gasomkostninger i Unionen. RFPA nævnte især oplysninger fra et førende fagblad for gødningsmarkedet, ifølge hvilket priserne ved EU's gasknudepunkt snarere svarede til priserne på det hollandske gasmarked »Title Transfer Facility« (TTF) end til de ikke-repræsentative Waidhaus-priser. RFPA henviste også til de amerikanske gaspriser og kvartalsrapporten til investorerne for første kvartal 2014 fra Yara International, hvori det fremgår, at virksomheden forventer betydeligt lavere gasomkostninger.
(165)
Kommissionen gør opmærksom på, at det af den økonomiske undersøgelse, som nogle landbrugssammenslutninger har fremlagt (se afsnit 7 om Unionens interesser), fremgår følgende: »Unionens naturgaspriser er højere end i de fleste andre regioner og forventes at stige inden for den nærmeste fremtid«. For så vidt angår faldet i gasomkostningerne, som anført af Yara International, er dette et særtilfælde, da Yara-koncernen er en multinational koncern med adgang til forskellige kilder med billig gas uden for Unionen. Andre producenter af den pågældende vare, herunder navnlig dem i de østlige områder i EU, er afhængige af gas fra Rusland. Derfor er det stadig Kommissionen opfattelse, at der ikke er nogen overbevisende dokumentation for, at gaspriserne vil falde betydeligt for EU-producenterne inden for den nærmeste fremtid.
6.3. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(166)
Da der vil blive eksporteret en betydelig mængde russisk AN til EU-markedet og til skadevoldende priser, vil EU-producenterne være tvunget til at sænke deres egne prise for at kunne opretholde deres salgsmængder og markedsandele. AN er også en vare, hvor konkurrencen mellem forskellige producenter hovedsageligt er baseret på pris.
(167)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod RFPA, at der burde tages højde for de angivelige tekniske handelshindringer for import af russisk AN til Unionen, navnlig forbuddet mod salg (i Tyskland) eller de strenge regler om opbevaring af AN i visse andre medlemsstater. Ifølge Kommissionen skal denne påstand afvises, da disse begrænsninger både vedrører eksportører fra tredjelande og EU-producenter, uden forskelsbehandling.
6.4. Konklusioner
(168)
På baggrund af undersøgelsens resultater, den uudnyttede kapacitet i forbindelse med en beskeden vækst i russisk forbrug, den begrænsede evne til at øge eksporten til tredjelande og EU-markedets tiltrækningskraft skønnes det, at der sandsynligvis vil forekomme fornyet dumpingimport fra Rusland, hvis foranstaltningerne ophæves.
(169)
Undersøgelsen viste også, at EU-erhvervsgrenen på nuværende tidspunkt ikke lider skade. Der er dog ingen tegn på, at denne positive situation vil kunne opretholdes, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. I henhold til de markedsanalyser, som ansøgeren fremlagde, har markedspriserne for AN nu tværtimod nået deres højdepunkt og toppen af konjunkturcyklussen. Konjunkturcyklussen samt priserne forventes nu at falde. Nærmere bestemt synes priserne nu at falde efter at have steget støt hvert år siden 2009. Derfor vil det prisniveau og den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen har opnået i den betragtede periode, ikke blive opretholdt i den nærmeste fremtid. Samtidig vil produktionsomkostningerne forblive stabile eller stige yderligere, hvilket vil lægge yderligt pres på EU-erhvervsgrenen. På denne baggrund og grundet det faldende forbrug i Unionen vil en kraftig stigning i importen til meget lavere priser lægge et stort pres på industriens salgspriser og forårsage tab af betydelige markedsandele. Dette vil højst sandsynligt uvægerligt forårsage fornyet væsentlig skade.
(170)
Efter fremlæggelsen af oplysninger kritiserede RFPA Kommissionens anvendelse af den markedsanalyse, som ansøgeren havde fremlagt, og gjorde opmærksom på, at det forventede prisniveau i 2017-2018 vil ligne priserne i 2010 og være højere end priserne i årene inden. RFPA anførte også, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige rentabilitet i 2010 lå over målfortjenesten (12,8 %), og at kvartalsrapporten for 2014 fra Yara International viser lovende udsigter.
(171)
På grund af udløbsundersøgelsens fremtidige karakter er det svært at lave præcise prognoser for prisniveauet i 2017 og derefter. Uafhængige markedsanalyser viser dog, at prisniveauerne for den pågældende vare forventes at falde de næste to år. Dette samt produktionsomkostningernes forventede stigning vil sandsynligvis mindske den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnår på nuværende tidspunkt. Denne konklusion for prognosen gælder også uanset den kendsgerning, at EU-erhvervsgrenens fortjenstmargen i NUP og den betragtede periode var højere end målfortjenesten på 8 %, som blev fastsat i en tidligere undersøgelse. I den forbindelse er det irrelevant, at den udløbsundersøgelse, der ophævede antidumpingforanstaltningerne mod import af urinstof fra Rusland, ikke fandt nogen sandsynlighed for fornyet skade, eftersom hver sag skal vurderes ud fra sine egne forudsætninger og særlige forhold. Derudover er der i kvartalsrapporten for første kvartal 2014 fra Yara International til investorerne ikke speciel fokus på den pågældende vare, og den bør ikke betragtes som værende repræsentativ for EU-erhvervsgrenens forventninger til den pågældende vare. Derfor afvises denne påstand.
(172)
Repræsentanter for de russiske myndigheder og RFPA påstod, at Kommissionen ikke havde fremlagt positiv dokumentation, der støtter konklusionen om, at der vil ske fornyet dumpingimport af den pågældende vare, der vil forårsage fornyet skade for EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger får lov til at udløbe.
(173)
RFPA påstod også, at Kommissionen ikke havde etableret en årsagssammenhæng mellem foranstaltningernes ophævelse og sandsynligheden for fornyet skade. Tværtimod synes de eksterne elementer, der blev nævnt i dokumentet med fremlæggelse af oplysninger (faldende forbrug, faldende priser, stigende produktionsomkostninger og lav kapacitetsudnyttelse), at være årsagerne til, at der sandsynligvis vil finde fornyet skade sted.
(174)
Kommissionen er uenig i denne vurdering. Sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, er hovedsageligt begrundet i sandsynligheden for fornyet dumpingeksport fra Rusland i betydelige mængder og til priser, der, mens de stadig vil være fordelagtige for de russiske eksportører, vil være lavere end EU-priserne. Ved at nævne nogle eksterne faktorer i sin samlede vurdering identificerede Kommissionen blot andre faktorer, der kan have indflydelse på EU-markedet de kommende år og derved på EU-erhvervsgrenens situation, men det gør ikke den konklusion ugyldig, at der sandsynligvis vil finde skadelig dumping sted, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
7. UNIONENS INTERESSER
(175)
I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger mod Rusland ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(176)
Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
(177)
I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da denne undersøgelse er en fornyet undersøgelse, og foranstaltningerne har været gældende siden 1995, er det derfor med analysen muligt at vurdere enhver uønsket negativ indvirkning, som de eksisterende antidumpingforanstaltninger har haft på de berørte parter.
(178)
På dette grundlag blev det undersøgt om det til trods for konklusionerne om sandsynligheden for fornyet dumping og fornyet skade var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.
7.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(179)
De eksisterende foranstaltninger har bidraget til en stor tilbagegang i dumpingimport fra Rusland og har aflastet EU-erhvervsgrenen. Det blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen var i en økonomisk set sund situation, der hovedsageligt viste sig ved varig fortjeneste. Det er dog vigtigt at bemærke, at nogle EU-producenters fortjenester allerede er betydeligt mindre end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjeneste, og at de endda ligger under målfortjenesten på 8 %.
(180)
Hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, vil EU-erhvervsgrenen højst sandsynligt opleve øget urimelig konkurrence fra de russiske producenter. Ophævelsen af foranstaltninger vil uden tvivl føre til en hurtig forværring af deres økonomiske situation. Det er derfor ikke i EU-erhvervsgrenens interesse at ophæve foranstaltningerne.
7.2. Importørernes interesser
(181)
I forbindelse med den tidligere undersøgelse blev det fastslået, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have alvorlig negativ indvirkning på situationen for importørerne og brugerne i Unionen. E.F.I.A. gav sig til kende som en interesseret part og anmodede om, at foranstaltningerne får lov at udløbe af følgende grunde:
-
foranstaltningerne har været gældende i næsten 20 år og har haft den ønskede virkning at beskytte EU-producenterne
-
rundet det stigende forbrug på det russiske hjemmemarked, er der ingen risiko for, at russiske produkter vil blive omdirigeret til Unionen
-
der er i brugernes interesse, at de har adgang til forskellige leverandører og dermed har et større udvalg.
(182)
Disse påstande bør afvises. Det er korrekt, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke lider nogen væsentlig skade. En udløbsundersøgelse har dog til formål at besvare spørgsmålet om, hvad der ville ske i fremtiden, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. I den henseende kan EU-erhvervsgrenens nuværende resultater kun anvendes som afgørende indikator for den fremtidige udvikling, i det omfang de gør det muligt at vurdere den ikke skadevoldende pris.
(183)
Importører og forhandlere i Unionen har adgang til en rækker kilder inden og uden for Unionen, herunder Rusland. Rusland er det eneste land, som der er indført foranstaltninger imod.
7.3. Brugernes interesser
(184)
En række brugere gav sig til kende. Nogle af disse anmodede dog kun om at blive anerkendt som interesserede parter og udtalte sig ikke særligt om Unionens interesser. To nationale sammenslutninger gav udtryk for, at det ikke længere var i deres interesse, at de eksisterende foranstaltninger opretholdes, når de har været gældende så mange år.
(185)
Grundene hertil var følgende:
-
en stor indvirkning, som gødninger har på landmændenes produktionsomkostninger (mellem 7 % og 42 % af deres variable omkostninger afhængigt af afgrødetypen)
-
muligheden for køb af gødninger til en pris, der er ca. 15-20 EUR lavere, end de priser, som EU-producenterne forlanger
-
uligheden for adgang til en lidt anderledes vare (russiske gødningspiller er efter sigende en smule mindre end Unionens og er dermed egnede til anvendelse i visse produktioner)
-
muligheden for adgang til forskellige leverandører, hvorved konkurrencen øges, og oligopoler og prisfastsættelser undgås.
(186)
Disse påstande kan ikke godkendes af samme grunde, der er nævnt i betragtning 182 og 183. Kommissionen har ikke kendskab til nogen konkurrencebegrænsende adfærd blandt EU-producenterne, der konkurrerer frit på EU-markedet.
(187)
Der var ingen landmænd, der besvarede brugerens spørgeskema. Derfor kunne den præcise indvirkning, som gødninger som helhed og især AN har på landmændenes produktionsomkostninger, ikke kontrolleres. Derfor kunne den angivelige store positive indvirkning, som lavere AN-priser har på landmændenes produktionsomkostninger, ikke bekræftes. På baggrund af de oplysninger, der foreligger Kommissionen, udgør AN kun omkring 21 % af det samlede EU-forbrug af alle nitrogenholdige gødninger (ammoniumnitrat, kalkammonsalpeter, urinstof, urinstof AN-opløsning, NPK/NP/NK, osv.) (25). I betragtning af at der også er andre gødninger (med højere kalium- og phosphatindhold), vurderes andelen af AN i alle gødninger, som landmændene i Unionen bruger, at være under 21 %. Det er derfor rimeligt at konkludere, at den indvirkning, som de nuværende foranstaltninger har på Unionens landmænd, ikke er af stor betydning.
(188)
Selv hvis adgangen til billigere gødninger inden for nærmeste fremtid skulle vise sig at være i landmændenes interesse, er der endvidere på kort/mellemlang sigt en sandsynlighed for fornyet skade for EU-erhvervsgrenen med risiko for, at nogle af de mere sårbare EU-producenter fra visse regioner i Unionen måske må indstille deres aktiviteter. Dermed ville brugernes/landmændenes udvalg af leverandører blive endnu mindre, og de vil måske blive afhængige af russisk eksport, hvilket i så fald sandsynligvis vil øge priserne.
(189)
Én brugersammenslutning indsendte en undersøgelse fra en uafhængig økonomisk konsulentvirksomhed, ifølge hvilken ophævelsen af de gældende foranstaltninger vil medføre et fald i EU-priserne på gødninger til fordel for brugerne, en begrænset stigning i importmængder og en svag negativ indflydelse for EU-producenter, der dog vil blive kompenseret af de solide fortjenstmargener, som de i øjeblikket opnår. Det bør dog bemærkes, at nogle af de antagelser, som lægges til grund for vurderingen i den økonomiske undersøgelse, ikke stemmer overens med undersøgelsens resultater. I undersøgelsen blev det fastslået, at eksportprisen på AN fra Rusland til tredjelande er lavere end den estimerede pris i den økonomiske undersøgelse. Værdierne for den fastlagte kapacitet i Rusland og det potentielle forbrug på hjemmemarkedet adskiller sig også fra dem, der er blevet anvendt til at simulere virkningen af foranstaltningernes ophævelse. Vurderingen i undersøgelsen kan derfor kun i begrænset omfang anvendes til at drage afgørende konklusioner.
(190)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede en række sammenslutninger af landmænd om en høring med Kommissionen og fremlagde en let ændret udgave af den i den foregående betragtning nævnte undersøgelse, hvori der tages der hensyn til Kommissionens oplysninger i dokumentet med fremlæggelse af oplysninger.
(191)
Den ændrede udgave synes at bekræfte Kommissionens antagelse om, at den russiske eksportpris vil falde til et niveau, som ligger i nærheden af priserne på det russiske hjemmemarked, dvs. 221 EUR pr. ton. Dette vil tvinge EU-producenterne til at sænke deres priser for at undgå at miste markedsandele.
(192)
Repræsentanterne for landmændene forklarede deres svære situation, hvor de konkurrerer med landbrugsprodukter fra producenter i tredjelande uden dog i modsætning til EU-producenterne af den pågældende vare at være beskyttet af antidumpingforanstaltninger. Hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, forventer de, at prisen på den pågældende vare falder, og at de negative konsekvenser for EU-producenterne vil blive opvejet af fordelene for landmændene, der består af en gruppe af brugere, som beskæftiger millioner af mennesker i Unionen. Repræsentanterne for landmændene nævnte også, at hvis prisen på den pågældende vare falder, vil de foretrække at købe den pågældende vare frem for billigere og mere forurenende gødning, som f.eks. urinstof eller opløsninger af urinstof og ammoniumnitrat. Dette ville være til gavn for miljøet. De foreslog, at hvis foranstaltningerne opretholdes, bør de suspenderes (som var tilfældet i en anden undersøgelse om importen af siliciummangan fra Kina, Kasakhstan og Ukraine (26)).
(193)
Kommissionen overvejede nøje de argumenter, som repræsentanterne for landmændene havde fremlagt. Der er ingen tvivl om, at landmænd i Unionen har adgang til den pågældende vare, som ikke kun fremstilles af russiske eksporterende producenter, men også af EU-producenter og producenter fra tredjelande. Men frem for alt, som bekræftet ved høringen den 19. juni 2014 og i modsætning til antagelsen i den økonomiske undersøgelse, er der ingen garanti for, at et eventuelt indledende potentielt fald i prisen på den pågældende vare (hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe) vil blive overført til de endelige brugere. Når landmænd køber den pågældende vare, køber de den ofte fra distributører uden at vide, hvor den stammer fra, så længe den opfylder deres krav (for så vidt angår pille- eller granulatstørrelse osv.). Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er det derfor højst sandsynligt, at der ville ske fornyet skade for EU-producenter af den pågældende vare, men der er ingen garanti for, at brugerne overhovedet ville få nogen gavn heraf.
(194)
Antidumpingforanstaltningerne mod importen af den pågældende vare har eksisteret i mange år og har ikke forårsaget urimeligt store udgifter for landmændene, der kunne have bragt deres eksistens i fare. I forbindelse med analysen af EU's interesser blev proportionalitetsfaktoren ved at opretholde foranstaltningerne vurderet under hensyntagen til forskellige og nogle gange modstridende interesser. Det er i EU-producenternes interesse, at foranstaltningerne opretholdes, da mange af dem ville skulle indstille deres aktiviteter, hvis foranstaltningerne ophæves. Så set ud fra et proportionalitetsperspektiv, eftersom Kommissionen ikke har noget bevis for, at der påløber landmændene urimeligt store udgifter på grund af foranstaltningerne, er det i Unionens interesse, at foranstaltningerne opretholdes. I hvert fald erkendte landmændene, at de ville foretrække at have forskellige leveringskilder, og at det ikke ville være i deres interesse, hvis EU-erhvervsgrenen forsvandt fra markedet.
(195)
Endelig er der som nævnt i betragtning 193 ikke noget bevis for, at ophævelsen af foranstaltninger ville føre til et prisfald for så vidt angår AN, og at dette prisfald ville blive overført til brugerne og dermed føre til et skifte fra AN til andre mere forurenende gødninger. Derfor er den angiveligt positive miljømæssige virkning ikke begrundet. Under alle omstændigheder ville denne miljømæssige virkning ikke være af et sådan omfang, at det ville være imod EU's samlede interesse, at foranstaltningerne opretholdes. For så vidt angår forslaget om at suspendere foranstaltningerne, er dette ikke muligt, fordi kravene i grundforordningens artikel 14, stk. 4, ikke er opfyldt i denne sag.
(196)
På denne baggrund konkluderer Kommissionen, at det ikke ville være i brugernes interesse at ophæve foranstaltningerne, eller at brugernes fordele i det mindste ikke ville kunne opveje de ulemper, som ville opstå for EU-erhvervsgrenen.
7.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(197)
I lyset af betragtning 179 til 195 konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med EU's interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(198)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(199)
Efter fremlæggelsen af oplysninger foreslog én russisk producent, der ikke blev udvalgt til at indgå i stikprøven, Kommissionen at indlede forhandlinger om et tilsagn og foreslog en mindstepris og et kvantitativt loft. Grundforordningen indeholder dog ikke noget retsgrundlag for at godkende et tilbud om tilsagn i forbindelse med en udløbsundersøgelse, da foranstaltningernes form ikke kan ændres. Den pågældende producent kunne ansøge om en interimsundersøgelse på baggrund af grundforordningens artikel 11, stk. 3, hvis den mener betingelserne for en sådan undersøgelse er opfyldt.
(200)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede Acron-gruppen Kommissionen om at afslutte procedurerne for så vidt angår denne virksomhed, da Acron befinder sig i en anden situation end de andre russiske producenter. Resultaterne af undersøgelsen viser dog, at Acron er i samme situation som de andre russiske producenter. Derudover indeholder grundforordningens artikel 11, stk. 2, ikke noget retsgrundlag for at skelne mellem de forskellige eksporterende producenter.
(201)
Derfor og på baggrund af konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade fastslås det i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, at de antidumpingforanstaltninger mod import af ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland, der er indført ved forordning (EF) nr. 661/2008, som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 989/2009, bør opretholdes i en periode på yderligere fem år.
(202)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 20, og med oprindelse i Rusland.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til faste beløb som angivet i punkt a), b) og c):
a)
For varer fremstillet af Open Joint Stock Company (OJSC) »Azot«, Novomoskovsk, Rusland, eller Open Joint Stock Company (OJSC) »Nevinnomyssky Azot«, Nevinnomyssk, Rusland, og enten solgt direkte til den første uafhængige kunde i EU eller af EuroСhem Trading GmbH, Zug, Schweiz, eller via Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company »EuroСhem«, Moskva, Rusland, eller EuroСhem Trading GmbH, Zug, Schweiz, til den første uafhængige kunde i EU (Taric-tillægskode A522):
Varebeskrivelse
KN-kode
Taric-kode
Fast toldbeløb (EUR pr. ton)
Ammoniumnitrat, ikke i vandig opløsning
3102 30 90
-
32,82
Blandinger af ammoniumnitrat med calciumcarbonat eller andre uorganiske stoffer uden gødningsværdi, med indhold af nitrogen på over 28 vægtprocent
3102 40 90
-
32,82
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 29 00
10
32,82
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 60 00
10
32,82
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 90 00
10
32,82
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, uden indhold af phosphor og kalium
3105 10 00
10
32,82
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 10 00
20
31,84
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 10 00
30
30,85
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 10 00
40
29,87
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 10 00
50
28,88
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 20 10
30
31,84
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 20 10
40
30,85
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 20 10
50
29,87
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 20 10
60
28,88
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på under 3 vægtprocent
3105 51 00
10
31,84
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 51 00
20
30,85
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 51 00
30
29,87
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 10,40 vægtprocent
3105 51 00
40
29,41
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på under 3 vægtprocent
3105 59 00
10
31,84
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 59 00
20
30,85
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 59 00
30
29,87
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 10,40 vægtprocent
3105 59 00
40
29,41
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 90 20
30
31,84
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 90 20
40
30,85
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 90 20
50
29,87
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 90 20
60
28,88
b)
For varer fremstillet af JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Taric-tillægskode A959):
Varebeskrivelse
KN-kode
Taric-kode
Fast toldbeløb (EUR pr. ton)
Ammoniumnitrat, ikke i vandig opløsning
3102 30 90
-
47,07
Blandinger af ammoniumnitrat med calciumcarbonat eller andre uorganiske stoffer uden gødningsværdi, med indhold af nitrogen på over 28 vægtprocent
3102 40 90
-
47,07
For varer nævnt i stk. 1, fremstillet af JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, som ikke er nævnt i tabellen ovenfor, betales der ikke antidumpingtold.
c)
For alle andre virksomheder (Taric-tillægskode A999):
Varebeskrivelse
KN-kode
Taric-kode
Fast toldbeløb (EUR pr. ton)
Ammoniumnitrat, ikke i vandig opløsning
3102 30 90
-
47,07
Blandinger af ammoniumnitrat med calciumcarbonat eller andre uorganiske stoffer uden gødningsværdi, med indhold af nitrogen på over 28 vægtprocent
3102 40 90
-
47,07
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 29 00
10
47,07
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 60 00
10
47,07
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 90 00
10
47,07
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, uden indhold af phosphor og kalium
3105 10 00
10
47,07
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 10 00
20
45,66
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 10 00
30
44,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 10 00
40
42,83
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 10 00
50
41,42
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 20 10
30
45,66
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 20 10
40
44,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 20 10
50
42,83
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 20 10
60
41,42
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på under 3 vægtprocent
3105 51 00
10
45,66
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 51 00
20
44,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 51 00
30
42,83
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 10,40 vægtprocent
3105 51 00
40
42,17
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på under 3 vægtprocent
3105 59 00
10
45,66
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 59 00
20
44,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 59 00
30
42,83
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 10,40 vægtprocent
3105 59 00
40
42,17
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 90 20
30
45,66
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 90 20
40
44,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 90 20
50
42,83
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 90 20
60
41,42
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (27), reduceres det i stk. 2 fastsatte toldbeløb med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Uanset stk. 1 gælder den endelige antidumpingtold ikke for importerede varer, der overgår til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af virksomheder, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i afgørelse 2008/577/EF, som ændret, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:
-
varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Unionen, og
-
sådanne importerede varer ledsages af en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som mindst indeholder de elementer og den erklæring, der er fastlagt i bilaget til denne forordning, og
-
de varer, der angives og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen på tilsagnsfakturaen.
2. Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning:
-
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 1, fastslås, at én eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til artikel 8, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1225/2009 med en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. september 2014.
A BIZOTTSÁG 999/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. szeptember 23.)
az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) és (5) bekezdésére,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 2022/95/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. A vám hatásának semlegesítését megállapító újabb vizsgálat alapján az intézkedéseket a 663/98/EK tanácsi rendelet (3) módosította. Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti első időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 658/2002/EK rendelettel (4) tonnánként 47,07 EUR végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. Ezt követően a termékkörre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett időközi felülvizsgálatra került sor, és a 945/2005/EK tanácsi rendelet (5) tonnánként 41,42 EUR és 47,07 EUR közötti végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti második időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 661/2008/EK rendelettel (6) hatályban tartotta az intézkedéseket. A vám az EuroChem csoport (7) esetét kivéve változatlan maradt, esetükben a vám rögzített összege tonnánként 28,88 EUR és 32,82 EUR között változott.
(3)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a 2008/577/EK határozattal (8) elfogadta a felajánlott kötelezettségvállalásokat, a JSC Acron és a JSC Dorogobuzh orosz gyártók - az Acron holdingtársaság tagjai - (a továbbiakban együttesen: Acron) számára megállapított mennyiségi felső határ mellett. A Bizottság a 2012/629/EU határozattal (9) visszavonta az EuroChem csoport által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását annak kivitelezhetetlensége miatt.
(4)
A Törvényszék a 2008. szeptember 10-i ítéletében (10), amelyet a 2009. július 9-i ítélet (11) értelmezett, megsemmisítette a 945/2005/EK rendeletet, amennyiben az az OJSC UCC UralChem (a továbbiakban: UralChem) részét képező JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vállalatra (a továbbiakban: Kirovo) vonatkozott. A Tanács a 989/2009/EK rendelettel (12) ennek megfelelően módosította a 661/2008/EK rendeletet. Következésképpen a Kirovo vállalat tekintetében a (tonnánként 47,07 EUR összegű) dömpingellenes vám csak a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára alkalmazandó.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(5)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (13) közzétételét követően a szóban forgó intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának megindítására irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. A kérelmet 2013. március 28-án egy uniós műtrágyagyártó szövetség, a Fertilisers Europe (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az érintett termék uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók nevében.
(6)
A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
(7)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a felülvizsgálati kérelmet a műtrágya minőségű ammónium-nitrátot előállító uniós gyártóknak csak bizonyos hányada támogatja, és hogy a mindenféle minőségű ammónium-nitrátot és az egyéb ammónium-nitrát-tartalmú műtrágyákat előállító uniós gyártók által előállított mennyiség a kérelmezőének háromszorosa. Ez az állítás azonban megalapozatlan, mivel a kérelmező és a kérelem támogatói műtrágya minőségű ammónium-nitrátot és az említett hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező egyéb termékeket gyártanak. Ezért a kérelmet nemcsak a műtrágya minőségű ammónium-nitrátot előállító gyártók nem támogatták, hanem az érintett termék egyéb típusait előállító gyártók sem, ráadásul a felülvizsgálat megindításához szükséges mennyiségi küszöb teljesült.
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(8)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. július 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (14) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
(9)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a vizsgálat megindítása előtt a hatályos intézkedésekre vonatkozó észrevételeket nyújtott be, és kétségbe vonta azok jogszerűségét. Ugyanez a fél továbbá a dömping és a kár folytatódásának, illetve megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban a felülvizsgálat megindítása előtt a Bizottságnak eljuttatott információk alapján azt állította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása nem indokolt.
(10)
A Bizottság szolgálatai azt válaszolták az említett érdekelt félnek, hogy csak a vizsgálat megindítása után vizsgálják meg részletesen a kérelmezőktől eltérő felek álláspontját.
(11)
Ugyanez az érdekelt fél ezenkívül a 2013. március 28-i beadványában az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően betekintést kért a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelembe, továbbá - védelemhez való jogainak megfelelőbb gyakorlása érdekében - azt kérte, hogy betekinthessen a Bizottság szolgálatai által a kérelmezőknek a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmük tárgyában küldött, hiánypótlásra felszólító levélbe. A Bizottság szolgálatai tájékoztatták az érdekelt felet arról, hogy a vizsgálat megindításáról szóló határozat csak a kérelem konszolidált változatán alapult, amely a hiánypótlásra felszólító levélre adott választ is tartalmazta. A korai változatok és tervezetek nem relevánsak. A kérelem eredeti változatába és a levélbe való betekintés megtagadása ezért nem sértené a fél védelemhez való jogait. A fél arra kérte a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgatási tisztviselőjét, hogy intézkedjen a védelemhez való jogok állítólagos megsértése ügyében. A meghallgatási tisztviselő 2014. március 4-én jóváhagyta a Bizottság szolgálatainak álláspontját.
(12)
Az érdekelt fél a két másik eljáráshoz kapcsolódó hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmekbe való betekintést is kért. A fél azt állította, hogy ezeket a kérelmeket a Bizottság megalapozatlanként elutasította, és hogy a dokumentumokba való betekintés lehetővé tenné számára, hogy összehasonlítsa a két ügy körülményeit a folyamatban lévő felülvizsgálattal, megértse a kérelem kielégítő voltával kapcsolatos bizottsági elemzést, és következésképpen megfelelően gyakorolja a védelemhez való jogait. A fél megkapott minden felvilágosítást a Bizottság szolgálataitól, és a meghallgatási tisztviselő 2014. március 4-én jóváhagyta a Bizottság szolgálatainak álláspontját.
1.4. A vizsgálat
1.4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(13)
A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. július 1-jétől2013. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár megismétlődési valószínűségének értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől2013. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
(14)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a 661/2008/EK rendelethez vezető korábbi hatályvesztési felülvizsgálathoz képest indokolatlan módszertani változás történt, mivel abban a felülvizsgálatban a figyelembe vett időszak hosszabb volt.
(15)
A Bizottság úgy véli, hogy az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állítása szerinti körülmények az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének alkalmazásában nem minősülnek módszertani változásnak. A következőket mindenesetre meg kell jegyezni. A Bizottság gyakorlata szerint a figyelembe vett időszak szokásosan a felülvizsgálati időszakra és az azt megelőző három naptári évre terjed ki, kivéve, ha maga a felülvizsgálati időszak az előző naptári év jelentős részét lefedi. Ez utóbbi esetben kivételesen négy naptári év is figyelembe vehető. Az előző hatályvesztési felülvizsgálatnál ez fordult elő. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.
1.4.2. A vizsgálatban érintett felek
(16)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőket, más ismert uniós gyártókat, Oroszország (a továbbiakban: az érintett ország) ismert exportáló gyártóit és hatóságait, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és részvételre kérte fel őket.
(17)
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgatási tisztviselőjével tartandó meghallgatás kérelmezésére.
1.4.3. Mintavétel
(18)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.
a) Mintavétel az uniós gyártók körében
(19)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti uniós gyártás és a hasonló termék uniós piacán realizált értékesítési volumen alapján választotta ki a mintát. Ez a minta négy uniós (egy franciaországi, egy litvániai, egy lengyelországi és egy egyesült királysági) gyártóból (15) állt, amelyek az uniós gyártásnak mintegy 42 %-át és az uniós értékesítésnek mintegy 41 %-át képviselik. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeik megtételére.
(20)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gyártók körében ideiglenesen kiválasztott mintának - a 2022/95/EK rendelet eredeti rendelkezései szerint - csak azokat az ammónium-nitrát-gyártókat kellene tartalmaznia, amelyek a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrátot gyártanak, a - 945/2005/EK rendelet szerinti - jelenleg az ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyát gyártókat nem.
(21)
Ezt az állítást azzal indokolta, hogy a Törvényszék a T-348/05. sz. ügyben hozott, a (4) preambulumbekezdésben említett ítéletében megsemmisítette a 945/2005/EK rendeletet, amely az eredeti vizsgálathoz képest kiterjesztette a termékek körét.
(22)
Ez az állítás megalapozatlan. A szóban forgó ítélet csak egy orosz exportáló gyártó vonatkozásában semmisítette meg a 945/2005/EK rendeletet. Az összes többi orosz gyártó vonatkozásában az alkalmazandó termékkör továbbra is a 945/2005/EK rendeletben meghatározott termékkör. Mindenesetre a mintába felvett valamennyi uniós gyártó a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrátot állít elő. Az egyéb KN-kódok alatt felsorolt szilárd műtrágyákat az uniós gazdasági ágazat gyártja, és e műtrágyák csupán a „stabilizált műtrágyáknak” és „keverékeknek” is nevezett, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalmú, illetve 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú összetett műtrágyák előállítására szolgáló további vegyi vagy keverési műveletek eredményei.
(23)
A minta ezért az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatív.
b) Mintavétel az importőrök körében
(24)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független gyártókat, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.
(25)
Mivel független importőr nem válaszolt a mintavételi formanyomtatványra, mintavételre nem volt szükség.
c) Mintavétel az oroszországi exportáló gyártók körében
(26)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi oroszországi exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte Oroszország Európai Unió melletti állandó képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
(27)
Az ország nyolc exportáló gyártója nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A felülvizsgálati időszakban elsősorban az elfogadott kötelezettségvállalások alapján került sor az Unióba irányuló behozatalra. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban négy olyan exportáló gyártóból álló mintát választott ki, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg tudott vizsgálni. Az összes exportértékesítést tekintve ezek a gyártók értékesítették a legnagyobb mennyiséget. Köztük volt az a két vállalat, amely a felülvizsgálati időszakban tett kötelezettségvállalás alapján az Unióba irányuló exportértékesítést folytatott. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevételek nem érkeztek. A Bizottság ezért a javasolt minta megtartása mellett döntött, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról.
(28)
A Bizottság a következő négy vállalatot választotta ki a mintához:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (a továbbiakban: SBU Azot).
(29)
A minta a felülvizsgálati időszak alatt az Oroszországból (az Unióba és harmadik országokba irányuló) összes exportértékesítés 88 %-ára terjedt ki a mintavételi formanyomtatványokra adott válaszok alapján.
1.4.4. A kérdőívre adott válaszok és ellenőrző látogatások
(30)
A Bizottság a kérdőívre igényt tartó oroszországi exportáló gyártók mindegyikének küldött kérdőívet, csakúgy, mint azoknak a mintába felvett uniós gyártóknak, felhasználóknak és kereskedelmi szövetségeknek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.
(31)
A kérdőívre a négy orosz exportáló gyártótól és a mintába felvett négy uniós gyártótól érkezett válasz. Egy felhasználókat képviselő kereskedelmi szövetség, mégpedig a National Farmers' Union of England and Wales (NFU) részlegesen válaszolta meg a kérdőívet.
(32)
Ami az orosz exportáló gyártókat illeti, csak az Acron válaszolta meg teljes egészében a kérdőívet. A mintába felvett három másik vállalat - az EuroChem, az UralChem és az SBU Azot - csak részlegesen válaszolta meg a kérdőívet: válaszaik a kapacitási adatokra, a gyártelepi paritáson összesített értékesítési adatokra, valamint az előállítási költségükre vonatkozó információkra korlátozódtak. Ezek a részleges válaszok nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy teljes körűen ellenőrizze értékesítési adataikat és előállítási költségüket.
(33)
A Bizottság tájékoztatta a mintába felvett, három érintett exportáló gyártót arról, hogy az elmaradt adatszolgáltatásuk tekintetében az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ezek a gyártók éltek a meghallgatási tisztviselő általi meghallgatáshoz való jogukkal. A Bizottság továbbá a mintába felvett, mindhárom érintett exportáló gyártót külön-külön tájékoztatta arról, hogy az egyes vállalatok által szolgáltatott adatok közül melyeket használta fel az elemzésében, és mely adatokat tekintett hiányosnak, és ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerinti „rendelkezésre álló tényeket” használta. A Bizottság az ügyletenkénti felsoroláson alapuló részletes számadatok helyett különösen a gyártelepi paritáson összesített számadatokat használta.
(34)
Ezenfelül egy importőröket képviselő szövetség, az Európai Műtrágyaimportőrök Szövetsége (EFIA) a tagjai nevében azt kérte, hogy ismerjék el érdekelt félként, és írásbeli észrevételeket nyújtott be. Három egyéni importőr jelezte, hogy az Oroszországból származó műtrágya behozatalát teljes egészében megszüntette.
(35)
Több felhasználói szövetségtől szintén érkeztek írásbeli beadványok, mégpedig az Európai Unió Mezőgazdasági Szakmai Szervezeteinek Bizottságától (COPA)/az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetségétől (COGECA), az NFU-tól, valamint az AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) és az AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales) francia szövetségektől.
(36)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók
-
AB „ACHEMA”, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litvánia,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy” S.A, Lengyelország,
-
Grow How UK limited, Ince, Egyesült Királyság,
-
YARA France S.A., Franciaország.
Oroszországi exportáló gyártók
-
JSC Acron, JSC Dorogobuzh, related trader ZAO Agronova - Brianszk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot és OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot és Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC „Azot” és LLC „Angarsk Nitrogen Fertilizer Plant” (SBU Azot).
Kapcsolatban álló importőr
-
Agronova Europe AG, Svájc (az Acronnal kapcsolatban álló importőr).
1.5. Nyilvánosságra hozatal
(37)
2014. június 13-án a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések fenntartását kívánta javasolni. Az érdekelt felek észrevételeit a Bizottság mérlegelte és indokolt esetben figyelembe vette.
(38)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége megismételte, hogy a felülvizsgálat során több állítólagos eljárási szabálytalanság fordult elő, és tudomásul vette, hogy a Bizottság elutasította a kérelmező által 2013. március 28-án benyújtott kérelem első változatába való betekintést, valamint a nem bizalmas ügyiratba való betekintés állítólag korai engedélyezését.
(39)
A felülvizsgálat iránti eredeti kérelembe való betekintés kérelmezése tekintetében a Bizottság szolgálatai írásban és szóban - többek között a meghallgatási tisztviselő elnökletével tartott értekezleteken - több alkalommal kifejtették, hogy ez a kérelem miért nem elfogadható az alkalmazandó jogi keretek között.
(40)
A nem bizalmas ügyiratba való betekintés állítólag korai engedélyezése tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének védelemhez való jogai még ezen állítás indokoltsága esetén sem sérülnének. Először is a Bizottság időben nyilvánosságra hozta az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések fenntartását kívánta javasolni, és a válaszadáshoz elegendő időt biztosított számára. Másodszor: e nyilvánosságra hozatal előtt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége számára engedélyezte a nem bizalmas ügyirat egészébe való betekintést.
(41)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy „az általános gyakorlattal ellentétben” a Bizottság szolgálatai és a kérelmező részvételével 2014 áprilisában és májusában tartott értekezleteket nem dokumentálták a nem bizalmas ügyiratban, és hogy a kérelmező a 2014 májusában benyújtott kevés adathoz nem mellékelt megfelelő, nem bizalmas összefoglalót.
(42)
Az általános gyakorlat szerint a meghallgatást kérő érdekelt felek szóban ismertetik álláspontjukat, és ahhoz írásbeli beadványokat nyújtanak be. Ezeknek a beadványoknak a nem bizalmas változata bekerül a más érdekelt felek számára betekintésre engedélyezett és rendelkezésre bocsátott ügyiratba. E dokumentumok rögzítik a Bizottság szolgálatai által tartott értekezleteket és meghallgatást. Ezért ezt az állítást ténybeli tévedésként el kell utasítani.
(43)
Ami a második állítást illeti, a 2014 májusában benyújtott kevés adat nem bizalmas változatát nem lehetett volna másként benyújtani, anélkül, hogy ne kerültek volna nyilvánosságra az uniós gyártók üzleti titkai. Ezért ez az állítás sem fogadható el.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(44)
A szóban forgó felülvizsgálatban érintett termék megegyezik a 661/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, amely a jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya (a továbbiakban: AN vagy érintett termék). A JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo) által előállított AN tekintetében azonban a 989/2009/EK rendelet értelmében csak a jelenleg a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó AN az érintett termék.
(45)
Az AN előállítása során használt legfontosabb nyersanyag a gáz, amely az összes előállítási költség 70-80 %-át teszi ki. A termékkör 2005. évi bővítésének az volt a célja, hogy kiterjedjen a foszfor- és/vagy káliumtartalmú tápanyagokkal dúsított ammónium-nitrátra is, mivel kiderült, hogy e keverékek alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai és agronómiai tulajdonságai lényegében azonosak.
(46)
Megjegyzendő, hogy a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód („Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban”, illetve „Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal”) magában foglalhatja az ipari célra (például robbanóanyagok előállítására) szánt AN-t és a mezőgazdasági célra használt AN-t is. Mindkét típus műszaki és kémiai tulajdonságai megegyeznek, könnyen felcserélhetőek, és az érintett terméknek minősülnek.
(47)
A nyilvánosságra hozatalt követően az orosz hatóságok képviselői azt állították, hogy a 2005. évi termékkör-bővítés összeegyeztethetetlen a WTO dömpingellenes megállapodásával, ugyanis a 2005. évi termékkör-bővítésben érintett további termékek tekintetében nem került sor dömping, kár és ok-okozati kapcsolat meghatározására.
(48)
Az állítás a (22) preambulumbekezdésben már említett okok miatt megalapozatlan, és ezért el kell utasítani.
2.2. Hasonló termék
(49)
A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy az Oroszország nemzeti piacán előállított és értékesített AN, valamint az Oroszországból az Európai Unióba exportált AN alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai azonosak, és felhasználásuk is megegyezik. Ezért a szóban forgó vizsgálat alkalmazásában az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.
(50)
Az uniós gazdasági ágazat által előállított AN fizikai és műszaki tulajdonságait tekintve az Oroszországból az Európai Unióba exportált AN-hoz hasonló termék.
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
3.1. Előzetes megjegyzések
(51)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(52)
A (32) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintába felvett exportáló gyártók egyike (Acron) teljes körűen együttműködött a vizsgálatban. A (3) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban a Bizottság 2008-ban elfogadta az Acron árra vonatkozó kötelezettségvállalását, amely a felülvizsgálati időszakban még mindig hatályos volt. Az árra vonatkozó kötelezettségvállalás fennállása miatt az Acron exportárait a felülvizsgálati időszakban ez a kötelezettségvállalás határozta meg, amely minimális importárat rögzített. Következésképpen a szóban forgó exportárak nem minősültek megbízható tényezőnek annak értékelése során, hogy vélhetően folytatódna-e vagy megismétlődne-e a dömping a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
(53)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatalt követően azzal érvelt, hogy ez azt jelenti: a Bizottság valójában a tényleges dömping hiányát állapította meg. Ez nem pontos. Mivel az Acron kivételével a mintába felvett orosz exportáló gyártók nem működtek együtt teljes körűen, a Bizottság nem rendelkezett elegendő adattal ahhoz, hogy a vállalatok saját adatai alapján végezzen dömpingszámítást. A Bizottság az Acron esetében készíthetett volna dömpingszámítást, de az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően úgy ítélte meg, hogy ezek az adatok nem megbízhatóak ehhez a hatályvesztési felülvizsgálathoz.
(54)
Az Acron azt állította, hogy jogellenes a Bizottság azon érve, miszerint az EU-nak megadott tényleges árai az árra vonatkozó kötelezettségvállalás fennállása miatt megbízhatatlanok, és ezért nem használhatók fel az exportár megállapításához. A Bizottság azonban nem ezt az érvet hozta fel. A Bizottság nem azt állította, hogy az exportárak az árra vonatkozó kötelezettségvállalás miatt nem használhatók fel, hanem azt állapította meg, hogy ezek az exportárak a dömping folytatódási vagy megismétlődési valószínűségének elemzése során megbízhatatlan tényezőnek minősülnek a szóban forgó vizsgálat sajátos körülményei között. A Bizottság - intézkedések és árra vonatkozó kötelezettségvállalás hiányában - nem tekinti érdemi mutatónak az árra vonatkozó kötelezettségvállaláson alapuló exportárakat az exportáló gyártók jövőbeli magatartásának elemzése során.
(55)
Az Acron érvelésével ellentétben az EU-nak felszámított exportárai nem tekinthetők csupán a rendes piaci feltételek következményének. A teljes felülvizsgálati időszakban az Acron volt az egyetlen olyan orosz exportáló gyártó, amelynek előnye származott az árra vonatkozó kötelezettségvállalásból, az összes többi orosz exportáló gyártónak meg kellett fizetnie a vámokat. Ezek a tények határozottan befolyásolták az Acron - mint az EU piacán jelen lévő egyedüli orosz szállító - versenyhelyzetét.
3.3. A dömping megismétlődésének valószínűsége
(56)
Az (52)-(55) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén van-e bizonyíték a dömping megismétlődésének valószínűségére. A következő tényezőket elemezte: az Oroszországból más rendeltetési helyekre irányuló export árai, a teljes oroszországi gyártási kapacitás és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.
3.3.1. Az Oroszországból más rendeltetési helyekre irányuló export
(57)
A Bizottság megállapította, hogy az Acron által a felülvizsgálati időszakban harmadik országok - például Brazília, Kolumbia és Peru - piacain felszámított, gyártelepi exportárának súlyozott átlaga alacsonyabb volt, mint a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő belföldi gyártelepi ár tényleges átlaga. Az Acron ezért dömpingelt árakon értékesített harmadik országbeli piacokon, különösen Brazíliában, amely messze a legjelentősebb harmadik országbeli exportpiac.
(58)
A mintába felvett három másik exportáló gyártó tekintetében a Bizottság azt is megállapította, hogy a harmadik országoknak - például Brazíliának, Perunak, Kolumbiának, Ukrajnának és Kazahsztánnak - felszámított gyártelepi értékesítési áraik súlyozott átlaga mindhármuk esetében alacsonyabb volt, mint a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő belföldi gyártelepi árak tényleges átlaga, és ennélfogva szintén dömpingelt árakon értékesítettek. Ez a megállapítás a harmadik országokba irányuló exportnak mintegy 80 %-át bonyolító orosz exportáló gyártók által szolgáltatott ellenőrzött adatokon alapult. A Bizottságnak ezért nem kellett orosz exportstatisztikákat tanulmányoznia, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége javasolta. A mintába felvett mind a négy exportáló gyártó harmadik országokba irányuló exportértékesítése fenntartható árszinten bonyolódott a felülvizsgálati időszakban.
(59)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a nyilvánosságrahozatali dokumentum arra utal, hogy az Eurochem tekintetében nem merül fel dömping, vagy legfeljebb de minimis dömping merül fel. Az érvelés nem helytálló. Az elemzés célja nem az EuroChem pontos dömpingkülönbözetének kiszámítása, hanem annak meghatározása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne-e az Oroszországból érkező dömping. Ezzel kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportárak az EuroChem esetében is alacsonyabbak voltak az átlagos belföldi gyártelepi áraknál, és ennélfogva az EuroChem dömpingelt árakon értékesített. Az Eurochem harmadik országokba irányuló értékesítésre alkalmazott árképzési politikája (a belföldi árak alatti exportértékesítés) az egyik fontos tényező, amelyen az az általános megállapítás alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az EU-ba irányuló dömping valószínűleg megismétlődne.
(60)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem alkalmazott megfelelő módszertant a dömpingszámítások során. Ahogyan kifejtésre került, a Bizottság nem a dömpingkülönbözetet számította ki, hanem a mintába felvett vállalatok által közölt adatok alapján csupán összehasonlította az átlagos belföldi gyártelepi árakat a gyártelepi exportárakkal. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzésben nem szükséges a pontos dömpingkülönbözet kiszámítása, tehát nem volt indokolt CIF-értékek alkalmazása, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége javasolta.
(61)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem termékenként, illetve terméktípusonként hasonlította össze az árakat, és hogy nem végzett kereskedelmi szintű kiigazítást. A Bizottság megvizsgálta az állítást és hasonló árkülönbözetet állapított meg még abban az esetben is, ha az összehasonlítást a termékek szintjén végezte volna el. A kereskedelmi szintű kiigazításokat mindenesetre nem lehetett elvégezni, mivel - az Acron kivételével - a mintába felvett vállalatok csak részlegesen működtek együtt, és nem szolgáltattak kellően részletes adatokat, különösen ügyletenkénti részletes felsorolásokat nem. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.
(62)
A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportértékesítést a következő okok miatt nem lehetett felhasználni a mintába felvett három másik exportáló gyártó jövőbeli magatartásának meghatározásához. A felülvizsgálati időszakban az EuroChem az Acronhoz hasonlóan csak az árra vonatkozó kötelezettségvállalás értelmében exportált. Az EuroChem csak a hatályos kötelezettségvállalása időszakában értékesített az Unióba, ugyanakkor nem bonyolított értékesítést, miután a Bizottság a 2012/629/EU határozattal 2012. október 11-én visszavonta a kötelezettségvállalást. Ami az SBU Azot és az UralChem vállalatot illeti, a felülvizsgálati időszakban nem értékesítették az érintett terméket az Unióban.
(63)
A Bizottság nem tartotta szükségesnek annak meghatározását, hogy a belföldi értékesítésre a rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor. A tényleges belföldi árak valójában arra utalnak, hogy a harmadik országbeli piacokra irányuló exportértékesítés dömping keretében történt. Ezért a belföldi értékesítés nyereségességének vizsgálata, azzal a lehetséges következménnyel, hogy a rendes értéket ki kellene számítani (a költségek és az ésszerű nyereség alapján), ha megállapítást nyer, hogy ez az értékesítés veszteséges, csak a rendes érték - és ennélfogva a harmadik országbeli piacokra irányuló exportértékesítés esetén megállapított dömpingkülönbözet - növekedéséhez vezethetett volna.
(64)
A hatályvesztési felülvizsgálat, valamint a dömping megismétlődési valószínűségének elemzése összefüggésében elegendő annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg megismétlődne. A Bizottság következésképpen úgy ítélte meg, hogy nem szükséges elemeznie a belföldi értékesítés nyereségességét, és ennek megfelelően nem végezte el az előállítási költségek megbízhatóságának az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti értékelését.
(65)
E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt állapítja meg, hogy az orosz exportáló gyártók jelenleg dömpingelt árakon értékesítik az érintett terméket latin-amerikai, kelet-európai, afrikai és ázsiai harmadik országoknak. A felülvizsgálati időszakban a mintába felvett négy exportáló gyártó harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportára tonnánként 201 EUR volt, míg az átlagos belföldi gyártelepi ár tonnánként 221 EUR-t tett ki. A Bizottság megítélése szerint ezért valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az orosz exportáló gyártók az Uniónak is dömpingelt árakon értékesítenének.
(66)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy az orosz belföldi árak és a harmadik országoknak felszámított orosz exportárak összehasonlítása értelmetlen. A Bizottság azonban ezzel kapcsolatban úgy ítéli meg, hogy az árak fontos mutatót jelentenek annak értékelésekor, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az Unióba irányuló jövőbeli export, mivel a legtöbb harmadik országba irányuló orosz exportra nem vonatkozik dömpingellenes vám. Az Unióba irányuló, a felülvizsgálati időszak alatti orosz exportra vonatkozó megbízható adatok hiányában - az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően - a harmadik országoknak felszámított exportár fontos tényező ebben az átfogó értékelésben.
(67)
Az orosz kormány és az Acron e tekintetben azzal érvelt, hogy az intézkedések folytatása már jogellenes, mivel ezeket az intézkedéseket a 661/2008/EK rendelet a rendes érték kiszámítása során elsősorban alkalmazott - állítólagosan jogellenes - gázkorrekciós módszerrel írta elő.
(68)
A (63) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően e vizsgálat során a Bizottság nem tartotta szükségesnek annak meghatározását, hogy a belföldi értékesítésre a rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor, azzal a lehetséges következménnyel, hogy a rendes értéket ki kell számítani. Ahogyan az Acron a nyilvánosságra hozatalt követő beadványában helyesen kiemelte, ez nem zárja ki eleve a rendes érték - adott esetben bármely jövőbeli vizsgálat során történő - kiszámítását, beleértve a szükséges kiigazításokat is.
3.3.2. Tartalékkapacitás
(69)
A Bizottság a következők alapján állapította meg az ismert orosz gyártók tartalékkapacitását. A mintába felvett négy vállalat tartalékkapacitására vonatkozó adatok a kérdőívre adott válaszokon alapultak, amelyeket az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság szükség esetén helyesbített. A műtrágyaként használt ammónium-nitrátot és az ipari célra (például robbanóanyagok előállítására) szánt ammónium-nitrátot, az úgynevezett alacsony sűrűségű ammónium-nitrátot (amely egyben a (46) preambulumbekezdés szerinti érintett termék) egyaránt előállító üzemek esetében a Bizottság az összes tartalékkapacitást figyelembe vette. A csak ipari célra szánt ammónium-nitrátot előállító üzemek tartalékkapacitását szintén figyelembe vette. Ezenfelül a tartalékkapacitás számítása során a Kirovo összes tartalékkapacitását figyelembe vette, mivel a dömpingellenes intézkedések alkalmazása alól jelenleg kizárt ammónium-nitrát más fajtáinak (16) tartalékkapacitása igen könnyen felhasználható a jelenleg a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát előállításához.
(70)
A fennmaradó öt orosz gyártó közül egy vállalat külön választ adott a Bizottságnak a tartalékkapacitásával kapcsolatban. A többi gyártó esetében az orosz Műtrágyagyártók Szövetsége szolgáltatott adatokat.
(71)
Ahol a mintába fel nem vett orosz gyártók által benyújtott, tényleges termelési adatok magasabbak voltak a bejelentett kapacitásnál, a tényleges kapacitás meghatározásához a tényleges termelés szolgált alapul. Ezekben az esetekben a bejelentett kapacitás a névleges kapacitásra (azaz az üzemek tervezett kapacitására) vonatkozott, amelyet kapacitásnövekedéssel járó korszerűsítésük után nem helyesbítettek.
(72)
A Bizottság ennek alapján azt állapította meg, hogy a felülvizsgálati időszakban az orosz exportáló gyártók összesen 9 592 000 tonna kapacitással rendelkeztek, míg a tényleges termelésük (az ipari célra használt ammónium-nitrátot és a dömpingellenes intézkedések alkalmazása alól jelenleg kizárt egyéb ammónium-nitrát-típusokat (17) is beleértve) 8 519 105 tonna volt.
(73)
Következésképpen és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének azon állításaival ellentétben, hogy az exportáló gyártók beépített kapacitását teljes mértékben kihasználják, az exportáló gyártók 1,07 millió tonna tartalékkapacitással rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Ez utóbbi mennyiség az uniós felhasználás 16,9 %-ának felel meg (a felülvizsgálati időszakban megállapított 6,35 millió tonnás felhasználás alapján; lásd az alábbi 5.1. szakaszt).
(74)
A Bizottság azonban az előretekintő elemzése összefüggésében azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak után a kapacitás egyes, a mintába felvett exportáló gyártók által létesített új kapacitások miatt mintegy 472 000 tonnával tovább növekszik. A teljes tartalékkapacitás így az uniós felhasználás 24,3 %-át teszi ki.
(75)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége fenntartotta, hogy nem létezik tartalékkapacitás, vagy legalábbis azt, hogy a Bizottságnak elemeznie kellene a névleges tartalékkapacitás hiányát. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezenkívül nem értett egyet azzal, hogy a felülvizsgálati időszak után új kapacitások létesítésére került sor.
(76)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az orosz exportáló gyártók a beépített kapacitásukat a névleges elméleti kapacitás alapján jelentették be, ami egyes esetekben figyelmen kívül hagyta a közelmúltbeli fejlesztéseket. Ez egyértelmű volt a Bizottság számára az ellenőrző látogatásokat követően, és figyelembe is vette. Ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatal utáni beadványában helyesen megállapította, a Bizottság elfogadta a bejelentett névleges kapacitást a mintába fel nem vett azon orosz gyártók esetében, amelyek a bejelentett kapacitásnál kevesebbet termeltek. A mintába fel nem vett egyéb gyártók esetében, ha a tényleges termelési adatok magasabbak voltak a bejelentett kapacitásnál, a Bizottság a valós kapacitás meghatározásához a tényleges termelést vette alapul. A mintába fel nem vett azon három gyártó esetében, amelyek nem nyújtottak be a kapacitásra és a termelésre vonatkozó adatokat, a Bizottság az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által szolgáltatott adatokat használta fel.
(77)
A Bizottság ezt egyértelmű és következetes megközelítésnek tartja az érintett terméket előállító orosz gyártók teljes gyártási kapacitásának megállapításakor. Az állítottakkal ellentétben a Bizottság minden gyártóra ugyanazt a módszertant alkalmazta. Ha a tényleges termelés - például a gyártólétesítmények korszerűsítése miatt - magasabb volt a bejelentett névleges kapacitásnál, a Bizottság nem lát okot arra, hogy a további kapacitást miért ne lehetne ténylegesen figyelembe venni, mivel nyilvánvaló, hogy a névleges kapacitás pontatlan volt. Az az érv, miszerint ez a módszertan nem elterjedt a piacon, ahogyan azt állítják, nem tekinthető a tényleges termelési adatok figyelmen kívül hagyását alátámasztó indoknak. Az uniós gazdasági ágazat kapacitásának az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által előterjesztett számítási módja szintén irreleváns az orosz gyártók teljes gyártási kapacitásának meghatározása során.
(78)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állításával ellentétben a bejelentett névleges kapacitás egyes esetekben tapasztalható kihasználatlansága és a tényleges - többnyire ellenőrzött - termelési adatokkal való helyettesítésük nem jelenti azt, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikke szerinti, a legjobb rendelkezésre álló tények fogalmát alkalmazta. Ami a kapacitást illeti, a Bizottság teljes mértékben felhasználta az orosz gyártók által szolgáltatott adatokat, de a teljes gyártási kapacitás kiszámítására szolgáló módszertant alkalmazott, amellyel nemcsak a névleges kapacitást, hanem a tényleges termelést és kapacitást is figyelembe vette. Ezt a módszertant az általános nyilvánosságrahozatali dokumentum határozta meg, és alkalmazásának vállalatonkénti, sőt üzemenkénti eredményéről az érintett vállalatok tájékoztatást kaptak. Ennek megfelelően a Bizottság a teljes gyártási kapacitás meghatározása során csak az orosz gyártók és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által szolgáltatott adatokat használta fel. Minden releváns adatot közöltek, és ezzel kapcsolatban nem kellett más adatforrásokat figyelembe venni.
(79)
Ami a nem vizsgált gyártókat illeti, a Bizottság általában a válaszaikban bejelentett kapacitásukra és termelésükre vonatkozó adatokat használta fel. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége bizonyos vállalatok és üzemek kapacitásának kiszámításával kapcsolatos észrevételeket nyújtott be. Azzal érvelt, hogy az UralChem Kirovo gyártó felülvizsgálati időszak alatti - a nyilvánoságrahozatali dokumentum szerinti - termelési volumene helytelen. A Bizottság elfogadta ezt az észrevételt, és helyette a nyilvánosságra hozatal utáni beadványban szereplő termelési volument használta. A Bizottság figyelembe vette a kapacitásról szóló, az üzemi látogatás során átadott műszaki jelentést is, amely a szóban forgó üzem maximális AN-gyártási kapacitására vonatkozott, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége helyesen kiemelte. Az UralChem Berezniki gyártó kapacitásának kiszámítása során a Bizottság a vállalat által az ellenőrző látogatás során bejelentettek szerinti tíz karbantartási napot vett figyelembe. A nyilvánosságra hozatalt követően a további leállásokkal kapcsolatban beérkezett észrevételek nem voltak megalapozottak, és úgy tűnt, hogy azok egy másik vállalat adatain alapultak. Emiatt ezeket az észrevételeket a Bizottság elutasította.
(80)
Ugyanígy más gyártók gyártási folyamata során felmerülő bizonyos szűk keresztmetszetekre vonatkozó észrevételek sem voltak megalapozottak, ellenőrizhetők sem voltak, és ezért a Bizottság azokat sem vette figyelembe. Egy konkrét üzem tekintetében úgy tűnt, hogy a szűk keresztmetszet salétromsav gyártására vonatkozott. Azonban még az állítólagos maximális salétromsav-gyártás figyelembevétele mellett is elérhető a Bizottság által megállapított kapacitás, tekintettel arra, hogy egy tonna AN előállításához egy tonnánál kevesebb salétromsav szükséges.
(81)
A felülvizsgálati időszak utáni kapacitásnövekedés tekintetében az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy túlbecsülte a kapacitásnövekedést egy olyan gyártó esetében, amely egy új gyártósorral kapcsolatos beruházást hajtott végre. A Bizottság azonban az említett új gyártósor tekintetében az előirányzott kapacitást egy műszaki jelentés angol fordítására alapozta, amelyet a vállalat a telephelyén tett ellenőrző látogatás során adott át, és amelyet ezért a Bizottság megbízhatónak tekintett.
(82)
Az Acron azzal érvelt, hogy elsősorban a nyersanyagokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségek miatt nem rendelkezik jelentős tartalékkapacitással. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a nyersanyagokat nemcsak az érintett termék előállításához, hanem sok más termék előállításához is felhasználták. E széles körű felhasználásra, és ennek megfelelően arra való tekintettel, hogy a nyersanyag-felhasználás könnyen átirányítható az érintett termék előállításához, ezek az állítólagos nehézségek nem minősültek az érintett termék teljes gyártási kapacitását korlátozó tényezőnek.
(83)
Az előző preambulumbekezdésekben ismertetett módszertan alkalmazása alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelentős többletkapacitás áll rendelkezésre. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az Acron nem tudta alátámasztani a felhozott érveit, és azokat a Bizottság elutasítja.
(84)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi intézkedések megszüntetése esetén valószínű, hogy a következő okok miatt az említett tartalékkapacitásnak legalább egy részét kihasználnák és az uniós piacokra irányítanák.
(85)
Először is az AN világviszonylatban potenciálisan legnagyobb exportpiacait (például az Amerikai Egyesült Államokat és Ausztráliát) a dömpingellenes intézkedések továbbra is megvédik az orosz exporttól. Ezenfelül a kínai piac továbbra sem áll nyitva az AN behozatala előtt. Az orosz gyártók ezért valószínűleg nem exportálnak, illetve nem tudnak exportálni ezekre a piacokra.
(86)
2014. május 22-én az USA kereskedelmi minisztériuma közzétette az Acron és az EuroChem USA-ba irányuló AN-exportjára nulla vámtételt javasló, dömpingellenes vámokra vonatkozó igazgatási felülvizsgálat (18) előzetes eredményeit. A jelenleg hatályos vámok azonban még e javaslat megerősítése esetén is vonatkoznak az összes többi orosz exportáló gyártóra. Ezen túlmenően az USA 1930. évi módosított vámtörvénye (a továbbiakban: törvény) 751. szakasza a) pontjának (2) bekezdése értelmében az Acron és az EuroChem esetében felszámított vámok megszüntetése csak egy évig érvényes, azt követően újabb éves felülvizsgálat tárgyát képezi, amely a kimenetelétől függően visszaállíthatja a dömpingellenes vámokat. Végezetül a műtrágyaként használt AN amerikai piaca az egyre szigorúbb biztonsági előírások és az AN további kezelésére való kereskedői hajlandóság hiánya miatt csökkent az elmúlt évtizedben (19). Ezenfelül az elmúlt években kezdődött palagáz-kitermelés miatt az amerikai AN-gyártók immár olcsóbb gázhoz is hozzáférnek. Ezért valószínűsíthető, hogy az Acron és az EuroChem kiélezett versennyel szembesülne, és nem tudna jelentős piaci részesedést szerezni az USA-ban.
(87)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy az orosz AN többi fontos exportpiaca - például Latin-Amerika (különösen Brazília), Egyiptom és Törökország 2017-ig 2012-höz képest jelentősen bővül. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége egy olyan jelentésre hivatkozott, amely Brazília, Egyiptom, Peru, Törökország, Ecuador és Kolumbia együttes AN-keresletének összességében 15 %-os növekedését irányozta elő. Ez a növekedés 749 000 tonnát (azaz a 2012. évi 4,851 millió tonnáról 2017-re 5,6 millió tonnára emelkedést), azaz évi 149 800 tonnás átlagos növekedést jelent. Ez azonban az orosz gyártók becsült éves tartalékkapacitásának mindössze 9,7 %-a. A kérelmező azt állítja, hogy az említett országok megnövekedett felhasználását részben átveszi a jövőbeli belföldi felhasználás, mivel a szóban forgó országok számos kapacitásépítési projekttel rendelkeznek az AN- vagy más nitrogénalapú műtrágyák gyártása területén. Függetlenül attól, hogy ezek a projektek megvalósulnak-e vagy sem, és legalább részben átveszik-e a felhasználás növekedését, a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó országok várható felhasználásának szintje az orosz gyártók tartalékkapacitásának csak részleges felvételét tenné lehetővé.
(88)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az orosz AN tekintetében más harmadik országbeli piacokon - nevezetesen a volt Szovjetunió térségében - megfigyelhető felhasználás-növekedést. A térség egyik legfontosabb piacán, Ukrajnában azonban szintén dömpingellenes vámok vannak érvényben az orosz AN behozatalára. 2014 júliusában a vámokat öt évre meghosszabbították és a vámok mértékét jelentősen megemelték. Ez a piac tehát még inkább lezárul az orosz AN behozatala előtt.
(89)
Ezen túlmenően az egyéb piacokon, például Kazahsztánban alkalmazott árszint miatt az orosz gyártók számára vonzóbb lenne, ha exportjukat az Unióba irányíthatnák. Ezek a piacok ráadásul jóval kisebbek az uniós piacnál. A kazahsztáni felhasználás például nem éri el az uniós felhasználás 4 %-át.
(90)
A további érvek szerint a többi fontos exportpiac előirányzott növekedésének kiszámítása helytelen volt. A felhasznált adatok azonban a (87) preambulumbekezdésben hivatkozott független jelentésen alapultak. Még abban az esetben is, ha ezek az adatok az állítottak szerint alulbecsültnek tűnnek, a kereslet várható növekedése az orosz gyártók tartalékkapacitása mindössze egy részének kihasználásával továbbra is könnyen teljesülhet.
(91)
Másodszor: nem valószínű, hogy a nemzeti piac átvállalja a tartalékkapacitást. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy ugyanazon jelentés szerint az oroszországi felhasználás továbbra is magas, a tervek szerint növekedni fog a jövőben, és az orosz gyártók elsősorban a nemzeti piacot próbálják kielégíteni. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatalt követően megismételte ezt az érvet. A felülvizsgálati időszakban azonban a belföldi értékesítés az orosz gyártók összértékesítésének 53 %-a volt, és az elkövetkezendő öt évre előirányzott évi 3 %-os (évente átlagosan mintegy 120 000 tonnás) növekedést könnyen fedezheti az orosz gyártók már rendelkezésre álló tartalékkapacitása. Az előirányzott éves növekedés az orosz gyártók felülvizsgálati időszak utáni becsült éves tartalékkapacitásának kevesebb mint 7,8 %-a. Ezen túlmenően a jövőbeli felhasználás-növekedés csak előrejelzés, és előfordulhat, hogy nem, vagy lassabb ütemben következik be, mivel ugyanazon jelentés szerint a belföldi felhasználás az uniós felhasználáshoz, illetve a harmadik országok felhasználásához képest jelentősen ingadozott az elmúlt öt évben (20).
(92)
Harmadszor: az Unió továbbra is világviszonylatban a legjelentősebb AN-piac, mivel a világszintű felhasználás mintegy 18 %-áért felel. Oroszországhoz való földrajzi közelsége, valamint az, hogy egyes orosz exportőrök jól bevált forgalmazási csatornákkal rendelkeznek az Unióban, logisztikai szempontból megkönnyíti az exportot.
(93)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy meg kell vizsgálni az orosz AN Unióba való beléptetésének állítólagos technikai akadályait, nevezetesen a (németországi) értékesítési tilalmat vagy az AN tárolására vonatkozó szigorú szabályozást bizonyos más tagállamokban. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állításával ellentétben azonban ezek a korlátozások a harmadik országok exportőreire és az uniós gyártókra is megkülönböztetésmentesen vonatkoznak, és nem befolyásolják aránytalanul a behozatalt. Ezek a korlátozások ezenfelül nem gyakoroltak hatást az uniós piac általános vonzerejére, mivel az a felhasználást tekintve továbbra is a világ egyik legnagyobb piaca. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást.
(94)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az orosz gyártók jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel az Unióba irányuló, jelentős mennyiségű további exporthoz használnának.
3.3.3. Az értékesítési volumen Unióba való átirányítását ösztönző tényezők
(95)
Az Unióban az árszint jelenleg jóval magasabb, mint az Oroszország által jelenleg ellátott főbb harmadik országokban és az orosz nemzeti piacon. A felülvizsgálati időszakban a harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportár (tonnánként 201 EUR) 34 %-kal, a mintába felvett négy exportáló gyártó átlagos belföldi gyártelepi ára (tonnánként 221 EUR) pedig 27 %-kal volt alacsonyabb a mintába felvett uniós gyártók átlagos gyártelepi áránál (tonnánként 303 EUR) (lásd a 7. táblázatot), és alacsonyabb volt az Oroszországból az Unióba irányuló behozatal átlagos gyártelepi áránál (lásd a 2. táblázatot) és a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal átlagos gyártelepi áránál is (lásd a 3. táblázatot).
(96)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós árak az alacsonyabb árú behozatal növekedése következtében valószínűleg csökkennének. Az orosz exportáló gyártók harmadik országoknak felszámított exportárai, valamint az orosz exportáló gyártók, a harmadik országbeli exportáló gyártók és az uniós gyártók által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon felszámított árak közötti jelentős eltérésre tekintettel azonban nem tűnik valószínűnek, hogy az uniós piacon felszámított árak az orosz exportáló gyártók harmadik országbeli exportpiacain jelenleg megfigyelhető szint alá csökkennek. Az exportáló gyártók ezért az Unióba irányuló értékesítéssel valószínűleg magasabb haszonkulcs elérésére törekednek. Következésképpen az exportáló gyártók számára létezik olyan ösztönző tényező, hogy harmadik országokba irányuló jelenlegi értékesítési volumenük (ez a felülvizsgálati időszakban mintegy 3,4 millió tonna, amely az uniós felhasználás több mint 50 %-ának felel meg) egy részét az Unióba irányítsák (21).
3.4. Következtetés
(97)
A 3.3. szakaszban ismertetett megfontolásokra tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése és az Unióba exportált mennyiség jelentős növekedése.
4. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(98)
Az uniós gazdasági ágazatot a Bizottság a figyelembe vett időszak ismert uniós AN-gyártóiként határozta meg.
(99)
A (19) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően négy vállalatból álló minta kiválasztására került sor. A mintába felvett valamennyi uniós gyártó együttműködött, határidőn belül elküldte a kérdőívre adott válaszait, és azokat a Bizottság a vizsgálat során felkereste. A Fertilisers Europe ezenkívül a mintába fel nem vett, együttműködő gyártók kapacitására, termelésére és értékesítésére vonatkozó további adatokat, a fennmaradó gyártók esetében pedig becsléseket szolgáltatott. A lehetséges esetekben a Bizottság összevetette ezeket az adatokat más érdekelt felek által szolgáltatott adatokkal és/vagy a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal.
(100)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a Bizottság által kiválasztott minta az uniós gazdasági ágazatra nézve nem reprezentatív. Ez azon az állításon alapul, hogy ugyanazok a gazdasági mutatók (nevezetesen a nyereségesség) eltérőek a mintába felvett vállalatok és az uniós gazdasági ágazat esetében.
(101)
Ez az állítás nem fogadható el. A mintába felvett vállalatokat a Bizottság objektív módon, az érintett termék Unión belüli termelésének és értékesítésének volumene alapján választotta ki az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A mintavételnek az a célja, hogy a Bizottság szolgálatai a rendelkezésre álló időszakban az uniós gazdasági ágazat reprezentatív része tekintetében részletesen megvizsgálhassanak egyes kártényezőket. Az, hogy egyes kármutatók eltérhetnek a mintába felvett vállalatok és az uniós gazdasági ágazat esetében, nem fosztja meg a mintát a reprezentativitásától. Tekintettel arra, hogy a Bizottság a mintába felvett gyártók adatait az érintett vállalatok telephelyein a helyszínen ellenőrizte, ezek megbízható adatoknak minősülnek. A (145) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően mindenesetre megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár a felülvizsgálati időszakban.
(102)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a mintába felvett egyes vállalatok nem működtek együtt a Bizottsággal, mivel nem közöltek bizonyos adatokat, illetve csak részleges és helytelen adatokat közöltek. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezért azt kérte, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetések levonásánál ne hagyatkozzon ezekre az adatokra, és hogy vonjon le negatív következtetéseket az uniós gazdasági ágazat együttműködésének hiányából, vagy ezen adatok helyett az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó mutatókat használjon.
(103)
Ez az állítás nem fogadható el. A Bizottság elégedett a mintába felvett vállalatok által szolgáltatott adatokkal, amelyeket az érintett vállalatok telephelyein a helyszínen ellenőrzött, és azok az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó értékelés megbízható részét képezik.
5. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
5.1. Uniós felhasználás
(104)
A Bizottság a tényleges uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált - a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló - értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozatal alapján, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból nyert adatok (22) segítségével állapította meg.
(105)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós felhasználás (metrikus tonnában)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok, ellenőrzött adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai.
(106)
2010 és a felülvizsgálati időszak között az AN uniós felhasználása 11 %-kal csökkent annak ellenére, hogy a mezőgazdasági termékek termelése nem csökkent ennek megfelelően. A csökkenésnek három fő oka van. Először is a trágyaszórási berendezések és eljárások javultak, és ennek következtében egy négyzetméternyi földterületre kisebb mennyiségű műtrágya kell. Másodszor: az AN-felhasználás csökkenését ellensúlyozza más műtrágyák - például kalcium-ammónium-nitrát vagy összetett műtrágyák - alkalmazása. Harmadszor: az ammónium-nitrát előállításával kapcsolatos biztonsági aggályok és szigorú szabályok visszafogják e termék használatát.
(107)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége további információkat kért a Bizottság által nyilvánosságra hozott felhasználási adatok forrására vonatkozóan, és 2014. június 26-án a meghallgatási tisztviselő elnökletével meghallgatásra került sor. Ezt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a kérelmező által szolgáltatott adatokat az eljárás túl késői szakaszában ellenőrizetlenül nyújtották be, és azok nem voltak összhangban a kérelmező által korábban szolgáltatott adatokkal. Ezen túlmenően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy ezek az adatok nagy valószínűséggel nem tartalmazták a műszaki célra szánt ammónium-nitrátra, valamint az ammónium-nitrát és egyéb trágyázó és nem trágyázó anyagok keverékére vonatkozó adatokat, mivel eltértek a kérelmező rendelkezésére álló és a tagjainak megadott hasonló adatoktól. Ezért ezeket az adatokat figyelmen kívül kell hagyni, és helyettük a legjobb rendelkezésre álló tényeket kell felhasználni.
(108)
Ezt az állítást el kell utasítani. A Bizottság felhasználta a kérelmező által az uniós értékesítésre vonatkozóan szolgáltatott adatokat, és azokat összevetette a mintába felvett gyártók ellenőrzött adataival. Az uniós felhasználás megállapításához ezeket a számadatokat kiegészítette a behozatali adatokkal. A Bizottság ezért ezeket az adatokat megbízhatónak tekinti.
(109)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a teljes uniós felhasználás Bizottság általi számítása a ténylegesnél alacsonyabb adatokon alapul, és hogy egy független piacelemző által közzétett jelentés szerint a felhasználás inkább növekszik, mint csökken. Konkrétabban: az említett jelentésből a műtrágya minőségű ammónium-nitrát és a robbanóanyag minőségű ammónium-nitrát iránti 2010. évi uniós keresletre vonatkozóan kiemelt adatok egyeznek a Bizottság 7,1 millió tonna körüli adataival, a korábbi adatok a következő években azonban inkább növekednek, mint csökkennek.
(110)
Ez az állítás megalapozatlan, mivel a Bizottság a kérelmező által szolgáltatott, részben ellenőrzött tényleges adatokat, valamint a rendelkezésre álló statisztikai adatokat használta, és ezeket az adatokat megbízhatónak tartja.
5.2. Az Oroszországból származó behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(111)
Az érintett termék Oroszországból importált mennyisége, piaci részesedése és átlagos árai az alábbiak szerint alakultak:
2. táblázat
A behozatal mennyisége (metrikus tonnában), piaci részesedése és árai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Importált mennyiség (tonna)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index
100
81
122
121
Piaci részesedés
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Átlagos CIF-ár (EUR/tonna)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.
(112)
Az Oroszországból származó behozatal mennyisége több mint 20 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Piaci részesedése a 2010. évi 2,3 %-ról több mint 30 %-kal, 3,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A CIF-árak a tonnánkénti 201 EUR-ról 264 EUR-ra emelkedtek a felülvizsgálati időszakban. A felülvizsgálati időszak alatt az Uniónak felszámított átlagos orosz CIF-exportárak és az uniós gyártók átlagos gyártelepi árainak összehasonlítása alapján úgy tűnik, hogy az orosz árakkal az uniós árak alá kínálnak. A mintába felvett uniós gyártók uniós független vevőknek felszámított átlagos gyártelepi eladási ára tonnánként 303 EUR volt a felülvizsgálati időszakban. A 3. szakaszban szereplőkkel összhangban azonban, szinte minden olyan exportáló gyártó, amely az érintett terméket értékesítette a felülvizsgálati időszakban, tett árra vonatkozó kötelezettségvállalást, és az EU-nak felszámított exportáraikat az árra vonatkozó - minimális importárakat rögzítő - kötelezettségvállalások határozták meg. Következésképpen az adott exportárak nem tekinthetők megbízható mutatónak az alákínálás megbízható és érdemi számításához.
(113)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság alákínálásra és ár alatti értékesítésre vonatkozó számításai helytelenek, mivel többszörösen kiigazításra szorulnak (a szokásos vámok, a behozatal utáni költségek, a termék eltérései, a csomagolás és a kereskedelem szintje tekintetében). Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt is megjegyezte, hogy egy korábbi, 2002-ben végzett hatályvesztési felülvizsgálathoz képest megváltozott a kiigazítások alkalmazására vonatkozó módszertan. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt javasolta, hogy az alákínálásra vonatkozó számításhoz az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó orosz gyártók Uniónak felszámított exportértékesítési árait, valamint a dömpingellenes vámok alól mentesülő orosz gyártók exportárait kellene használni.
(114)
E tekintetben elegendő emlékeztetni arra, hogy a Bizottság a (112) preambulumbekezdésben említett okok miatt nem végzett az alákínálásra és az ár alatti értékesítésre vonatkozó számítást. Ezért a fenti állítások megalapozatlanok.
5.3. A harmadik országokból származó behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(115)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal figyelembe vett időszak alatti mennyiségét az alábbi táblázat mutatja be. A mennyiségi és ártendenciák is az Eurostat adatain alapulnak.
3. táblázat
A behozatal mennyisége (metrikus tonnában), piaci részesedése és árai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egyéb harmadik országok
Mennyiség tonnában
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Piaci részesedés
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Átlagár (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Forrás: Eurostat.
(116)
Az Unió elsősorban Ukrajnából, Grúziából és Szerbiából importál AN-t. Az Ukrajnából származó AN behozatalával szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések 2012-ben hatályukat vesztették. Az Oroszországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal teljes mennyisége csökkent, piaci részesedése nagyjából stabil maradt a figyelembe vett időszakban, és meghaladta az Oroszországból származó behozatal piaci részesedését. Ez a felhasználás ugyanezen időszak alatti csökkenésével magyarázható. Az egyéb országokból származó behozatal átlagos árai az orosz árakkal és az uniós árakkal megegyező tendenciának megfelelően növekedtek.
5.4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(117)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő valamennyi gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált.
(118)
A kárelemzéshez az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése makrogazdasági mutatók (termelés, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás) és mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) alapján történik. Az előbbiek a kérelmező által az eredeti felülvizsgálati kérelemben és későbbi beadványokban közölt adatokon, valamint statisztikákon alapulnak, és valamennyi ismert uniós gyártóra vonatkoznak. Az utóbbiak a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott és a vizsgálat során ellenőrzött válaszaiban szereplő adatokon alapulnak.
5.4.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(119)
A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette a korábbi vizsgálatok azon ténymegállapításait, hogy a kapacitásra és az érintett termék gyártására vonatkozó, pontos és megbízható adatok gyűjtése összetett tevékenység. A szilárd műtrágyát a granuláló üzemben (prillező toronyban) nyerik az olvadt, illetve oldat állapotú ammónium-nitrát kémiai szintézis útján történő előállítását követően. Az olvadt, illetve oldat állapotú ammónium-nitrát felhasználható a szilárd termék, de egyéb feldolgozott termékek - például kalcium-ammónium-nitrát - előállításához is. A szilárd termék ezenfelül műtrágyaként, de ipari célra is felhasználható. Statisztikai torzulások előfordulhatnak olyan többcélú üzemek miatt, amelyek rövid időn belül át tudnak állni más műtrágyák gyártására vagy más műtrágyák gyártásáról. Az érintett termék alacsonyabb kapacitáskihasználási aránya ezért az uniós gazdasági ágazat általános helyzetének kevésbé jelentőségteljes mutatója.
(120)
Ezen ellentmondások figyelembevétele mellett az uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
4. táblázat
Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Gyártás volumene (tonnában)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Gyártási kapacitás (tonnában)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Kapacitáskihasználás
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Forrás: a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintavételi kérdőívre adott válaszok és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(121)
Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat gyártása 2010 és a felülvizsgálati időszak között viszonylag stabil - 7 millió tonna körül - maradt.
(122)
A gyártási kapacitás is nagyjából stabil maradt az időszak során. Az uniós gazdasági ágazat által bejelentett gyártási kapacitás figyelembe veszi a teljes AN-gyártási kapacitást, nemcsak az érintett termék, hanem egyéb termékek esetében is. Az AN tekintetében a tényleges kapacitáskihasználás az egyéb termékek figyelembevétele esetén valójában jóval magasabb. A mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai alapján például a figyelembe vett időszak alatti kapacitáskihasználás mintegy 20 százalékponttal volt magasabb (a 2010. évi 72 %-ról 68 %-ra változott a felülvizsgálati időszakban).
5.4.2. Értékesítések volumene, piaci részesedés és növekedés
(123)
Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevőknek értékesített mennyiség és a piaci részesedés a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
5. táblázat
Értékesítések volumene és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós piacon bonyolított értékesítések volumene (tonnában)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Piaci részesedés
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Forrás: a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintavételi kérdőívre adott válaszok és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(124)
Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések volumene a 2010-ben értékesített mennyiségekhez képest 12 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszakban. Ez a csökkenés - a (106) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt - összhangban van az uniós piacon tapasztalható csökkenő felhasználás általános tendenciájával.
(125)
Mivel a figyelembe vett időszakban az értékesítés és a felhasználás is csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nagyjából stabil maradt, és ezért az uniós gazdasági ágazat nem növekedett.
5.4.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(126)
A mintába felvett négy uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Termelékenység (egység/foglalkoztatottak)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.
(127)
A figyelembe vett időszakban a mintába felvett négy vállalatnál foglalkoztatottak száma (2010 és a felülvizsgálati időszak között 12 %-kal) csökkent. Mivel ez a csökkenés nagyobb mértékű volt, mint a termelés csökkenése, a mintába felvett uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - az egy főre jutó (tonnában megadott) éves termelésben mérve - 2010 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent.
5.4.4. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(128)
Az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság nem állapította meg a dömpingkülönbözet jelenlegi nagyságát, mivel az orosz importárak minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalásokon alapultak, és ennélfogva nem voltak megbízhatóak annak érdemi vizsgálatához, hogy a dömping folytatódna vagy megismétlődne-e a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
(129)
Ahogyan az a jelenlegi haszonkulcsokból (10. táblázat) és a magas piaci részesedésből (5. táblázat) kiderül, az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping hatása alól.
5.4.5. Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(130)
A mintába felvett uniós gyártók által független uniós vevőknek felszámított eladási árak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
7. táblázat
Unión belüli eladási árak
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos gyártelepi eladási egységár az Unióban (EUR/tonna)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Egységnyi előállítási költség (EUR/tonna)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(131)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos nettó eladási ára jelentősen emelkedett 2010 és 2012 között, de kismértékben csökkent a felülvizsgálati időszakban.
(132)
Az átlagos előállítási költségek is emelkedtek, elsősorban a legfontosabb inputanyag, a gáz költségeinek növekedése miatt.
5.4.6. Munkaerőköltségek
(133)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
8. táblázat
Egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltségek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egy alkalmazottra jutó átlagbér (EUR)
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(134)
Az egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltség növekedett a figyelembe vett időszakban. A legjelentősebb növekedés 2010 és 2011 között következett be, míg 2012 és a felülvizsgálati időszak között 3 százalékpont volt.
5.4.7. Készletek
(135)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
9. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonnában)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
A termelés százalékos arányában kifejezett zárókészlet
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(136)
A zárókészlet 2011-ben és 2012-ben először jelentősen nőtt 2010-hez képest, majd a felülvizsgálati időszakban 2010-hez képest 10 %-kal csökkent. A termelés szintjéhez képest a zárókészlet 2010-től a felülvizsgálati időszakig egyformán alakult.
5.4.8. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(137)
A mintába felvett uniós gyártók nyereségessége, pénzforgalma, beruházása, beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Pénzforgalom (EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Beruházások (EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Beruházások megtérülése
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(138)
A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók nyereségességét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítés forgalmának százalékos arányában fejezte ki.
(139)
A figyelembe vett időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók nyereségessége a 2010. évi 11,7 %-ról 14,4 %-ra emelkedett a felülvizsgálati időszakban. Ezzel kapcsolatban a kérelmező azt állította, hogy az elemzéshez használt célnyereségnek figyelembe kell vennie, hogy egy ilyen fokozottan tőkeintenzív ágazatnak kielégítő mértékű, a befektetők által elvárt ROCE-mutatót (lekötött tőke megtérülése) kell elérnie. Ez az állítás nem volt elfogadható, mert az elemzéshez használt célnyereségnek arra a nyereségre kell korlátozódnia, amelynek elérését az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett - dömpingelt behozatal hiányában - elvárhatja.
(140)
A nettó pénzforgalom az uniós gyártóknak a tevékenységeik önfinanszírozására való képessége. A pénzforgalom 82 %-kal növekedett 2010 és a felülvizsgálati időszak között, bár a felülvizsgálati időszakban valamivel alacsonyabb (13, illetve 5 százalékponttal alacsonyabb) volt, mint 2011-ben és 2012-ben.
(141)
A beruházások csökkenő tendenciát mutattak. A csökkenés jelentősebb volt 2011-ben és 2012-ben, a felülvizsgálati időszakban azonban csak 4 %-os volt 2010-hez képest. A beruházások elsősorban az egyre szigorúbb környezetvédelmi előírások betartásának biztosításához kapcsolódtak.
(142)
A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez nagyjából a nyereségesség alakulását követte a figyelembe vett időszak egészében.
(143)
A vizsgálat nem tárt fel olyan nehézségeket, amelyeket a mintába felvett uniós gyártók a tőkebevonás során tapasztaltak volna.
5.5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(144)
A 661/2008/EK rendelet azt a következtetést vonta le, hogy az uniós ágazat gazdasági helyzetét nem érte kár, és hogy ennek a kedvező helyzetnek az volt a legfőbb oka, hogy az érintett termék Oroszországból származó behozatalára dömpingellenes intézkedések voltak érvényben.
(145)
E hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai megerősítik a korábbi vizsgálat következtetéseit. 2010 és a felülvizsgálati időszak között a gazdasági mutatók szintén kedvezőek voltak. Az uniós felhasználás csökkent, az Oroszországból származó behozatal pedig növekedett, de az uniós gazdasági ágazatnak sikerült jelentős piaci részesedést megtartania és tovább növelnie nyereségességét annak ellenére, hogy 2012-ben és a felülvizsgálati időszakban alacsonyabb volt a nyereség, mint 2011-ben, tehát csökkenő tendenciát mutatott. Az előállítási költségek leginkább a gáz (az érintett termék előállításához szükséges legfontosabb nyersanyag) árának emelkedése miatt növekedtek, de az eladási árak is emelkedtek, és lehetővé tették, hogy az uniós gazdasági ágazat egészséges szintű nyereségességet érjen el.
(146)
A (119) és az azt követő preambulumbekezdésekben foglaltaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos messzemenő következtetések levonásához nem lehet a kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokra hagyatkozni, és mindent összevetve levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete összességében egészséges, a dömpingellenes intézkedések miatt nem éri kár az orosz AN-export következtében.
(147)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az orosz hatóságok képviselői azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvező helyzete - a harmadik országokba irányuló exportot is beleértve - alátámasztja azt a ténymegállapítást, hogy nem következik be ismételten jelentős kár. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi kedvező gazdasági helyzete - a harmadik országokba irányuló exportértékesítés volumenét is beleértve - nem zárja ki eleve automatikusan azt, hogy a helyzet az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben megváltozhat.
6. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(148)
A jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődési valószínűségének értékeléséhez a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében elemezte az orosz exportnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra kifejtett lehetséges hatását.
(149)
Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a tartalékkapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint az orosz gyártók árképzési magatartására összpontosított.
6.1. Az Unión belüli felhasználás
(150)
Az érintett termék Unión belüli felhasználása a felülvizsgálati időszakban a korábbi évekhez képest 11 %-kal csökkent. Az érintett termék felhasználásának csökkenését más műtrágyák használata, az AN gazdálkodók általi hatékonyabb alkalmazása, valamint biztonsági és védelmi aggályok okozzák. Az uniós gazdasági ágazat ezért szűkülő piacon verseng az orosz termékekkel. Ez viszont valószínűleg leszorítja az árakat.
(151)
A nyilvánosságra hozatalt követően és a (109) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége nem értett egyet azzal a ténymegállapítással, hogy az érintett termék Unión belüli felhasználása a jövőben visszaesik. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által említett jelentés szerint azonban valamelyest fellendül a nitrogéntartalmú műtrágyák iránti kereslet, és nem feltétlenül növekszik az érintett termék felhasználása. Az ammónium-nitrát tárolására és felhasználására vonatkozó egyre szigorúbb környezetvédelmi és biztonsági előírások, valamint egyes piacok érettségének elért szintje és az egyre hatékonyabb trágyaszórási eljárások azt jelzik, hogy az érintett termék felhasználása még a műtrágya-felhasználás - különösen a nitrogéntartalmú műtrágyák felhasználásának - fokozódása esetén sem növekszik a belátható jövőben. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasítja.
6.2. Tartalékkapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje és az árképzési magatartás
(152)
A Bizottság a felülvizsgálati időszakban megállapította az orosz tartalékkapacitást, amely az érintett termék teljes uniós felhasználásának több mint 16,9 %-a (lásd a (73) és (74) preambulumbekezdést). Ez a kapacitás tovább nőtt a felülvizsgálati időszakot követően, és becsült értéke jelenleg az uniós felhasználásnak mintegy 24,3 %-a.
(153)
Intézkedések hiányában ezt a tartalékkapacitást minden valószínűség szerint arra használják, hogy további jelentős mennyiségű AN-t állítsanak elő az Unióba szánt export céljára. Az orosz gyártók az általuk gyártott termékek felét már harmadik országokba exportálják. Az oroszországi belföldi felhasználás a jövőben várhatóan mindössze évi 3 %-kal nő. A harmadik országbeli piacokon érvényesített orosz exportárak jóval alacsonyabbak a jelenlegi uniós áraknál. Amennyiben az intézkedések hatályvesztését követően az uniós piacon alkalmazott árak szintje továbbra is jelentősen meghaladja a harmadik országbeli piacokon alkalmazott árakét, az orosz gyártók nemcsak arra kapnak határozott ösztönzést, hogy az uniós piac esetében kihasználják tartalékkapacitásukat, hanem arra is, hogy a harmadik országokba irányuló jelenlegi exportjuk bizonyos részét átirányítsák az uniós piacra.
(154)
Ezen túlmenően a harmadik országokba irányuló további orosz export tekintetében korlátozások vannak érvényben. Az AN-t tekintve a potenciálisan legnagyobb exportpiacok közül egyesekre (Kína, USA, Ausztrália) nem juthat orosz export (lásd a (85) preambulumbekezdést). Nem valószínű, hogy az USA-ban két orosz gyártó számára esetlegesen megállapított nulla vámtétel (lásd a (86) preambulumbekezdést) hatására az orosz export jelentős mértékben áttevődne az USA-ba, mivel az USA-ban csökkentek a belföldi gázárak, amelyek az USA belföldi gázárait alacsonyan tartó fokozódó palagáz-feltárás és a palagázra vonatkozó, hatályos exportkorlátozások miatt várhatóan alacsony szinten is maradnak (lásd még a (86) preambulumbekezdést). A kínai piac továbbra sem áll nyitva az AN behozatala előtt. Az AN jelenlegi felhasználása várhatóan növekedni fog a jelenlegi orosz exportpiacokon (főként Latin-Amerikában és különösen Brazíliában), a jelenlegi orosz tartalékkapacitás azonban több mint kétszerese az említett piacokon prognosztizált felhasználás-növekedésnek, és nem valószínű, hogy ezt a várható többletfelhasználást (kizárólag) az orosz gyártók átvállalják. Több orosz exportpiac, például Egyiptom, Törökország, Peru és Brazília is kiépíti az AN vagy más nitrogénalapú műtrágyák előállításához szükséges kapacitását (lásd a (87) preambulumbekezdést).
(155)
Az uniós piac a földrajzi közelség és a jól bevált forgalmazási csatornák megléte miatt mindenesetre vonzóbb, mint Latin-Amerika. A jóval alacsonyabb szállítási költségek valójában magasabb hasznot biztosítanak az orosz exportőröknek, amelyek a számukra biztosított választási lehetőséggel élve inkább az Unióba értékesítenek, amennyiben az Unión belüli árak szintje továbbra is meghaladja a harmadik országokét.
(156)
A Bizottság oly módon állapította meg az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban nem károsító árat, hogy azt hozzáadta a (mintába felvett uniós gyártók 7. táblázatban megadott ellenőrzött adatai alapján megállapított) előállítási költséghez, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez és a célnyereséghez.
(157)
A mintába felvett négy uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján az értékesítési, általános és adminisztratív költségek az előállítási költségek 5-8 %-át teszik ki, és a szóban forgó ágazat esetében a célnyereség, egy korábbi vizsgálatban megállapítottak szerint, 8 % (24).
(158)
E számadatok alapján a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot nem károsító ár tonnánként 257 EUR és 264 EUR között mozog.
(159)
A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati időszakban árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett két orosz gyártó egyike a kötelezettségvállalás szerinti minimális importár alatt értékesítette az érintett terméket. Másrészt a másik exportáló gyártó - amely a felülvizsgálati időszak alatt csak rövid ideig tartozott az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá - a minimális importár alatt értékesített. Ilyen körülmények között nem egyértelmű, hogy a kötelezettségvállalások hatályvesztése, valamint a dömpingellenes vámok megszűnése esetén hogyan állapítanák meg áraikat. Megjegyzendő az is, hogy az említett két exportáló gyártó érintett mennyisége nem volt jelentős a felülvizsgálati időszakban. Szem előtt kell tartani továbbá, hogy intézkedések hiányában a többi orosz gyártó ismételten belépne az EU piacára, ami fokozná a verseny által kifejtett árnyomást a piacon, többek között a két exportáló gyártóra nézve is, amelyek esetében kötelezettségvállalások voltak érvényben a felülvizsgálati időszakban.
(160)
A kár megismétlődési valószínűségének értékeléséhez az egyik meghatározó tényező, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó vállalatoktól érkező további export valószínűsíthető ára. A felülvizsgálati időszakban a harmadik országoknak felszámított orosz exportár tonnánként átlagosan 201 EUR volt, azaz 34 %-kal elmaradt az uniós gyártók által az Unióban érvényesített jelenlegi átlagos eladási ártól. Ez az orosz exportár fenntartható szintű, ahogyan azt az (58) preambulumbekezdés megállapítja. Valószínű, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó vállalatoktól érkező orosz export a harmadik országokból érkező behozatal, valamint a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó orosz behozatal árainál is alacsonyabb árszinten kerülne az uniós piacra, amely árak az uniós gazdasági ágazat nem káros célárának felső sávjában vannak. Eltérő esetben nem tudnának további piaci részesedést szerezni. Mivel az egyik exportáló gyártó esetében az árra vonatkozó kötelezettségvállalás szerinti orosz import jelenlegi árszintje megfelel a nem káros árszint felsősávjának, a Bizottság a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján valószínűnek tartja, hogy az említett további behozatal szintje káros lesz. Az uniós gazdasági ágazat jelenlegi nyereségszintje ellenére az említett valószínű árak veszélyeztetnék azt, hogy az uniós gazdasági ágazat elérhesse azt a rendes nyereséget, amelynek az elérésére dömpingelt behozatal hiányában számíthatna.
(161)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a harmadik országoknak felszámított orosz exportárak és az uniós árak összehasonlításának nincs értelme, mivel az ugyanazon piacokra irányuló értékesítéseket kell összehasonlítani, a vámok, a kereskedelem szintje stb. esetében megfelelő kiigazítások mellett.
(162)
Ez az állítás nem fogadható el. A Bizottság nem azt állítja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az orosz export 34 %-kal az uniós árak alá kínálna. A Bizottság valószínűnek tartja, hogy intézkedések hiányában az orosz export Unióba történő belépésének árszintje alacsonyabb lenne az uniós gyártási költség és az ésszerű nyereség összegénél, és ennélfogva káros lenne. Ezek az árszintek még mindig vonzóbbak lennének az orosz exportőrök számára, mint a harmadik országok piacaira irányuló értékesítés jelenlegi árszintje. Ezért valószínű, hogy a jelenlegi kereskedelmi forgalomtól eltérő tendencia következik be.
(163)
A vizsgálat azt is igazolta, hogy a jelenlegi előállítási költség és ennélfogva a jelenlegi, nem káros ár - a figyelembe vett időszak alatt egyre növekvő előállítási költség miatt - rövid távon nem valószínű, hogy csökken (lásd a 7. táblázatot). A vizsgálat valójában nem derített ki arra utaló jelet, hogy ez a tendencia valószínűsíthetően változna.
(164)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége hangsúlyozta, hogy a nyilvánosságra hozatal előtti napon tájékoztatást adott az Unión belüli csökkenő gázköltségekről. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége különösen egy rangos műtrágyapiaci kiadványban közölt adatokat említett; ez a kiadvány a nem reprezentatív waidhausi árak helyett inkább az ún. „Title Transfer Facility” (TTF) keretében a holland gázpiacon alkalmazott uniós gázkereskedési ponti árakról számolt be. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezenkívül az USA-beli gázárakra, valamint a Yara International által 2014 első negyedévében a befektetői számára készített jelentésre hivatkozott, amely szerint a vállalatnak jóval alacsonyabbak a gázköltségei.
(165)
A Bizottság megjegyzi, hogy néhány gazdálkodói szövetség által benyújtott gazdasági tanulmány (lásd alább az uniós érdekről szóló 7. szakaszt) a következőket állapítja meg: „[a]z Unióban a földgázárak magasabbak mint más régiók többségében, és a jövőben várhatóan emelkednek”. Ami a Yara International által bejelentett gázköltség-csökkenést illeti, ez egyedi eset, mivel a Yara csoport az Unión kívül több olcsó gázforráshoz hozzáféréssel rendelkező nemzetközi csoport. Az érintett termék más gyártói - nevezetesen az Unió keleti régióiban működő gyártók - az orosz gázra hagyatkoznak. A Bizottság ezért továbbra is úgy véli, hogy nincs meggyőző bizonyíték arra, hogy az uniós gyártók számára a gázárak jelentősen csökkennek a közeljövőben.
6.3. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(166)
Mivel orosz ammónium-nitrátot jelentős mennyiségben exportálnának az Unióba káros árszinten, az uniós gyártók az értékesítési volumenük és a piaci részesedéseik fenntartásához a saját áraik csökkentésére kényszerülnének. Az AN valójában nyersanyagjellegű termék, amely esetében a különböző gyártók közötti verseny túlnyomórészt az áron alapul.
(167)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy meg kell vizsgálni az orosz AN Unióba való beléptetésének állítólagos technikai akadályait, nevezetesen a (németországi) értékesítési tilalmat vagy az AN tárolására vonatkozó szigorú szabályozást bizonyos más tagállamokban. Amennyiben ezek a korlátozások a harmadik országbeli exportőrökre és az uniós gyártókra is megkülönböztetésmentesen vonatkoznak, a Bizottság megítélése szerint ezt az állítást el kell utasítani.
6.4. Következtetések
(168)
A vizsgálatok ténymegállapításaira, az oroszországi felhasználás csekély mértékű növekedéséhez kapcsolódó tartalékkapacitásra, a harmadik országokba irányuló export fokozásának korlátozott képességére, valamint az uniós piac vonzerejére tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése következtében valószínűleg megismétlődik az Oroszországból származó dömpingelt behozatal.
(169)
A vizsgálat azt is feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg nem éri kár. Semmi nem utal azonban arra, hogy ez a kedvező helyzet az intézkedések hatályvesztése esetén fenntartható lesz. Épp ellenkezőleg, a kérelmező által benyújtott piacelemzés szerint az AN piaci árai immár elérték legmagasabb értéküket és az üzleti ciklus csúcsát. Az üzleti ciklus, valamint az árak a jelenlegi előrejelzések szerint visszaesnek. Konkrétabban: úgy tűnik, hogy az árak a 2009 óta tartó egyenletes növekedésüket követően jelenleg csökkennek. Ezért az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt elért ár- és nyereségszintjét nem éri el a belátható jövőben. Az előállítási költségek ugyanakkor stabilak maradnak vagy tovább növekednek, ezáltal lenyomják az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsát. E forgatókönyv keretében, és az Unión belüli csökkenő felhasználás miatt a jelentős mennyiségű és az uniós árak alá kínált árakon bonyolított behozatal megugrása erőteljes nyomást fog gyakorolni a gazdasági ágazat eladási áraira és piaci részesedése jelentős részének elvesztésével jár majd. Ez minden valószínűség szerint elkerülhetetlenül a jelentős kár megismétlődéséhez vezet majd.
(170)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége bírálta, hogy a Bizottság a kérelmező által benyújtott piacelemzésre hagyatkozott, és megjegyezte, hogy 2017-2018-ban a prognosztizált árszintek hasonlóak lesznek a 2010-es árakhoz, és magasabbak lesznek a korábbi évi áraknál. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt is megjegyezte, hogy 2010-ben az uniós gazdasági ágazat átlagos nyereségessége magasabb volt a célnyereségnél (12,8 %), és hogy a Yara International 2014 első negyedévére vonatkozó jelentése ígéretes kilátásokat mutatott be.
(171)
A hatályvesztési felülvizsgálat előretekintő jellege megnehezíti, hogy pontos következtetéseket lehessen levonni a 2017. évi és a későbbi árszintekre vonatkozó előrejelzésekről. Egy független piacelemzés szerint azonban az érintett termék árszintje az elkövetkezendő két évben várhatóan csökken. Ez, valamint az előállítási költségek várható növekedése minden valószínűség szerint csökkenteni fogja az uniós gazdasági ágazat jelenleg elért nyereségét. Ez az előretekintő következtetés annak ellenére érvényes marad, hogy a felülvizsgálati időszakban és a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat elért nyereségszintje meghaladta az egy korábbi vizsgálatban megállapított 8 %-os célnyereséget. E tekintetben nem releváns az a tény, hogy az Oroszországból származó karbamid behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket megszüntető hatályvesztési felülvizsgálat nem állapította meg a kár megismétlődésének valószínűségét, mivel minden ügyet egyedileg, az adott ügy sajátosságai szerint kell értékelni. Ezenfelül a Yara International által a befektetői számára készített, 2014 első negyedévére vonatkozó jelentés nem kifejezetten az érintett termékről szól, és nem tekinthető az uniós gazdasági ágazat érintett termékkel kapcsolatos elvárásai helyettesítőjének. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasítja.
(172)
Az orosz hatóságok és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének képviselői azt állították, hogy a Bizottságnak nem sikerült pozitív bizonyítékkal alátámasztania azt a következtetést, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődik az érintett termék dömpingelt behozatala, ami ismételten kárt fog okozni az uniós gazdasági ágazatnak.
(173)
Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem állapított meg ok-okozati kapcsolatot az intézkedések megszüntetése és a kár megismétlődésének valószínűsége között. Épp ellenkezőleg, úgy tűnik, hogy a kár megismétlődésének valószínűségét a nyilvánosságrahozatali dokumentumban említett külső tényezők (csökkenő felhasználás, csökkenő árak, növekvő előállítási költségek, alacsony kapacitáskihasználási arány) okozzák.
(174)
A Bizottság nem ért egyet ezzel az értékeléssel. Az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődésének valószínűségét elsősorban a jelentős mennyiségű oroszországi dömpingelt kivitel megismétlődésének valószínűsége indokolja, amelynek árszintje - annak ellenére, hogy továbbra is nyereséges lesz az orosz exportőrök számára - nem éri el az uniós árakat. A Bizottság - azáltal, hogy átfogó értékelésében megemlített néhány külső tényezőt - csupán megnevezte azokat az egyéb tényezőket, amelyek hatást gyakorolhatnak az uniós gazdasági ágazatra és ennélfogva az uniós gazdasági ágazat helyzetére az elkövetkezendő években, ez azonban nem érvényteleníti azt a következtetést, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődhet a káros dömping.
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
(175)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Oroszországgal szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek - többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei - felmérésével történt.
(176)
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.
(177)
Az eredeti vizsgálatban az intézkedések elrendelését a Bizottság nem tekintette az uniós érdekkel ellentétesnek. Mivel ez a vizsgálat felülvizsgálat, és 1995 óta érvényben vannak intézkedések, az elemzés lehetővé teszi az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések érintett felekre kifejtett indokolatlan negatív hatásainak értékelését.
(178)
Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódásának és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy a meglévő intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekét.
7.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(179)
A meglévő intézkedések hozzájárultak az Oroszországból érkező dömpingelt behozatal számottevő csökkenéséhez, és kárenyhítést biztosítottak az uniós gazdasági ágazat számára. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete egészséges, amit elsősorban a folyamatosan realizált nyereség bizonyít. Fontos azonban megjegyezni, hogy egyes uniós gyártók nyeresége már jóval alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által elért átlagos nyereség, sőt a 8 %-os célnyereséget sem éri el.
(180)
Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint az orosz gyártók okozta egyre tisztességtelenebb versenynek lesz kitéve. Az intézkedések megszűnése kétségkívül a gazdasági helyzetük gyors romlásához vezetne. Az intézkedések megszüntetése ennélfogva nem szolgálja az uniós gazdasági ágazat érdekét.
7.2. Az importőrök érdeke
(181)
A korábbi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az intézkedések elrendelése valószínűleg nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. Az EFIA érdekelt félként jelentkezett, és több ok miatt az intézkedések hatályvesztésének lehetővé tételét kérte; ezek az okok a következők:
-
az intézkedések csaknem 20 éve érvényben vannak, és elérték kívánt hatásukat, az uniós gyártók védelmét,
-
az oroszországi belföldi felhasználás fokozódása miatt nem áll fenn az a kockázat, hogy az orosz termékeket ismételten az Unióba irányítják,
-
a felhasználók érdeke, hogy hozzáférjenek a választási lehetőségeket növelő különböző ellátási forrásokhoz.
(182)
Ezeket az állításokat el kell utasítani. Igaz, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg nem éri jelentős kár. A hatályvesztési felülvizsgálat során megválaszolandó kérdés azonban az, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mi történne a jövőben. Ebben a tekintetben az uniós gazdasági ágazat jelenlegi teljesítménye csak meghatározó útmutatásként használható ahhoz, hogy mi történhetne a jövőben, ha lehetővé tenné a nem káros ár szintjének értékelését.
(183)
Az uniós importőrök és kereskedők számos forráshoz hozzáférnek az Unión belül és kívül, Oroszországot is beleértve. Oroszország az egyetlen ország, amely ellen intézkedések vannak hatályban.
7.3. A felhasználók érdeke
(184)
Több felhasználói szövetség jelentkezett. Ezek közül néhányan azonban csupán érdekelt félként való elismerésüket kérték, és az uniós érdekkel kapcsolatban konkrétan nem foglaltak állást. Két nemzeti szövetségnek az volta a véleménye, hogy a meglévő intézkedések fenntartásához már nem fűződik érdekük, miután azok annyi évig hatályosak voltak.
(185)
Az említett okok a következők voltak:
-
a műtrágyáknak a gazdálkodók előállítási költségeire kifejtett jelentős hatása (növényfajtáktól függően a változó költségeik 7-42 %-a),
-
az uniós gyártók által felszámított árnál mintegy 15-20 EUR-val olcsóbb áron lehetséges műtrágyavásárlás,
-
egy kissé eltérő termékhez való hozzáférés lehetősége (az orosz műtrágyaszemcsék állítólag valamivel kisebbek az uniós műtrágyaszemcséknél, és ezért bizonyos termékekben való felhasználásra alkalmasak), és
-
több szállító igénybevételének lehetősége, ami ezáltal fokozza a versenyt, valamint elkerülhetők az oligopolisztikus helyzetek és az árrögzítés.
(186)
Ezek az állítások ugyanazon okok miatt elfogadhatatlanok, mint amelyek a (182) és (183) preambulumbekezdésben szerepelnek. A Bizottságnak nincs tudomása az uniós piacon szabadon versengő uniós gyártók körében alkalmazott versenyellenes gyakorlatról.
(187)
A felhasználói kérdőívre egyetlen gazdálkodó sem válaszolt. Ezért az összes műtrágya - és különösen az AN - által a gazdálkodók előállítási költségeire kifejtett pontos hatás nem volt ellenőrizhető. Ennélfogva az alacsonyabb AN-áraknak a gazdálkodók előállítási költségeire gyakorolt - állítólag rendkívül kedvező - hatása nem volt megerősíthető. A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján azonban az AN az összes nitrogéntartalmú műtrágya (ammónium-nitrát, kalcium-ammónium-nitrát, karbamid, karmabid-ammónium-nitrát oldat, NPK/NP/NK stb.) (25) teljes uniós felhasználásának csak hozzávetőleg 21 %-át teszi ki. Mivel azonban léteznek egyéb (több káliumot és foszfátot tartalmazó) műtrágyák is, az uniós gazdálkodók által használt összes műtrágyában előforduló AN részaránya még 21 %-nál is kevesebbre becsülhető. Következésképpen ésszerűen megállapítható, hogy a hatályos intézkedéseknek az összes uniós gazdálkodóra kifejtett hatása nem jelentős.
(188)
Ezenfelül még abban az esetben is, ha úgy tűnhet, hogy nagyon rövid távon az olcsóbb műtrágyákhoz való hozzáférés a gazdálkodók érdekét szolgálja, rövid, illetve középtávon valószínű az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődése, valamint annak kockázata, hogy az Unió bizonyos régióiban működő veszélyeztetettebb uniós gyártók közül egyesek esetleg megszüntetik tevékenységüket. Ezért a jövőben a felhasználók, illetve a gazdálkodók még kevesebb szállító közül választhatnak, és ezáltal az orosz exporttól függővé válhatnak, ami ilyen forgatókönyv esetén valószínűleg megemelné az árakat.
(189)
Egy felhasználói szövetség benyújtotta egy független gazdasági tanácsadó tanulmányát, amely szerint a hatályos intézkedések megszüntetése következtében a felhasználók javára csökkenne az Unióban a műtrágyák ára, kismértékben növekedne a behozatal mennyisége, és az uniós gyártókat elenyésző negatív hatás érné, amelyet azonban ellensúlyozna a jelenleg stabil haszonkulcsuk. Megjegyzendő azonban, hogy a gazdasági tanulmányban említett feltevések közül néhány nem felel meg a vizsgálat ténymegállapításainak. A vizsgálat megállapította, hogy az AN Oroszország által harmadik országoknak felszámított exportára alacsonyabb az említett gazdasági tanulmányban szereplő becsült árnál. Hasonlóképpen, az orosz kapacitás és a potenciális belföldi felhasználás megállapított értékei eltérnek az intézkedések megszüntetésének hatását szemléltető szimulációkhoz használt értékektől. Ennélfogva meghatározó következtetések levonásához nem lehet teljes egészében a tanulmányban szereplő értékelésre hagyatkozni.
(190)
A nyilvánosságra hozatalt követően több gazdálkodói szövetség kért meghallgatást a Bizottságtól, és benyújtotta az előző prembulumbekezdésben említett tanulmány kismértékben felülvizsgált változatát, amely figyelembe veszi a Bizottság által a nyilvánosságrahozatali dokumentumban közölt adatokat.
(191)
Úgy tűnik, hogy a felülvizsgált tanulmány megerősíti a Bizottság azon feltevését, hogy az orosz exportár az orosz belföldi árakéhoz közelítő szintre csökkenne, ami tonnánként 221 EUR. Az uniós gyártók ezáltal arra kényszerülnek, hogy a piaci részesedésük elvesztésének elkerülése érdekében csökkentsék áraikat.
(192)
A gazdálkodók képviselői ismertették nehéz helyzetüket: mezőgazdasági termékeket előállító harmadik országbeli gyártókkal állnak versenyben anélkül, hogy dömpingellenes vámok védenék őket, szemben az érintett terméket előállító uniós gyártókkal. Arra számítanak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék ára csökken, az uniós gyártókra kiható negatív következményeket pedig ellensúlyozza a gazdálkodók - az Unióban több millió főt érintő felhasználói kategória - haszna. A gazdálkodók képviselői azt is megemlítették, hogy az érintett termék árának csökkenése esetén inkább az érintett terméket vásárolnák meg, mint az egyéb, kevésbé drága, de környezetszennyezőbb műtrágyákat, amilyen például a karbamid vagy a karbamidból és ammónium-nitrátból előállított oldat. Ez a környezet szempontjából kedvező lenne. Azt javasolták, hogy az intézkedések fenntartása esetén azokat fel kellene függeszteni (hasonló történt a Kínából, Kazahsztánból és Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó különböző vizsgálatok esetében (26)).
(193)
A Bizottság körültekintően megvizsgálta a gazdálkodói szövetségek által felhozott érveket. Vitathatatlan, hogy az uniós gazdálkodók hozzáféréssel rendelkeznek az uniós gyártók és az orosz exportáló gyártóktól eltérő harmadik országbeli gyártók által gyártott érintett termékhez. Mindenekelőtt - ahogyan az a 2014. június 19-i meghallgatáson megerősítést nyert - és a gazdasági tanulmányban szereplő feltevéssel ellentétben azonban nincs garancia arra, hogy (a hatályos intézkedések hatályvesztése esetén) bármely esetleges kezdeti árcsökkenést továbbadnának a végső felhasználóknak. Amikor a gazdálkodók megveszik az érintett terméket, igen gyakran forgalmazóktól vásárolnak, és még a termék származásával sincsenek tisztában mindaddig, amíg az kielégíti az elvárásaikat (a szemcsék vagy a granulátumok mérete stb. tekintetében). Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén kifejezetten valószínű, hogy az érintett terméket előállító uniós gyártókat ismételten kár éri, azonban nincs garancia arra, hogy a felhasználóknak ebből valamilyen előnye származna.
(194)
Az érintett termék behozatalára évek óta vannak érvényben dömpingellenes intézkedések anélkül, hogy ezek a gazdálkodóknak a létüket veszélyeztető, aránytalan költségeket okoznának. Az uniós érdek elemzése során a Bizottság az intézkedések fenntartásának arányosságát a különböző - és néha ütköző - érdekek figyelembevételével értékeli. Az intézkedések fenntartása az uniós gyártók érdekét szolgálja, mivel az intézkedések hatályon kívül helyezése következtében sokuk tevékenysége megszűnne. Az arányosság tekintetében tehát, mivel a Bizottság nem rendelkezik arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy az intézkedések következtében a gazdálkodók számára aránytalan költségek merülnének fel, az Uniónak érdeke fűződik az intézkedések megtartásához. A gazdálkodók mindenesetre elismerték, hogy inkább több ellátási forrást szeretnének, és hogy az uniós ágazat megszűnéséhez nem fűződne érdekük.
(195)
Végezetül, ahogyan a (193) preambulumbekezdésben szerepel, nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések megszüntetése az AN árának csökkenéséhez vezetne, amelyet továbbadnának a felhasználóknak, és amelynek hatására az egyéb, környezetszennyezőbb műtrágyákról az ammónium-nitrátra térnének át. Ezért az állítólagos kedvező környezeti hatás nem megalapozott. Mindenesetre a lehetséges kedvező környezeti hatás nem lenne olyan nagyságrendű, hogy az intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekébe ütközne. Ami az intézkedések felfüggesztésére vonatkozó javaslatot illeti, erre azért nincs lehetőség, mert az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésében foglalt jogi követelmények ebben az esetben nem teljesülnek.
(196)
A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedések megszüntetése nem szolgálná a felhasználók érdekeit, vagy legalábbis a felhasználók további előnyei nem haladnák meg az uniós gazdasági ágazatra hárított többletköltségeket.
7.4. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(197)
A (179)-(195) preambulumbekezdésre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
8. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(198)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A Bizottság kijelölt számukra egy időtartamot is, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(199)
A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába ki nem választott orosz gyártók egyike azt kérte a Bizottságtól, hogy egy kötelezettségvállalás tekintetében kezdjen tárgyalásokat, továbbá minimális árat és mennyiségi felső határt javasolt. Az alaprendeletben azonban nem szerepel jogalap a kötelezettségvállalási felajánlások hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében történő elfogadásához. A szóban forgó orosz gyártó az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmezhetne időközi felülvizsgálatot, ha megítélése szerint e felülvizsgálat feltételei teljesülnek.
(200)
A nyilvánosságra hozatalt követően az Acron csoport azt kérte a Bizottságtól, hogy a csoport vonatkozásában szüntesse meg az eljárást, mivel az Acron a többi orosz gyártóval összevetve más helyzetben van. A felülvizsgálat ténymegállapításai szerint azonban az Acron ugyanolyan helyzetben van, mint a többi orosz gyártó. Ezen túlmenően az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése nem rendelkezik a különböző exportáló gyártók megkülönböztetésére szolgáló jogalapról.
(201)
Ennek megfelelően, valamint a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatosan levont következtetésekre tekintettel megállapítható, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára alkalmazandó, a 989/2009/EK tanácsi rendelettel módosított 661/2008/EK rendelet által előírt dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani.
(202)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) A végleges dömpingellenes vámtétel az a), b) és c) pontban foglaltak szerint rögzített összeg:
a)
az Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot” (Novomoszkovszk, Oroszország) „Nevinnomyssky Azot” (Nevinnomisszk, Oroszország) vagy az Open Joint Stock Company (OJSC) által előállított, és vagy az első független uniós vevőnek közvetlenül értékesített vagy az EuroChem Trading GmbH (Zug, Svájc) által, illetve az Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „EuroChem” (Moszkva, Oroszország) vagy az EuroChem Trading GmbH (Zug, Svájc) által az első uniós vevőnek értékesített áruk (kiegészítő TARIC-kód: A522) esetében:
Árumegnevezés
KN-kód
TARIC-kód
Rögzített összegű vám (EUR/tonna)
Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban
3102 30 90
-
32,82
Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal
3102 40 90
-
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 29 00
10
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 60 00
10
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 90 00
10
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, foszfor- és káliumtartalom nélkül
3105 10 00
10
32,82
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
20
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
30
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
40
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
50
28,88
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
30
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
40
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
50
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
60
28,88
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
10
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
20
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
30
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10,40 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
40
29,41
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
10
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
20
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
30
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10,40 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
40
29,41
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
30
31,84
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
40
30,85
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
50
29,87
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
60
28,88
b)
A JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat által gyártott áruk esetében (kiegészítő TARIC-kód: A959):
Árumegnevezés
KN-kód
TARIC-kód
Rögzített összegű vám (EUR/tonna)
Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban
3102 30 90
-
47,07
Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal
3102 40 90
-
47,07
Az (1) bekezdésben említett, a JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat által előállított áruk, valamint az alábbi táblázatban nem említett áruk esetében nem alkalmazandó dömpingellenes vám.
c)
Az összes többi vállalt esetében (kiegészítő TARIC-kód: A999):
Árumegnevezés
KN-kód
TARIC-kód
Rögzített összegű vám (EUR/tonna)
Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban
3102 30 90
-
47,07
Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal
3102 40 90
-
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 29 00
10
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 60 00
10
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal
3102 90 00
10
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, foszfor- és káliumtartalom nélkül
3105 10 00
10
47,07
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
20
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
30
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
40
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és/vagy K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 10 00
50
41,42
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
30
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
40
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
50
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal és K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 20 10
60
41,42
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
10
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
20
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
30
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10,40 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 51 00
40
42,17
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
10
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
20
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
30
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10,40 tömegszázalékos P2O5-ben kifejezett foszfortartalommal
3105 59 00
40
42,17
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve legfeljebb 3 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
30
45,66
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
40
44,25
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
50
42,83
Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalommal, illetve 9 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 12 tömegszázalékos K2O-ban kifejezett káliumtartalommal
3105 90 20
60
41,42
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátásukat megelőzően sérültek, és ezért a vámérték meghatározásához a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (27) 145. cikke alapján arányosításra kerül, a (2) bekezdésben megállapított dömpingellenes vám összege a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításának megfelelő százalékos arányban csökkentendő.
(4) Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba bocsátott behozatalra.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett, olyan vállalatok által számlázott behozatal, amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve a módosított 2008/577/EK határozatban szerepel, mentes az 1. cikkben kivetett dömpingellenes vám alól, feltéve, hogy:
-
az importált termékeket közvetlenül az említett vállalatok gyártják, szállítják és számlázzák ki az első független uniós vevőnek, valamint
-
a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, vagyis olyan kereskedelmi számla, amely tartalmazza legalább ez e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és nyilatkozatot, valamint
-
az elvámolásra bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő megnevezésnek.
(2) Vámtartozás keletkezik a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor:
-
ha megállapítást nyer, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy
-
ha a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, amelyben konkrét ügyletekre hivatkozik és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 23-án.