RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 733/2013
af 22. juli 2013
om ændring af forordning (EF) nr. 994/98 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte
(EØS-relevant tekst)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 109,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets forordning (EF) nr. 994/98 (1) bemyndiger Kommissionen til gennem forordninger at erklære, at visse nærmere bestemte former for støtte er forenelige med det indre marked og ikke er omfattet af underretningspligten i artikel 108, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
(2)
Statsstøtte er et objektivt begreb, der defineres i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionens bemyndigelse til at vedtage gruppefritagelser i henhold til forordning (EF) nr. 994/98 gælder alene for foranstaltninger, der opfylder alle kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF, og derfor udgør statsstøtte. Medtagelse af en vis kategori af støtte i forordning (EF) nr. 994/98 eller i en fritagelsesforordning foregriber ikke, at en foranstaltning betegnes som statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(3)
Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til at erklære, at støtte til små og mellemstore virksomheder, støtte til forskning og udvikling, støtte til miljøbeskyttelse, støtte til beskæftigelse og uddannelse samt støtte tildelt i overensstemmelse med det kort, som Kommissionen har godkendt for tildeling af regionalstøtte i hver medlemsstat, på visse betingelser er forenelig med det indre marked og ikke er omfattet af underretningspligten.
(4)
Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til at fritage støtte til forskning og udvikling, men ikke støtte til innovation. Innovation er siden blevet en politisk prioritet for EU som led i Innovations i EU, der er et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien. Desuden er mange støtteforanstaltninger til fordel for innovation forholdsvis små, og de skaber ingen væsentlige konkurrencefordrejninger.
(5)
I sektoren for kultur og bevarelse af kulturarven vil en række foranstaltninger truffet af medlemsstaterne muligvis ikke udgøre støtte, fordi de ikke opfylder alle kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF, f.eks. fordi støttemodtageren ikke udfører en økonomisk aktivitet, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes. I den udstrækning foranstaltningerne inden for kultur og bevarelse af kulturarven faktisk udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF har medlemsstaterne dog på nuværende tidspunkt pligt til at underrette Kommissionen om dem. Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til at fritage støtte til små og mellemstore virksomheder, men anvendelsen af en sådan fritagelse vil på kulturområdet være begrænset, da støttemodtagerne ofte er store virksomheder. Små projekter inden for kultur, skabende kunst og bevarelse af kulturarven giver dog normalt ikke anledning til nogen væsentlige fordrejninger, selv om de gennemføres af større virksomheder, og nyere sager har vist, at en sådan støtte har begrænset indvirkning på samhandelen.
(6)
Fritagelser i sektoren for kultur og bevarelse af kulturarven kan udformes på grundlag af Kommissionens erfaringer, som findes i retningslinjer for f.eks. film- og audiovisuelle produktioner, eller som er udviklet fra sag til sag. Når der udarbejdes sådanne gruppefritagelser, bør Kommissionen tage hensyn til, at de udelukkende bør dække foranstaltninger, der udgør statsstøtte, at de i princippet bør fokusere på foranstaltninger, der bidrager til målene i forbindelse med »Modernisering af EU's statsstøttepolitik«, og at kun støtte, som Kommissionen allerede har betydelig erfaring med, gruppefritages. Desuden bør der tages hensyn til medlemsstaternes primære beføjelse på kulturområdet og den særlige beskyttelse, som den kulturelle mangfoldighed nyder i henhold til artikel 167, stk. 1, i TEUF, og kulturens særlige karakter.
(7)
Medlemsstaterne har også pligt til at underrette Kommissionen om statsstøtteforanstaltninger, som skal råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer. De beløb, der ydes på dette område, er normalt begrænsede, og der kan fastlægges klare forenelighedskriterier. Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til kun at fritage en sådan støtte for underretningspligten, hvis den ydes til små og mellemstore virksomheder. Store virksomheder kan dog også blive ramt af naturkatastrofer. Det er Kommissionens erfaring, at en sådan støtte ikke medfører væsentlige fordrejninger, og at der kan fastlægges klare forenelighedskriterier på grundlag af de opnåede erfaringer.
(8)
Medlemsstaterne har også pligt til at underrette Kommissionen om statsstøtteforanstaltninger, som skal råde bod på skader forårsaget af visse ugunstige vejrsituationer inden for fiskerisektoren. De beløb, der ydes på dette område, er normalt begrænsede, og der kan fastlægges klare forenelighedskriterier. Forordning (EF) nr. 994/98 bemyndiger Kommissionen til kun at fritage en sådan støtte for underretningspligten, hvis den ydes til små og mellemstore virksomheder. Store virksomheder kan dog også blive påvirket af ugunstige vejrsituationer inden for fiskerisektoren. Det er Kommissionens erfaring, at en sådan støtte ikke medfører væsentlige fordrejninger, og at der kan fastlægges klare forenelighedskriterier på grundlag af de opnåede erfaringer.
(9)
Under visse omstændigheder finder statsstøttereglerne ikke anvendelse på en række støtteforanstaltninger til fordel for landbrugsprodukter, der er opført i bilag I i TEUF, jf. artikel 42 i TEUF. Artikel 42 gælder ikke for skovbrug eller for produkter, der ikke er opført i bilag I. På nuværende tidspunkt kan støtte til skovbrug og til fremme af produkter i fødevaresektoren, der ikke er opført i bilag I, derfor kun fritages i henhold til forordning (EF) nr. 994/98, hvis den er begrænset til små og mellemstore virksomheder. Kommissionen bør kunne fritage visse typer støtte til skovbrug, bl.a. støtte, der er anført i programmerne for udvikling af landdistrikter, samt støtte til fremme af og reklame for produkter i fødevaresektoren, der ikke er opført i bilag I, når konkurrencefordrejningerne efter Kommissionens erfaring er begrænsede, og der kan fastlægges klare forenelighedskriterier.
(10)
I henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (2) gælder artikel 107, 108 og 109 i TEUF for støtte, som medlemsstaterne yder til virksomheder i fiskerisektoren, undtagen betalinger fra medlemsstaterne i henhold til og i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1198/2006. Yderligere statsstøtte til bevarelse af havets og ferskvandsområdernes biologiske ressourcer har normalt begrænsede virkninger for samhandelen mellem medlemsstaterne, bidrager til Unionens mål inden for hav- og fiskeripolitikken og skaber ikke væsentlige konkurrencefordrejninger. De beløb, der ydes, er normalt begrænsede, og der kan fastlægges klare forenelighedskriterier.
(11)
Inden for idrætssektoren, navnlig inden for amatørsport, vil en række foranstaltninger truffet af medlemsstaterne muligvis ikke udgøre støtte, fordi de ikke opfylder alle kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF, f.eks. fordi støttemodtageren ikke udfører en økonomisk aktivitet, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes. I den udstrækning foranstaltningerne til fremme af sport faktisk udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, har medlemsstaterne dog på nuværende tidspunkt pligt til at underrette Kommissionen om dem. Statsstøtteforanstaltninger til fordel for sport, navnlig foranstaltninger inden for amatørsport eller dem, der er i mindre målestok, har ofte begrænsede virkninger for samhandelen mellem medlemsstaterne, og de skaber ikke væsentlige konkurrencefordrejninger. De beløb, der ydes, er normalt også begrænsede. Der kan fastlægges klare forenelighedskriterier på grundlag af de opnåede erfaringer, så det sikres, at støtte til sport ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger.
(12)
I forbindelse med støtte til luft- og søtransport er det Kommissionens erfaring, at støtte af social karakter til transport af beboere i afsidesliggende områder, som f.eks. regioner i den yderste periferi og øer, herunder ømedlemsstater, der kun består af én region, og tyndt befolkede områder, ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger, forudsat at støtten ydes uden forskelsbehandling med hensyn til transportselskab. Desuden kan der fastlægges klare forenelighedskriterier.
(13)
Kommissionen har i de senere år opnået store erfaringer med og udarbejdet retningslinjer for støtte til bredbåndsinfrastruktur (3). Kommissionen har i de senere år opnået store erfaringer med og udarbejdet retningslinjer for støtte til bredbånd. Det er Kommissionens erfaring, at støtte til visse typer bredbåndsinfrastruktur ikke giver anledning til væsentlige fordrejninger og kan være omfattet af en gruppefritagelse, forudsat at visse forenelighedskriterier er opfyldt, og at infrastrukturen udrulles i »hvide« områder, dvs. områder, hvor der ikke findes nogen infrastruktur af samme kategori (enten bredbånd eller næste generation af meget hurtige accessnet (NGA-net)), og hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan i nær fremtid, som beskrevet i kriterierne i retningslinjerne. Dette gælder støtte til etablering af basale bredbåndsnet og støtte til små individuelle støtteforanstaltninger vedrørende NGA-net og støtte til bredbåndsrelateret bygge- og anlægsarbejde og passiv bredbåndsinfrastruktur.
(14)
Hvad angår infrastruktur vil en række foranstaltninger truffet af medlemsstaterne muligvis ikke udgøre støtte, fordi de ikke opfylder alle kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF, f.eks. fordi støttemodtageren ikke udfører en økonomisk aktivitet, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes, eller fordi foranstaltningen består af kompensation for en tjeneste af generel økonomisk interesse, der opfylder alle kriterierne i Altmarkdommen (4). I den udstrækning finansieringen af infrastruktur udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, har medlemsstaterne dog pligt til at underrette Kommissionen om den. Med hensyn til infrastruktur kan små støttebeløb til infrastrukturprojekter være en effektiv måde at støtte Unionens mål på, i den udstrækning støtten minimerer omkostningerne, og den potentielle konkurrencefordrejning begrænses. Kommissionen bør derfor kunne fritage statsstøtte til infrastrukturprojekter til støtte for målene i denne forordning, og til støtte for andre mål af fælles interesse, navnlig Europa 2020-målene (5). Dette kunne omfatte støtte til projekter, der involverer tværsektorielle net eller faciliteter, hvor der er brug for relativt små støttebeløb. Gruppefritagelser kan imidlertid kun gives til de infrastrukturprojekter, hvor Kommissionen har tilstrækkelig erfaring til at definere klare og strenge forenelighedskriterier, der sikrer, at risikoen for potentiel konkurrencefordrejning er begrænset, og at større støttebeløb stadig er underkastet underretningspligten i artikel 108, stk. 3, i TEUF.
(15)
Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 994/98 bør derfor udvides til at omfatte nye støttekategorier. Denne medtagelse af nye kategorier har ingen indvirkning på, om en foranstaltning betegnes som statsstøtte i de kategorier eller sektorer, hvor medlemsstaterne allerede er aktive.
(16)
I forordning (EF) nr. 994/98 er det fastsat, at lofterne for hver enkelt støttekategori, for hvilken Kommissionen vedtager en gruppefritagelsesforordning, fastsættes enten som støtteintensitet i forhold til samtlige støtteberettigede omkostninger eller som maksimale støttebeløb. Denne betingelse gør det vanskeligt at vedtage en gruppefritagelse for visse typer foranstaltninger, der involverer statsstøtte, som på grund af foranstaltningernes særlige udformning ikke kan udtrykkes præcist som støtteintensitet eller maksimale støttebeløb, f.eks. finansieringstekniske instrumenter eller visse typer foranstaltninger til fremme af risikokapitalinvesteringer. Dette skyldes især, at sådanne komplekse foranstaltninger kan involvere støtte på forskellige niveauer (direkte, formidlende og indirekte støttemodtagere). I betragtning af sådanne foranstaltningers voksende betydning og deres bidrag til Unionens mål bør der skabes større fleksibilitet for at give mulighed for at fritage dem. Det bør derfor i forbindelse med sådanne foranstaltninger være muligt at fastsætte lofterne for en specifik tildeling af støtte som maksimalt offentligt støtteniveau i eller forbundet med den pågældende foranstaltning. Det maksimale offentlige støtteniveau kan omfatte et element af støtte, som eventuelt ikke er statsstøtte, forudsat at den pågældende foranstaltning omfatter mindst nogle elementer, der indeholder statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, og disse elementer ikke er marginale.
(17)
I henhold til forordning (EF) nr. 994/98 skal medlemsstaterne fremlægge resuméer af oplysningerne om de støtteforanstaltninger, de har gennemført, og som er omfattet af en fritagelsesforordning. Offentliggørelsen af disse resuméer er nødvendig for at sikre gennemsigtighed i de foranstaltninger, som medlemsstaterne vedtager. Deres offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende var den mest effektive måde, hvorpå der kunne sikres gennemsigtighed på det tidspunkt, hvor forordning (EF) nr. 994/98 blev vedtaget. Med udviklingen i de elektroniske kommunikationsmidler er det imidlertid hurtigere og mere effektivt at offentliggøre disse resuméer på Kommissionens websted, ligesom det øger gennemsigtigheden til gavn for de interesserede parter. Offentliggørelsen af disse resuméer bør derfor ske på Kommissionens websted i stedet for i Den Europæiske Unions Tidende.
(18)
Udkast til forordninger og andre dokumenter, der skal behandles af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 994/98, bør også offentliggøres på Kommissionens websted i stedet for i Den Europæiske Unions Tidende for at sikre større gennemsigtighed og mindske den administrative byrde og den tid, der går, inden offentliggørelsen finder sted.
(19)
I overensstemmelse med høringsproceduren i artikel 8 i forordning (EF) nr. 994/98 skal Kommissionen høre Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, inden den offentliggør et udkast til forordning. For at skabe større gennemsigtighed bør udkastet til forordning dog offentliggøres på Kommissionens websted samtidig med, at Kommissionen hører Det Rådgivende Udvalg første gang.
(20)
Forordning (EF) nr. 994/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 994/98 foretages følgende ændringer:
1)
Forordningens titel affattes således:
»Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte«
2)
I artikel 1 foretages følgende ændringer:
a)
stk. 1, litra a), affattes således:
»a)
støtte til:
i)
små og mellemstore virksomheder
ii)
forskning, udvikling og innovation
iii)
miljøbeskyttelse
iv)
beskæftigelse og uddannelse
v)
kultur og bevarelse af kulturarven
vi)
kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer
vii)
kompensation for skader forårsaget af visse ugunstige vejrsituationer inden for fiskerisektoren
viii)
skovbrug
ix)
fremme af produkter i fødevaresektoren, der ikke er opført i bilag I i TEUF
x)
bevarelse af havets og ferskvandsområdernes biologiske ressourcer
xi)
sport
xii)
beboere i afsidesliggende områder til transportformål, når støtten er af social karakter og ydes uden forskelsbehandling med hensyn til transportselskab
xiii)
basal bredbåndsinfrastruktur, små individuelle infrastrukturforanstaltninger vedrørende næstegenerationsnet, bredbåndsrelateret bygge- og anlægsarbejde og passiv bredbåndsinfrastruktur i områder, hvor der enten ikke findes en sådan infrastruktur, eller hvor det ikke er sandsynligt, at der udvikles en sådan infrastruktur i nær fremtid
xiv)
infrastruktur til støtte af de mål, der er anført i nr. i)-xiii) og nærværende stykkes litra b) og til støtte for andre mål af fælles interesse, navnlig Europa 2020-målene.«
b)
stk. 2, litra c), affattes således:
»c)
lofter fastsat enten som støtteintensitet i forhold til samtlige støtteberettigede omkostninger eller som maksimale støttebeløb eller, for visse typer støtte, hvor det kan være svært at identificere støtteintensiteten eller støttebeløbet præcist, navnlig finansieringstekniske instrumenter eller risikokapitalinvesteringer eller lignende, som maksimalt offentligt støtteniveau i eller forbundet med den pågældende foranstaltning, uanset hvordan de pågældende foranstaltninger betegnes i lyset af artikel 107, stk. 1, i TEUF.«
3)
Artikel 3, stk. 2, affattes således:
»2. Ved iværksættelsen af støtteordninger eller individuelle støtteforanstaltninger, der ikke er omfattet af en ordning, der er blevet fritaget i henhold til forordninger omhandlet i artikel 1, stk. 1, sender medlemsstaterne straks Kommissionen et resumé af oplysningerne om dem til offentliggørelse på Kommissionens websted.«
4)
I artikel 8 foretages følgende ændringer:
a)
stk. 1, litra a), affattes således:
»a)
samtidig med at den offentliggør et udkast til forordning i henhold til artikel 6«
b)
stk. 2, andet punktum, affattes således:
»De udkast og dokumenter, der skal behandles, udsendes sammen med indkaldelsen og kan offentliggøres på Kommissionens websted.«.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2013.
A TANÁCS 733/2013/EU RENDELETE
(2013. július 22.)
az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló 994/98/EK tanácsi rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 109. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
mivel:
(1)
A 994/98/EK tanácsi rendelet (1) felhatalmazza a Bizottságot, hogy a támogatások bizonyos meghatározott fajtáit rendeletek útján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, és mentesítse azokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól.
(2)
Az állami támogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott objektív fogalom. A Bizottság 994/98/EK rendeletben előírt, csoportmentességek elfogadására vonatkozó felhatalmazása kizárólag azokra az intézkedésekre vonatkozik, amelyek megfelelnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, és ezért állami támogatásnak minősülnek. Az, hogy egy bizonyos támogatásfajta szerepel a 994/98/EK rendeletben vagy valamely mentességi rendeletben, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az adott intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.
(3)
A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy megállapítsa, hogy a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott támogatás, a kutatás-fejlesztési, a környezetvédelmi, a foglalkoztatási és képzési támogatás, valamint a Bizottság által az egyes tagállamok esetében a regionális támogatás nyújtására vonatkozóan jóváhagyott térképnek megfelelő támogatás bizonyos feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal, és nem tartozik a bejelentési kötelezettség hatálya alá.
(4)
A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy mentességet biztosítson a kutatás-fejlesztési támogatások számára, de ez a mentesség nem vonatkozik az innovációs támogatásokra. Az azóta eltelt időszak alatt az innováció az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének számító „Innovatív Unió” keretében uniós szakpolitikai prioritássá vált. Ezenfelül az innovációs támogatások közül számos viszonylag kismértékű és nem jár jelentős versenytorzító hatással.
(5)
A kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének az ágazatában a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, vagy mert az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben azonban a kultúra és a kulturális örökség megőrzése területéhez tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek, a tagállamoknak jelenleg ezeket az intézkedéseket be kell jelenteniük a Bizottságnak. A kkv-knek nyújtott támogatások esetében a 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot a mentesség biztosítására, de a kulturális ágazatban ez a mentesség csak korlátozott mértékben lenne alkalmazható, mivel e területen a támogatások kedvezményezettjei gyakran nagyvállalatok. Ugyanakkor a kultúrára, az alkotásra és a kulturális örökség megőrzésére irányuló kisprojektek, még akkor is, ha azokat nagyobb vállalatok valósítják meg, jellemzően nem járnak számottevő torzító hatással, és a legutóbbi esetek arra is rámutattak, hogy ezek a támogatások a kereskedelmet csekély mértékben befolyásolják.
(6)
A kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének az ágazatában biztosított mentességek kialakítása során a Bizottságnak a különböző - például a filmművészeti és audiovizuális alkotásokra vonatkozó - iránymutatásokban foglalt tapasztalataira lehetne támaszkodni, illetve eseti alapon lehetne kidolgozni azokat. Az ilyen csoportmentességek kialakításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy azok kizárólag állami támogatásnak minősülő intézkedésekre terjedhetnek ki, elviekben olyan intézkedésekre kell irányulniuk, amelyek segítik az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítésével kapcsolatos célok elérését, és csak olyan támogatásra lehet csoportmentességet megállapítani, amellyel kapcsolatban a Bizottságnak már jelentős tapasztalata van. Figyelembe kell venni továbbá a kulturális terület különleges voltát, valamint azt, hogy a kultúra területe elsősorban tagállami hatáskörbe tartozik, és a kulturális sokféleség az EUMSZ 167. cikkének (1) bekezdése alapján különleges védelmet élvez.
(7)
A tagállamok szintén kötelesek bejelenteni a Bizottságnak a természeti csapások által okozott károk helyreállítását célzó állami támogatási intézkedéseket. Az ezen a területen nyújtott támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. A 994/98/EK rendelet arra hatalmazza fel a Bizottságot, hogy e támogatásokat kizárólag abban az esetben mentesítse a bejelentési kötelezettség alól, amennyiben azokat kkv-k számára nyújtják. A természeti csapások azonban a nagyvállalatokat is sújthatják. A Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy az ilyen jellegű támogatások nem járnak számottevő torzító hatással, és a megszerzett tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg.
(8)
A tagállamok szintén kötelesek bejelenteni a Bizottságnak a halászati ágazatot érintő kedvezőtlen időjárási körülmények okozta károk helyreállítását célzó állami támogatási intézkedéseket. Az ezen a területen nyújtott támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. A 994/98/EK rendelet arra hatalmazza fel a Bizottságot, hogy e támogatásokat kizárólag abban az esetben mentesítse a bejelentési kötelezettség alól, amennyiben azokat kkv-k számára nyújtják. A halászati ágazatot érintő kedvezőtlen időjárási körülmények azonban a nagyvállalatokat is sújthatják. A Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy az ilyen jellegű támogatások nem járnak számottevő torzító hatással, és a megszerzett tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg.
(9)
Az EUMSZ 42. cikke értelmében az állami támogatási szabályok bizonyos feltételek teljesülése esetén nem alkalmazandók egyes, az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos támogatási intézkedésekre. A 42. cikk azonban nem vonatkozik az erdészetre és az I. mellékletben nem szereplő termékekre. Jelenleg tehát a 994/98/EK rendelet értelmében az erdészet, illetve az I. mellékletben nem szereplő élelmiszer-ipari termékek támogatása csak akkor élvezhet mentességet, ha azt kkv-k számára nyújtják. Lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a - többek között a vidékfejlesztési programok részét képező - erdészeti, illetve az I. mellékletben nem szereplő élelmiszer-ipari termékek promóciójához és reklámozásához nyújtott támogatások bizonyos típusai számára mentességet biztosítson, amennyiben a tapasztalatai szerint a verseny nem torzul jelentős mértékben, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.
(10)
Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (2) 7. cikke értelmében a tagállamok által a halászati ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott támogatásokra az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, kivéve a tagállamok által az 1198/2006/EK rendelet alapján és annak megfelelően végrehajtott kifizetéseket. A tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzését célzó kiegészítő állami támogatások jellemzően csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet, elősegítik az uniós tengerpolitika és halászati politika célkitűzéseinek megvalósítását, és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. A támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.
(11)
A sportágazatban és különösen az amatőr sport területén, a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, vagy mert az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben azonban a sport területéhez tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek, a tagállamoknak jelenleg ezeket az intézkedéseket be kell jelenteniük a Bizottságnak. A sportra vonatkozó állami támogatási intézkedések - különösen az amatőr sport, valamint a kisebb méretű sportesemények területén - gyakran csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. Ezek a támogatások is jellemzően alacsony összegeket érintenek. A tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg annak biztosítására, hogy a sport számára nyújtott támogatások ne idézzenek elő számottevő torzulást.
(12)
A légi és tengeri közlekedési támogatással kapcsolatban a Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy a félreeső területeken - például a legkülső régiókban és szigeteken, az egyetlen régióból álló sziget-tagállamokat és a ritkán lakott területeket is beleértve - élők számára a közlekedéshez nyújtott szociális jellegű támogatások, feltéve, hogy azokat a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják, nem okoznak számottevő torzulást, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.
(13)
Az utóbbi években a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a széles sávú ágazatnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban, és kidolgozta a területre vonatkozó iránymutatást (3). A Bizottság tapasztalata szerint bizonyos fajta széles sávú infrastruktúrák támogatása nem idéz elő számottevő torzulást és biztosítható számára a csoportmentesség, feltéve, hogy a támogatás megfelel bizonyos, az összeegyeztethetőségre vonatkozó feltételeknek, továbbá hogy az infrastruktúrát „fehér területen” építik ki, azaz - az irányelvben foglalt kritériumok szerint - olyan területen, amely nem rendelkezik ugyanabba a kategóriába eső infrastruktúrával (széles sávú infrastruktúra vagy új generációs hozzáférés), és annak kiépítésére a közeljövőben valószínűleg nem kerül sor. Ez érvényes az alapszintű széles sáv biztosításához kapcsolódó támogatások esetében, továbbá az olyan kismértékű egyedi támogatási intézkedések esetében, amelyek a nagyon nagy sebességű új generációs hozzáférési (NGA) hálózatokra vonatkoznak, valamint a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkákat, illetve a passzív széles sávú infrastruktúrát célzó támogatások esetében.
(14)
Az infrastruktúra területén a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, vagy mert az intézkedés általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott kompenzációnak minősül, amely az Altmark-ügyben hozott ítéletben (4) foglalt minden kritériumnak megfelel. Amennyiben azonban az infrastruktúra finanszírozása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, a tagállamoknak ezeket az intézkedéseket be kell jelenteniük a Bizottságnak. Az infrastruktúrát illetően, az infrastrukturális projektekre vonatkozó kis összegű támogatások hatékony módját jelenthetik az uniós célkitűzések megvalósítása elősegítésének, amennyiben a támogatás minimálisra csökkenti a költségeket, és korlátozza az esetleges versenytorzító hatást. A Bizottság részére lehetővé kell ezért tenni, hogy mentességet biztosítson az olyan infrastrukturális projektekre vonatkozó állami támogatások számára, amelyek elősegítik az az e rendeletben említett célkitűzések, valamint egyéb, a közös érdeket szolgáló célkitűzések megvalósítását, különös tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire (5). Ide tartozhat az olyan multiszektorális hálózatokkal vagy létesítményekkel kapcsolatos projektekre adott támogatás, amelyeknél viszonylag kismértékű beavatkozásra van szükség. Csoportmentesség azonban csak az olyan infrastrukturális projektek esetében adható, amelyeket illetően a Bizottság már elegendő tapasztalattal rendelkezik az egyértelmű és szigorú összeegyeztethetőségi kritériumok meghatározásához, amelyek biztosítják, hogy korlátozott legyen a támogatás esetleges versenytorzító hatása, továbbá hogy a nagy összegű támogatások továbbra is az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozzanak.
(15)
A 994/98/EK rendelet hatályát tehát ennek megfelelően ki kell terjeszteni e támogatási kategóriákra is. E rendelet új kategóriákkal történő kiegészítése nem befolyásolja az intézkedések állami támogatássá minősítését az olyan kategóriákban vagy ágazatokban, amelyekben a tagállamok már aktívak.
(16)
A 994/98/EK rendelet előírja, hogy minden olyan támogatási kategória esetében, amelyre vonatkozóan a Bizottság csoportmentességi rendeletet fogad el, a küszöbértékeket vagy az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban, vagy a támogatások maximális összegében kifejezve kell megadni. Ez a feltétel megnehezíti az állami támogatást tartalmazó intézkedések bizonyos fajtáinak - például a pénzügyi konstrukciók, illetve a kockázatitőke-befektetés ösztönzésére irányuló intézkedések meghatározott formáinak - csoportmentesítését, amelyek sajátos kialakításuk miatt sem támogatási intenzitásban, sem pedig a támogatás maximális összegében nem fejezhetők ki pontosan. Az ilyen összetett intézkedések esetében ez elsősorban arra a tényre vezethető vissza, hogy a támogatás akár több szintet is (a közvetlen kedvezményezetteket, a közvetítői kedvezményezetteket, a közvetett kedvezményezetteket) érinthet. Növekvő jelentőségük miatt, valamint az uniós célok elérésében játszott szerepükből adódóan, ezeknek az intézkedéseknek a mentesítése érdekében nagyobb rugalmasságot kell biztosítani. Ezen intézkedések esetében lehetővé kell ezért tenni az egy adott támogatásra vonatkozó küszöbértékek oly módon történő meghatározását, hogy a szóban forgó intézkedésen belül, vagy az intézkedéssel kapcsolatban mekkora lehet az állami segítségnyújtás maximális szintje. Az állami segítségnyújtás maximális szintje magában foglalhat nem állami támogatásnak minősülő segítségnyújtási elemet, feltéve, hogy az intézkedés tartalmaz legalább valamennyi, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást tartalmazó elemet, és ezek nem marginálisak.
(17)
A 994/98/EK tanácsi rendelet előírja, hogy a tagállamoknak a mentesítési rendelet hatálya alá tartozó, általuk nyújtott támogatások adatairól összefoglalást kell benyújtaniuk. A tagállamok által elfogadott intézkedések átláthatóságának érdekében ezeket az összefoglalásokat közzé kell tenni. A 994/98/EK rendelet elfogadásakor az átláthatóság biztosításának leghatékonyabb módját az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel jelentette. Tekintettel azonban az elektronikus kommunikációs eszközök fejlődésére, a közzététel hasonlóan gyors és hatékonyabb módját jelenti, ha az összefoglalásokat a Bizottság honlapján teszik közzé, ami egyben az érdekelt felek javát szolgáló átláthatóságot is fokozza. Indokolt tehát ezeket az összefoglalásokat a Hivatalos Lap helyett a Bizottság honlapján közzétenni.
(18)
A nagyobb átláthatóság, az adminisztratív terhek csökkentése és a késedelem nélküli közzététel érdekében szintén a Bizottság honlapján, nem pedig a Hivatalos Lapban kell közzétenni azon rendelettervezeteket és dokumentumokat, amelyeket a 994/98/EK rendelet értelmében az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságának kell megvizsgálnia.
(19)
A 994/98/EK rendelet 8. cikke szerinti konzultációs eljárás előírja, hogy az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságának véleményét még a rendelettervezet közzététele előtt kell kikérni. Az átláthatóság fokozása érdekében azonban a rendelettervezetet a Bizottság és a Tanácsadó Bizottság közötti első egyeztetéssel egyidejűleg közzé kell tenni az interneten.
(20)
Ezért a 994/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 994/98/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A rendelet címének helyébe a következő szöveg lép:
„A Tanács 994/98/EK rendelete (1998. május 7.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról”
2.
Az 1. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
támogatás a következők javára:
i.
kis- és középvállalkozások;
ii.
kutatás, fejlesztés és innováció;
iii.
környezetvédelem;
iv.
foglalkoztatás és képzés;
v.
kultúra és a kulturális örökség megőrzése;
vi.
természeti csapások által okozott károk helyreállítása;
vii.
a halászati ágazatot érintő kedvezőtlen időjárási körülmények okozta károk helyreállítása;
viii.
erdészet;
ix.
az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő élelmiszer-ipari termékek promóciója;
x.
a tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzése;
xi.
sport;
xii.
félreeső területeken élők közlekedése, amennyiben a támogatás szociális jellegű, és azt a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják;
xiii.
alapszintű széles sávú infrastruktúra, az új generációs hozzáférési hálózatok kismértékű egyedi infrastrukturális intézkedései, valamint a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkák és a passzív széles sávú infrastruktúra azokon a területeken, ahol nem áll rendelkezésre, illetve ahol a közeljövőben sem valószínű ilyen infrastruktúra kialakítása;
xiv.
az i-xiii. pontban és az e bekezdés b) pontjában felsorolt célkitűzéseket és egyéb, a közös érdeket szolgáló célkitűzéseket - különös tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire - támogató infrastruktúra.”;
b)
a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„c)
a küszöbértékek, az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban vagy a támogatások maximális összegében kifejezve, illetve bizonyos olyan típusú támogatások esetében, ahol esetleg nehéz lehet pontosan meghatározni a támogatási intenzitást vagy a támogatások összegét - különös tekintettel a pénzügyi konstrukciókra, a kockázatitőke-befektetésre és a hasonló intézkedésekre -, oly módon megadva, hogy a szóban forgó intézkedésen belül, vagy az intézkedéssel kapcsolatban mekkora lehet az állami segítségnyújtás maximális szintje, az érintett intézkedéseknek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésére tekintettel történő minősítésének sérelme nélkül;”;
3.
a 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az olyan támogatási rendszerek vagy az e rendszereken kívül nyújtott olyan egyedi támogatások végrehajtásakor, amelyeket az 1. cikk (1) bekezdésében említett rendeletek alapján mentesítettek, a tagállamok a mentesített támogatási rendszerek által le nem fedett támogatási rendszerekkel vagy egyedi támogatásokkal kapcsolatos adatok összefoglalását a Bizottság honlapján való közzététel céljából eljuttatják a Bizottsághoz.”;
4.
a 8. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
valamely rendelettervezet 6. cikknek megfelelő közzétételével egy időben;”;
b)
a (2) bekezdés második mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„A megvizsgálandó tervezeteket és dokumentumokat mellékelni kell az értesítéshez, és ezeket a Bizottság közzéteheti a honlapján.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. július 22-én.