RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1153/2012
af 3. december 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«)(»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 58,9 %.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 14. juni 2011 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af UK Leather Federation (»ansøgeren«), der tegner sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion af semsgarvet læder.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 13. september 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den fornyede undersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(8)
Der er taget stikprøver af EU-producenterne, og ud af tre kendte EU-producenter indgår to grupper af producenter i stikprøven.
(9)
Seks eksporterende producenter i Kina blev kontaktet. Imidlertid samarbejdede ingen af disse selskaber i forbindelse med undersøgelsen.
(10)
For så vidt angår importørerne identificeredes 35 ikke forretningsmæssigt forbundne importører af semsgarvet læder i Unionen; disse blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Kun to af dem gav sig til kende og var villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende undersøgelse. Følgelig var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter og fra to samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og ingen relevante forbrugersammenslutninger forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Det Forenede Kongerige, og
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Torino, Italien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er semsgarvet læder som defineret i den oprindelige undersøgelse, dvs. semsgarvet læder og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket henhører under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.
(14)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
1. Indledende bemærkninger
(16)
Som nævnt i betragtning 9 var der ingen af de seks eksporterende producenter i Kina, som blev kontaktet, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og resultaterne vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping måtte baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysninger indgivet af ansøgeren, herunder oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse og statistikker, i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Referenceland
(17)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(18)
I den oprindelige undersøgelse blev USA anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Den eneste producent af semsgarvet læder (vaskeskind) i USA på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse har siden lukket sit produktionsanlæg. Siden da er semsgarvet læder (vaskeskind) blevet importeret fra et joint venture-selskab i Tyrkiet. Da der ikke længere er nogen større produktion af semsgarvet læder (vaskeskind) i USA, blev andre lande, i dette tilfælde New Zealand, Tyrkiet og Indien, overvejet som referenceland i indledningsmeddelelsen vedrørende denne undersøgelse. Producenter i de mulige referencelande New Zealand, Tyrkiet og Indien blev kontaktet, men det var ikke muligt at få etableret et samarbejde.
(19)
I mangel af samarbejde fra en producent i et analogt land blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger om den gennemsnitlige pris for importen fra Indien til Unionen, som er tilgængelige i importstatistikker fra Eurostat for NUP (Indien er det land, hvorfra den største mængde importeredes til Unionen). I mangel af samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina blev eksportprisen fastsat på grundlag af oplysninger om den gennemsnitlige pris for importen fra Kina til Unionen, som er tilgængelige i importstatistikker fra Eurostat for NUP. På disse grundlag blev dumpingmargenen fastsat som forskellen mellem den gennemsnitlige pris på den indiske import til Unionen anvendt som normal værdi og den gennemsnitlige pris på den kinesiske import anvendt som eksportpris. Denne dumpingberegning resulterede i en dumpingmargen på 64 %.
2.2. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(20)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, nemlig oplysninger afgivet i anmodningen om en fornyet undersøgelse samt oplysninger fra ansøgeren og data fra Eurostat.
(21)
I denne forbindelse blev følgende elementer undersøgt: udviklingen i importen fra Kina, produktionen og de eksporterende producenters uudnyttede kapacitet samt EU-markedets attraktivitet for så vidt angår priser og mængder.
(22)
Som anført i betragtning 32 viser prissammenligningen mellem importen fra Kina i NUP og EU-erhvervsgrenens priser, at der er tale om betydelige underbud (51,6 %). EU-markedet er fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter, både i henseende til priser og mængder. Dette styrkes af den omstændighed, at der har været en betydelig uudnyttet produktionskapacitet i Kina siden indførelsen af foranstaltninger, hvorved importen fra Kina blev reduceret. Allerede før indførelsen af foranstaltningerne havde Kina tredoblet sin andel af EU-markedet for denne vare: fra 10,7 % i 2001 til 31,7 % i 2004. Endvidere er de kinesiske priser ved eksport til Unionen fortsat højere end på markederne i visse andre tredjelande, hvilket vil gøre EU-markedet mere attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter.
(23)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk eksport fortsat er kommet ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på EU-markedet og den uudnyttede kapacitet i Kina kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SKADE
1. EU-erhvervsgrenen
(24)
I Unionen fremstilles den samme vare af tre (grupper af) virksomheder. To af dem er repræsenteret af ansøgeren og har hjemsted i Det Forenede Kongerige og Italien med nogen forarbejdning i Polen og Rumænien. En tredje producent, der er baseret i Italien, støtter anmodningen. Om alle andre producenter af semsgarvet læder (vaskeskind) rapporteres det, at de har haft lukket deres produktionsanlæg siden 2006, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført.
(25)
Den samlede EU-produktion, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, blev fastsat på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de grundlæggende makroøkonomiske data, der blev forelagt af den tredje producent i undersøgelsen/stikprøveudtagningen. De virksomheder anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen (»EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De to producenter i stikprøven tegnede sig for 80 % af EU-produktionen.
(26)
Eftersom de mikroøkonomiske indikatorer for skade kun er baseret på data fra to selskaber, er de gengivet i indekseret form af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
2. Forbrug på EU-markedet
(27)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(28)
Det skal også bemærkes, at siden 2010 har der været betydelige mængder af lavprisimport af semsgarvet læder (vaskeskind), der eksporteres til resten af Unionen via Spanien (ca. 31 % i markedsandel). Det bemærkes, at Spanien ikke længere har nogen produktion af samme vare, og at salg af semsgarvet læder (vaskeskind) fra Spanien til resten af Unionen overstiger importen. Disse mængder er blevet lagt til tallene for forbruget. Mellem 2008 og NUP steg forbruget i Unionen med 26 %, og den største del af stigningen fandt sted mellem 2009 og 2010.
Tabel 1
2008
2009
2010
NUP
Samlet EU-forbrug (000 sq ft) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeks (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Import fra Kina
a) Mængde og markedsandel
(29)
Efter indførelsen af foranstaltninger i 2006 faldt importen fra Kina betydeligt, og den er stadig temmelig begrænset, svarende til en markedsandel på ca. 4 % i NUP. Desuagtet er importmængden i den betragtede periode med oprindelse i Kina steget med 9 procentpoint og har nået et niveau på 1 103 330 sq ft i NUP. Men importen fra Kina steg ikke i samme takt som EU-forbruget, og den kinesiske imports markedsandel faldt i den betragtede periode.
Tabel 2
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra det pågældende land (000 sq ft) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeks (2008 = 100)
100
78
87
109
Markedsandel for importen fra det pågældende land (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Priser
i) Prisudvikling
(30)
Gennemsnitsprisen for den kinesiske import har varieret i løbet af den betragtede periode. I forhold til 2008 steg prisen indledningsvis i 2009, før den faldt med 13 % i 2010 for igen at stige til niveauet i 2008 i NUP.
Tabel 3
2008
2009
2010
NUP
Prisen på importen fra det pågældende land (EUR/sq ft) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeks (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Prisunderbud
(31)
For at undersøge prisunderbuddet blev den vejede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen tog ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med kinesiske eksportørers hertil svarende vejede gennemsnitlige cif-eksportpris. Derfor er EU-erhvervsgrenens salgspriser blevet justeret, navnlig for kreditomkostninger, leveringsomkostninger, emballering og provisioner, til priser ab fabrik. Cif-priserne for eksporten fra Kina er indhentet fra Eurostat og justeret for at dække alle omkostninger i forbindelse med fortoldning, dvs. toldtariffer og omkostninger efter import (hjemtagningspris).
(32)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP underbød EU-erhvervsgrenens priser med ca. 51,6 %.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(34)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev for EU-produktionen som helhed vurderet på grundlag af fuldstændige spørgeskemabesvarelser fra de virksomheder, der indgik i stikprøven, og på grundlag af makroøkonomiske data fra den tredje EU-producent.
-
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev baseret på oplysninger fra behørigt efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra virksomhederne i stikprøven. Disse oplysninger anses for at være repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen. Da disse indikatorer kun vedrører to selskaber, kan de absolutte tal ikke oplyses af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen, og kun indeksene er angivet nedenfor.
a) Makroøkonomiske indikatorer
4.1. Produktion
(35)
Siden 2008 er EU-produktionen faldet støt, og under NUP faldt den til 12 % under niveauet i 2008, selv om forbruget i samme periode steg med 26 %.
Tabel 4
2008
2009
2010
NUP
Produktion (000 sq ft) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(36)
Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2008 og NUP. Mens kapacitetsudnyttelsen allerede lå på et lavt niveau i 2008, førte faldet i produktionen mellem 2008 og NUP til et yderligere betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 7 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 5
2008
2009
2010
NUP
Produktionskapacitet (000 sq ft) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Salgsmængde
(37)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 5 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det faldt 2 % i 2010 og igen steg i NUP. Samlet set steg salgsmængden med 9 % i den betragtede periode.
Tabel 6
2008
2009
2010
NUP
EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (000 sq ft) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeks (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Markedsandel
(38)
Mellem 2008 og 2009 lykkedes det EU-erhvervsgrenen lidt at genvinde 1 % markedsandel fra sit i forvejen lave niveau på 23 % i 2008, hvorefter dens markedsandel faldt med 4 procentpoint til kun 20 % i NUP.
Tabel 7
2008
2009
2010
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Vækst
(39)
Mellem 2008 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 26 %, steg EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet kun med 9 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 procentpoint. Det kan således konkluderes, at EU-producenterne næppe har kunnet drage fordel af væksten på markedet.
4.6. Beskæftigelse
(40)
Efter indledningsvis at være faldet med 9 % mellem 2008 og 2009 fortsatte beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen med at falde. Ud af 74 medarbejdere i 2008 er der kun 59 ansatte tilbage i NUP, hvilket svarer til et samlet fald på 19 %.
Tabel 8
2008
2009
2010
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer) (12)
74
67
62
59
Indeks (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Produktivitet
(41)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 9 % mellem 2008 og NUP. Dette afspejler den omstændighed, at beskæftigelsen faldt i et hurtigere tempo end produktionen.
Tabel 9
2008
2009
2010
NUP
Produktivitet (sq ft pr. ansat) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(42)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser forblev stabile mellem 2008 og NUP. Som nævnt ovenfor blev EU-erhvervsgrenens priser markant underbudt af dumpingimporten fra Kina. Imidlertid er prisniveauet opretholdt på bekostning af EU-erhvervsgrenens markedsandel.
Tabel 10
2008
2009
2010
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/sq ft) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeks (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. Dumpingmargenens størrelse
(43)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
4.10. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(44)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation til trods for indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2006 grundlæggende er forblevet udsat og sårbar. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
b) Mikroøkonomiske indikatorer
4.11. Lagerbeholdninger
(45)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg betragteligt med 31 % mellem 2008 og NUP. Andre analyser gjorde det muligt at finjustere vurderingen af udviklingen i antallet af måneders produktion, der var på lager. Således havde producenter, der indgik i stikprøven, i 2008 omkring fem måneders produktion på lager (43 %), men presset fra dumpingimporten tvang dem til at øge deres lagre til over syv måneders produktion (svarende til 63 % af den samlede årlige produktion) i NUP. Konklusionen, der siger, at lagerudviklingen vidner om en skadelig situation, bekræftes derfor.
Tabel 11
2008
2009
2010
NUP
Ultimolagre (sq ft) (15)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Lønninger
(46)
Gennemsnitslønnen pr. ansat var stabil mellem 2008 og 2009 samt mellem 2010 og NUP. Den kraftige stigning på 20 % mellem 2009 og 2010 kan tilskrives en betydelig stigning i lønomkostningerne hos to af virksomhederne i stikprøven til trods for den omstændighed, at beskæftigelsen er reduceret.
Tabel 12
2008
2009
2010
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR) (16)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Investeringer
(47)
De af stikprøven omfattede virksomheders årlige investeringer i produktionen af den samme vare var overvejende til vedligeholdelse og steg med 21 % mellem 2008 og NUP. Den kraftige stigning mellem 2010 og NUP skyldes køb af visse former for udstyr fra en af virksomhederne i stikprøven i 2011.
Tabel 13
2008
2009
2010
NUP
Nettoinvesteringer (EUR) (17)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Rentabilitet og investeringsafkast
(48)
EU-erhvervsgrenen led konstant tab i hele den betragtede periode. Mellem 2008 og NUP er tabene (både i absolutte tal og i procent af omsætningen) mere end fordoblet.
(49)
Tilsvarende var afkastet af investeringerne negativt i hele den betragtede periode, og det forværredes med -131 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 14
2008
2009
2010
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) (18)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) (18)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Likviditet og evne til at rejse kapital
(50)
Nettolikviditeten fra driften forblev negativ i hele den betragtede periode, og den blev forværret med næsten - 300 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 15
2008
2009
2010
NUP
Likviditet (EUR) (19)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Der er ingen indikation for, at EU-erhvervsgrenen skulle have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
c) Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer
4.16. Virkningerne af dumpingimporten
(52)
Efter indførelsen af foranstaltninger faldt importen fra Kina betydeligt, og den er stadig temmelig begrænset, svarende til en markedsandel på ca. 4 % i NUP. Prissammenligningen mellem denne import og EU-erhvervsgrenens priser viser dog et betydeligt prisunderbud (51,6 %). Da semsgarvet læder (vaskeskind) er en standardiseret vare, da varedækningen er meget begrænset, og da kinesiske varers kvalitet ligner den europæiske, tyder den forholdsvis lille markedsandel for den kinesiske import kombineret med betydelige prisunderbud, på, at denne import har betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4.17. Import fra andre lande
(53)
Der er tale om en betydelig import fra Indien, Tyrkiet og New Zealand samt en vis import fra andre lande, som tilsammen tegner sig for en markedsandel på 46 % i NUP (fra 60 % i 2008).
(54)
Med hensyn til importen fra Indien skal det bemærkes, at mængden er betydelig, og at markedsandelen er øget fra 11 % i 2008 til 16 % i NUP. I den samme periode var gennemsnitspriserne på importen fra Indien noget lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. I betragtning af de betydelige mængder og prisforskellene konkluderes det, at importen fra Indien til en vis grad har bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige økonomiske situation. Samtidig skal det bemærkes, at priserne på importen fra Indien er mere end 60 % højere end den kinesiske dumpingimport. Det konkluderes derfor, at disse begrænsede virkninger for EU-erhvervsgrenens nuværende situation efter al sandsynlighed ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 16
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra Indien (000 sq ft) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Markedsandel for importen fra Indien (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Gennemsnitspris på importen fra Indien (EUR/sq ft)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Der er også en betydelig import fra Tyrkiet, som tegner sig for en markedsandel på 10 % i NUP (fra 18 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget større end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra Tyrkiet og de relativt høje priser konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 17
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra Tyrkiet (000 sq ft) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Markedsandel for importen fra Tyrkiet (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Gennemsnitspris på importen fra Tyrkiet (EUR/sq ft)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Der er også en betydelig import fra New Zealand, som tegner sig for en markedsandel på 7 % i NUP, og som er steget fra 3 % i 2008. Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget højere end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og højere end selv prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af de relativt høje priser på importen fra New Zealand konkluderes det, at den heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 18
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra New Zealand (000 sq ft) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Markedsandel for importen fra New Zealand (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Gennemsnitspris på importen fra New Zealand (EUR/sq ft)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Importen fra resten af verden tegner sig for en markedsandel på 13 % i NUP (fra 27 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget højere end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra resten af verden og de relativt høje priser i sammenligning med semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina, konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 19
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra resten af verden (000 sq ft) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Markedsandel for importen fra resten af verden (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Gennemsnitspris på importen fra resten af verden (EUR/sq ft)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Importen fra alle andre tredjelande tilsammen tegner sig for en markedsandel på 46 % i NUP (fra 60 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget større end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra tredjelande og de relativt høje priser konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 20
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra andre lande (000 sq ft) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeks (2008 = 100)
100
86
105
97
Markedsandel for import fra andre lande (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Gennemsnitspris på importen fra andre lande (EUR/sq ft)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(59)
Der er kun tre producenter (alle SMV'er) tilbage i Unionen. Om alle andre producenter af semsgarvet læder (vaskeskind) rapporteres det, at de har haft lukket deres produktionsanlæg siden 2006, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført. Dette kan ses som hidrørende fra det øgede pres, som den kinesiske dumpingimport har lagt på EU-markedet, selv i en situation med voksende forbrug.
(60)
Skadesanalysen viser, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes i den betragtede periode. Navnlig faldt produktionen med omkring 12 %, og selv om salget steg lidt, var denne stigning mindre end stigningen i forbruget, og EU-producenternes markedsandel faldt derfor med 3 procentpoint.
(61)
Samtidig viser analysen af de mikroøkonomiske indikatorer, at rentabiliteten, afkastet af investeringerne og likviditeten i EU-erhvervsgrenen forblev negativ i hele den betragtede periode, og at dette fald fortsatte hen imod NUP.
(62)
Importen fra Indien, Tyrkiet, New Zealand og resten af verden er blevet analyseret. På baggrund af disse importstrømme, anskuet såvel enkeltvis som samlet, konkluderes det, at de ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
(63)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen fortsat led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, og at erhvervsgrenen er meget skrøbelig og sårbar og langt under den tilstand, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig efter den dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
(64)
Det konkluderes også, at EU-erhvervsgrenens skadelidende situation overvejende skyldes den fortsatte eksistens (selv i mindre mængder) af dumping- og lavprisimporten fra Kina.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(65)
Selv om importmængderne fra Kina faldt markant efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006, er det opfattelsen, at der fortsat er betydelig produktionskapacitet i Kina (jf. betragtning 22). Denne overskudskapacitet kan let omdirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
(66)
Det konkluderes, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil kinesiske eksporterende producenter efter al sandsynlighed forsøge at genvinde tabte markedsandele i Unionen. Det betydelige underbud, som er konstateret af undersøgelsen, viser, at prisniveauet i Unionen gør den til et meget interessant marked for den kinesiske import (jf. betragtning 22).
2. Konklusion om fortsat skade
(67)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(68)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens interesser på den ene side og importørernes og brugernes interesser på den anden side.
(69)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(70)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(71)
EU-erhvervsgrenen, der består af SMV'er, har konsekvent tabt markedsandele og har lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation.
3. Importørernes interesser
(72)
Der er to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Den til semsgarvet læder (vaskeskind) knyttede erhvervsvirksomhed udgør kun en begrænset del af deres respektive omsætninger. Der er intet, der tyder på, at en videreførelse af foranstaltningerne ville have nogen betydelig negativ indvirkning på deres aktiviteter.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
(73)
Der var ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, hvilket også var tilfældet i den oprindelige undersøgelse. Da det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at de pågældende foranstaltninger ikke ville få en urimelig indvirkning på disse parters interesser, og i betragtning af deres fortsatte manglende samarbejdsvilje kan det konkluderes, at deres interesser forbliver uberørte af opretholdelsen af foranstaltningerne. Den betydelige import fra andre kilder og til konkurrencedygtige priser vil sikre, at brugerne og forbrugerne fortsat vil have et bredt udvalg af forskellige leverandører af den pågældende vare og til rimelige priser.
5. Konklusion
(74)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(75)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(76)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold på 58,9 % -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som henhører under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.
2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 58,9 %.
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2012.
A TANÁCS 1153/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. december 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
(1) Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1338/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó, a jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kódok alá besorolt puhított bőr behozatalára (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 58,9 %-os ad valorem vám volt.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2011. június 14-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet a UK Leather Federation (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a puhított bőr teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviseli.
(3)
A benyújtott kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért károkozás folytatását eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, 2011. szeptember 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint a kiviteli ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(7)
Tekintettel az uniós gyártók, az érintett országbeli exportáló gyártók, valamint a független importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság célszerűnek ítélte annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat.
(8)
Az uniós gyártókra mintavételt alkalmaztak, és három ismert uniós gyártóból két csoportot vizsgáltak.
(9)
A Bizottság kapcsolatba lépett hat ismert kínai gyártóval. A hat vállalat közül azonban egy sem működött együtt a vizsgálatban.
(10)
Ami az importőröket illeti, 35 független uniós puhítottbőr-importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük csak kettő jelezte, hogy együtt kíván működni a jelenlegi felülvizsgálatban. Ezért a független importőrökkel kapcsolatban nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Kitöltött kérdőív az uniós gyártók két mintába felvett csoportjától és két együttműködő, független importőrtől érkezett vissza. Egy kínai exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban, és a vizsgálat során az érintett fogyasztói szervezetek egyike sem szolgáltatott információt a Bizottság számára, vagy jelentkezett nála.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatódásának a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Egyesült Királyság, valamint
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torinó, Olaszország.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(13)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, amely a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá sorolt puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt (a továbbiakban:az érintett termék).
(14)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
(15)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(16)
A fenti (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hat megkeresett kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmező által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat és a statisztikai adatokat.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Analóg ország
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
(18)
Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához az USA szolgált analóg országként. Az akkoriban az USA-ban működő egyetlen puhítottbőr-gyártó azóta bezárta gyártó üzemét. Azóta a puhított bőrt egy törökországi közös vállalattól importálja. Mivel ennek megfelelően az USA-ban már nincs jelentős puhítottbőr-előállítás, a Bizottság a jelen felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben Új-Zélandot, Törökországot vagy Indiát kívánta analóg országként figyelembe venni. Kapcsolatba lépett a lehetséges analóg országokban (Új-Zéland, Törökország és India) működő gyártókkal, de egyik sem jelezte együttműködési szándékát.
(19)
Az analóg országban működő gyártók együttműködésének hiányában a rendes értéket az Indiából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján (az Unióba irányuló behozatalok közül az Indiából származó a legnagyobb mértékű). A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportárat a Kínából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján. Ennek alapján a dömpingkülönbözetet az Indiából származó uniós behozatalok átlagárainak (rendes érték) és a kínai behozatalok átlagárainak (exportár) különbözetében állapították meg. E dömpingszámítás eredményeképpen 64 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg.
2.2. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
(20)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a jelen vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmező által szolgáltatott adatokra és az Eurostat-adatokra támaszkodnak.
(21)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából származó behozatal alakulása, az exportáló gyártók gyártási és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje az árak és a mennyiségek tekintetében.
(22)
Az alábbi (32) preambulumbekezdéssel összhangban a Kínából származó behozatalok felülvizsgálati időszakban tekintett árainak és az uniós gazdasági ágazat árainak összehasonlítása jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Az uniós piac mind az árakat, mind a mennyiségeket illetően továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezt csak erősíti az a tény, hogy Kína az intézkedések bevezetése óta, amikortól fogva a kínai behozatalok csökkenést mutattak, jelentős gyártási kapacitással rendelkezik. Kína e termék tekintetében már az intézkedések bevezetését megelőzően is megháromszorozta uniós piaci részesedését, a 2001. évi 10,7 %-ról 2004-re 31,7 %-ra növelve azt. Ehhez járul, hogy az Unióba irányuló kínai kivitelek árai továbbra is magasabbak az egyes más harmadik országok piacain megjelenő áraknál, ami vonzóvá teszi az uniós piacot a kínai exportáló gyártók számára.
(23)
A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós árszintek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gazdasági ágazat
(24)
Az Unióban a hasonló terméket három vállalat(csoport) gyártja. Közülük kettőt a kérelmező képvisel; ezek egyesült királyságbeli, illetve olaszországi székhellyel rendelkeznek, míg gyártási tevékenységük egy része Lengyelországba, illetve Romániába van kihelyezve. A harmadik gyártó olaszországi székhellyel rendelkezik, és támogatja a kérelmet. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta.
(25)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett teljes uniós gyártást a mintába felvett uniós gyártók által visszaküldött kitöltött kérdőívek, valamint a reprezentativitás-vizsgálati/mintavételi eljárásban részt vevő harmadik gyártó által megküldött alapvető makroadatok alapján határozták meg. Ezen vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). A mintába felvett két gyártó az uniós gyártás 80 %-át teszi ki.
(26)
Mivel a mikrogazdasági kárra vonatkozó mutatók kizárólag két vállalat adatain alapulnak, ezek az adatok az alaprendelet 19. cikke szerinti bizalmas kezelése érdekében indexált formában szerepelnek.
2. Felhasználás az uniós piacon
(27)
Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került meghatározásra.
(28)
Figyelembe kell venni továbbá, hogy 2010 óta jelentős mennyiségű alacsony árú export puhított bőr érkezett Spanyolországon keresztül az Unió többi országába (a piaci részesedés mintegy 31 %-a). Ehhez járul, hogy Spanyolországban teljesen megszűnt a hasonló termék gyártása, és a Spanyolországból származó puhított bőrnek az Unió többi országába irányuló értékesítései meghaladják a behozatalt. Ezen mennyiségeket szintén beszámították a felhasználási adatok meghatározásakor. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 26 %-kal növekedett; a legerősebb növekedés 2009 és 2010 között volt tapasztalható.
1. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós fogyasztás (1 000 négyzetlábban) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. A Kínából származó behozatal
a) Volumen és piaci részesedés
(29)
A 2006-os intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Egyben a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatalok volumene 9 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte az 1 103 330 négyzetláb értéket. Ugyanakkor a kínai importok nem növekedtek az uniós fogyasztást követő mértékben, és a kínai importok piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak alatt.
2. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Árak
i. Az árak alakulása
(30)
A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai ingadoztak. A 2008-as évvel összehasonlítva az árak 2009-ben először növekedtek, majd 2010-ben 13 %-kal csökkentek, mígnem a felülvizsgálati időszak alatt ismét a 2008. évi szintre tértek vissza.
3. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/négyzetláb) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii. Áralákínálás
(31)
Az áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek átlagárait a kínai exportőrök ezeknek megfeleltethető CIF-árainak súlyozott átlagával hasonlították össze. Az uniós gazdasági ágazat eladási árait e célból a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a hitelköltségek, a szállítási költségek, a csomagolási és a jutalékköltségek tekintetében. A Kínából származó behozatalok CIF-árait az Eurostattól kérték be, majd a vámkezeléssel kapcsolatos költségek - pl. vártarifa és a behozatal utáni költségek (kirakodási ár) - felszámítása érdekében kiigazították azokat.
(32)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 51,6 %-os áralákínálással történt.
4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(33)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(34)
A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
-
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) az uniós gazdasági ágazat egészének szintjén, a mintavételbe felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert információk, valamint a harmadik uniós gyártótól érkezett makroadatok alapján értékelték.
-
A mikrogazdasági mutatókat (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert és megfelelő mértékben ellenőrzött információk alapján elemezték. Ezen információk az egész uniós gazdasági ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintendők. Mivel ezek a mutatók kizárólag két vállalattal kapcsolatosak, az alaprendelet 19. cikkében foglalt bizalmas adatkezelés miatt a pontos adatok nem tehetők nyilvánossá, és az alábbiakban csak indexált formában szerepelnek.
a) Makrogazdasági mutatók
4.1. Gyártás
(35)
Az uniós gyártás 2008 óta folyamatosan csökkent, míg végül a 2008. évhez képest 12 %-kal alacsonyabb értékkel a felülvizsgálati időszakban elérte mélypontját, holott a fogyasztás ugyanezen az időszakban 26 %-kal nőtt.
4. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Gyártás (1 000 négyzetlábban) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(36)
2008 és a felülvizsgálati időszak között a gyártási kapacitás változatlan maradt. Miközben a kapacitáskihasználás szintje már 2008-ban is alacsony volt, a gyártás 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 7 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
5. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (1 000 négyzetlábban) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Értékesítési volumen
(37)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára megvalósított értékesítései 2008 és 2009 között 5 %-kal emelkedtek, majd 2010-ben 2 %-kal csökkentek, míg a felülvizsgálati időszak alatt ismét megnövekedtek. Összességében az értékesítések 9 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban.
6. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Független vevők számára történő uniós értékesítés volumene (1 000 négyzetlábban) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Piaci részesedés
(38)
2008 és 2009 között az uniós gazdasági ágazat csaknem 1 %-kal növelni tudta a 2008. évi alacsony, 23 %-os piaci részesedését, mielőtt piaci részesedése 4 százalékponttal csökkenve 20 %-ra esett volna vissza a felülvizsgálati időszak alatt.
7. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Növekedés
(39)
2008 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 26 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piacon mindössze 9 %-kal nőtt, piaci részesedésük pedig 3 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók csak kevéssé tudták kihasználni a piacnövekedés előnyeit.
4.6. Foglalkoztatás
(40)
A foglalkoztatásban 2008 és 2009 között bekövetkezett első jelentős, 9 %-os csökkenést követően az uniós gazdasági ágazat foglakoztatási szintje tovább esett. A 2008. évi 74 foglalkoztatottból a felülvizsgálati időszak alatt csak 59 foglalkoztatott maradt, ami átlag 19 %-os csökkenést jelent.
8. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (foglalkoztatottak száma) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Termelékenység
(41)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége - teljesítmény/foglalkoztatottak/év alapon számolva - 2008 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi vissza, hogy a foglalkoztatás gyorsabb csökkenést mutatott, mint a termelés.
9. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (négyzetláb/alkalmazott) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(42)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2008 és a felülvizsgálati időszak között nem változtak. A fentiek szerint a kínai dömpingelt behozatalok jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Ugyanakkor az árszínvonal fenntartása az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének rovására ment.
10. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/négyzetláb) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. A dömpingkülönbözet nagysága
(43)
A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.10. A korábbi dömping hatásaiból való kilábalás
(44)
A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2006-os bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Ennek megfelelően nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
b) Mikrogazdasági mutatók
4.11. Készletek
(45)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje jelentősen, 31 %-kal növekedett 2008 és a felülvizsgálati időszak között. A további elemzés lehetővé tette a készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok számának alakulására vonatkozó értékelés finomítását. Ebben a vonatkozásban a mintába felvett gyártók 2008-ben körülbelül öt hónapos termelésnek megfelelő mennyiséget (43 %) tartottak készleten, azonban a dömpingelt behozatal által kiváltott nyomás arra kényszerítette őket, hogy a felülvizsgálati időszakban több mint hét hónapos termelésnek megfelelő mennyiségre növeljék a készletet (ami a teljes évi termelés 63 %-ának felel meg). Ezért megerősítést nyert az a következtetés, amely szerint a készletek alakulása hátrányos helyzetre vall.
11. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (négyzetlábban) (15)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Bérek
(46)
A munkavállalónkénti átlagbér 2008 és 2009, valamint 2010 és a felülvizsgálat időszak között nem változott. A 2009 és 2010 közötti 20 %-os ugrásszerű növekedés a mintába felvett két vállalat munkaerőköltségének - a foglalkoztatottság csökkenése ellenére bekövetkező - jelentős növekedéséből adódik.
12. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (1 000 EUR-ban) (16)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Befektetések
(47)
A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2008 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal nőttek, és főként a karbantartást érintették. A 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti ugrásszerű növekedés az egyik mintába felvett vállalat eszközbeszerzéseiből adódik.
13. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Nettó befektetések (EUR) (17)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(48)
Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében veszteséges volt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a veszteség (mind abszolút mértékben, mind a forgalom százalékában kifejezve) több mint kétszeresére nőtt.
(49)
Hasonlóképpen a beruházások megtérülése is negatív volt a figyelembe vett időszak egészében, és további 131 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
14. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a) (18)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) (18)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(50)
Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom negatív maradt a figyelembe vett időszak egészében, és közel 300 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
15. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Pénzáramlás (EUR) (19)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nem volt arra utaló jel, hogy az uniós ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna.
c) A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
4.16. A dömpingelt behozatalok hatása
(52)
Az intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Ezen behozatalok és az uniós gazdasági ágazat árai közötti összehasonlítás ugyanakkor jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Mivel a puhított bőr szabványosított termék, a termék köre igen korlátozott, és a kínai áruk minőségüket tekintve hasonlóak az európaiakhoz, a kínai importok viszonylag kis piaci részesedése a jelentős áralákínálással együtt arra utal, hogy ezek a behozatalok jelentős hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.17. Egyéb országokból származó behozatalok
(53)
Jelentős behozatal érkezik Indiából, Törökországból és Új-Zélandról, valamint kis mennyiségben más országokból is, amelyek a felülvizsgálati időszak alatt összesen a piaci részesedés 46 %-át tették ki (a 2008. évi 60 %-kal szemben).
(54)
Az indiai behozatalok tekintetében megjegyzendő, hogy volumenük jelentős, és piaci részesedésük a 2008. évi 11 %-ról a felülvizsgálati időszakban 16 %-ra emelkedett. Ugyanezen időszak alatt az indiai behozatalok átlagárai némileg alatta maradtak az uniós gyártók átlagárainak. A jelentős mennyiséget és árkülönbséget figyelembe véve megállapítható, hogy az indiai behozatalok bizonyos mértékben hozzájárultak az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlásához. Másrészt az indiai behozatalok árai több mint 60 %-kal magasabbak a kínai behozatalok árainál. Következésképpen kijelenthető, hogy ez az uniós gazdasági ágazat jelen helyzetére gyakorolt korlátozott hatás a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével minden valószínűség szerint nem vetne véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
16. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Az Indiából származó behozatalok piaci részesedése (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Az Indiából származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Jelentős továbbá a törökországi behozatal is, amely a felülvizsgálati időszakban 10 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (a 2008. évi 18 %-hoz képest). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat árszintjével. A törökországi behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy azok a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
17. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A Törökországból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
A Törökországból származó behozatalok piaci részesedése (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
A Törökországból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Új-Zélandból szintén jelentős behozatal érkezik, amely a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés 7 %-át tette ki a 2008. évi 3 %-hoz képest. Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és még az uniós gazdasági ágazat árszintjét is meghaladják. Az új-zélandi behozatalok viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
18. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az Új-Zélandból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Az Új-Zélandból származó behozatal piaci részesedése (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Az Új-Zélandból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
A világ egyéb részéről származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 13 % volt (a 2008. évi 27 %-hoz képest tehát visszaesett). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és az uniós gazdasági ágazat árszintjéhez közel állnak. A világ egyéb részéről származó behozatalok csökkenő tendenciáját és a Kínából származó puhítottbőr-behozatalokhoz képest mutatott relatív magas árait tekintve megállapítható, hogy ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével és az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
19. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A világ egyéb részéről származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
A világ egyéb részéről származó behozatalok piaci részesedése (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
A világ egyéb részéről származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
A többi harmadik országból származó behozatalok piaci részesedése összesen 46 % volt a felülvizsgálati időszakban (a 2008. évi 60 %-hoz képest). E behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat áraival. A harmadik országokból származó behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével azok összességükben szintén nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
20. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Egyéb országokból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Az egyéb országokból származó import piaci részesedése (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Az egyéb országokból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(59)
Az Unióban összesen három gyártó (mindegyikük kkv) maradt. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta. Ez a változás - még emelkedő uniós fogyasztás mellett is - a kínai dömpingelt behozataloknak az uniós piacra gyakorolt egyre erősödő nyomásának tudható be.
(60)
A károkozás elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vet időszak alatt romlott. Különösen a gyártás csökkent (mintegy 12 %-kal), és még ha az értékesítés enyhe növekedést mutatott is, nem érte el a fogyasztásban bekövetkezett növekedést, aminek következtében az uniós gyártók piaci részesedése 3 százalékponttal visszaesett.
(61)
A makrogazdasági mutatók elemzése ugyanakkor azt mutatja, hogy a nyereségesség, a beruházások megtérülése és az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma a figyelembe vett időszak egészében negatív maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább romlott.
(62)
Az Indiából, Törökországból, Új-Zélandból és a világ egyéb részeiről származó behozatalokat is megvizsgálták. E behozatalokról külön-külön és összességükben is megállapítható, hogy kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
(63)
Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete instabil, és távolról sem éri el azt az állapotot, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna.
(64)
Továbbá az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetét elsősorban a dömpingelt és alacsony árú kínai behozatalok folyamatos jelenléte okozta.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(65)
Bár a Kínából származó behozatal volumene a 2006. évi intézkedéseket követően jelentős mértékben csökkent, megállapítható, hogy Kína továbbra is jelentős gyártási kapacitással rendelkezik (lásd a (22) preambulumbekezdést). Ezen szabad kapacitások az intézkedések visszavonása esetén könnyen átirányíthatók az unós piacra.
(66)
Amennyiben tehát az intézkedéseket visszavonnák, a kínai exportáló gyártók nagy valószínűséggel arra törekednének, hogy visszaszerezzék az uniós piacon elvesztett piaci részesedésüket. A vizsgálat által kimutatott jelentős áralákínálás valóban arra mutat, hogy az Unió piaca az uniós árszintek miatt igen vonzó a kínai behozatalok számára (lásd a (22) preambulumbekezdést).
2. A károkozás folytatódására vonatkozó következtetés
(67)
Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(68)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne-e ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis egyrészt az uniós gazdasági ágazat, másrészt az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult.
(69)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg indokolatlanul hátrányos hatását is.
(70)
Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére le lehetett-e vonni azt az egyértelmű következtetést, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(71)
Az uniós gazdasági ágazat, amely kkv-kből áll, folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszak alatt. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne.
3. Az importőrök érdeke
(72)
A vizsgálatban két független importőr működött együtt. A puhított bőrrel kapcsolatos üzleti tevékenységük forgalmuknak csak korlátozott részét teszi ki. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással is lenne tevékenységeikre.
4. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(73)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egy felhasználói vagy fogyasztói szervezet sem jelentkezett. Mivel az eredeti vizsgálat azt mutatta, hogy a szóban forgó intézkedések nem befolyásolnák kedvezőtlenül e felek érdekeit, valamint tekintettel arra, hogy a vizsgálat alatt nem mutattak együttműködési szándékot, megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nem érintené érdekeiket. Mivel jelentős és versenyképes árú behozatalok állnak rendelkezésre egyéb forrásokból, ezáltal biztosított, hogy a felhasználók és a fogyasztók továbbra is bő választási lehetőséggel rendelkeznek majd az adott termék tekintetében a különböző beszállítók ésszerű áron kínált termékei közül.
5. Következtetés
(74)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(75)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(76)
A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó puhított bőr behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 58,9 %-os ad valorem vámot jelentenek.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá tartozó puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt is, behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám 58,9 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 3-án.