KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/455
af 23. juli 2014
om Grækenlands statsstøtte SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) til Piraeus Bank Group i forbindelse med rekapitaliseringen og omstruktureringen af Piraeus Bank S.A.
(meddelt under nummer C(2014) 5217)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. PROCEDURE VEDRØRENDE PIRAEUS BANK
(1)
Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Under den græske bankstøtteordning kan der ydes støtte i henhold til tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (2). I maj 2009 blev Piraeus Bank (»banken« (3)) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.
(2)
I betragtning 14 i beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der vil blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.
(3)
Den 23. juli 2010 fremsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, der blev indsendt af de græske myndigheder, som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (4). Den modtog også statsgaranteret likviditetsstøtte i en nødsituation - emergency liquidity assistance - (»statsgaranteret ELA«).
(5)
Den 20. april 2012 afgav den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en midlertidig rekapitalisering på 4 700 mio. EUR til banken (»den første midlertidige rekapitalisering«).
(6)
Den 10. maj 2012 anmeldte de græske myndigheder formelt den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34826 (2012/NN)), idet foranstaltningen allerede var gennemført.
(7)
Ved afgørelse af 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af den første midlertidige rekapitalisering (»Piraeus-indledningsafgørelsen«) (5).
(8)
I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en midlertidig rekapitalisering på 1 553 mio. EUR til banken (»den anden midlertidige rekapitalisering«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 082 mio. EUR (6). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 20. december 2012 (7).
(9)
I september 2012 meddelte banken, at den havde til hensigt at overtage Geniki fra Société Générale S.A. (»Société Générale«). I september og oktober afholdt Kommissionen talrige telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken vedrørende overtagelsen af Geniki.
(10)
Den 19. oktober 2012 indgik banken en aktiekøbsaftale med Société Générale vedrørende overtagelse af hele Société Générales aktiepost (99,08 %) i Geniki.
(11)
Den 12. december 2012 fremsendte Kommissionens tjenestegrene et brev til Grækenland med en foreløbig vurdering af overtagelsen af Geniki.
(12)
Den 26. februar 2013 meddelte banken Kommissionen, at den havde til hensigt at overtage Millennium Bank Greece S.A. (»MBG«). Kommissionen afholdt flere telefonkonferencer og udvekslede flere e-mails med de græske myndigheder og banken vedrørende overtagelsen af MBG.
(13)
Den 25. marts 2013 fremsendte Kommissionens tjenestegrene et brev til Grækenland med en foreløbig vurdering af overtagelsen af MBG.
(14)
Den 22. april 2013 meddelte banken, at den havde indgået en aftale med Millennium Banco Comercial Portugues (»BCP«) vedrørende overtagelse af hele MBG's aktiepost og BCP's deltagelse i den kommende kapitalforhøjelse i Piraeus.
(15)
Den 3. juni 2013 konverterede stabilitetsfonden delvis den første og anden midlertidige rekapitalisering til egenkapital på i alt 5 891 mio. EUR. Stabilitetsfonden indskød derudover et yderligere beløb på 1 094 mio. EUR i banken i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet på tidspunktet for bankens overtagelse af den rentable del af Agricultural Bank of Greece (»ATE«) og af de græske filialer af tre cypriotiske banker (se afsnit 1.2). Derudover indskød private investorer 1 444 mio. EUR. Den samlede rekapitalisering beløb sig til 8 429 mio. EUR og benævnes »rekapitaliseringen i foråret 2013«.
(16)
Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen i foråret 2013.
(17)
Den 25. juni 2014 fremsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (»omstruktureringsplanen«). Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat havde til hensigt at give banken denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning.
(18)
Som led i den administrative procedure afholdt Kommissionen talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.
(19)
Grækenland accepterer, at denne afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.
1.2. PROCEDURE VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER
1.2.1. Procedure vedrørende ATE
(20)
I april 2011 indskød Grækenland 1 445 mio. EUR i ATE (inklusive de 675 mio. EUR, der oprindeligt blev bevilget i henhold til den græske rekapitaliseringsordning). ATE modtog desuden en likviditetsstøtte på 6 103 mio. EUR. Ved afgørelse af 23. maj 2011 godkendte Kommissionen disse foranstaltninger på grundlag af en omstruktureringsplan for ATE (»ATE-omstruktureringsafgørelsen«) (8).
(21)
Den 29. december 2011 indskød Grækenland 290 mio. EUR i ATE i forbindelse med en fortegningsemission.
(22)
Den 22. marts 2012 forelagde Grækenland en rapport fra den græske centralbank, Bank of Greece, med forslag til afvikling af ATE gennem en P&A-procedure (9), dvs. en procedure for overtagelse af udvalgte aktiver og passiver i ATE (»overførte ATE-aktiviteter«), og afvikling af de resterende aktiver og passiver gennem et porteføljeadministrationsselskab (bad bank).
(23)
I juli 2012 meddelte banken, at den havde overtaget den rentable del af ATE, som var under afvikling.
(24)
På daværende tidspunkt forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække bankens kapitalbehov i forbindelse med overtagelsen af aktiverne. Den 27. januar 2013 konkluderede den græske centralbank, at den lovbestemte kapital efter overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter beløb sig til 570 mio. EUR, som stabilitetsfonden ville dække.
(25)
Ved afgørelse af 3. maj 2013 (10) (»ATE-afviklingsafgørelsen«) konkluderede Kommissionen, at de støtteforanstaltninger, der blev ydet på tidspunktet for overdragelsen af de overførte ATE-aktiviteter, ikke udgør statsstøtte til banken, men til de overførte ATE-aktiviteter. Kommissionen konkluderede endvidere, at denne støtte vil være forenelig med det indre marked, hvis bankens omstruktureringsplan, der nu omfatter de overførte ATE-aktiviteter, gør det muligt at genoprette bankens langsigtede rentabilitet.
(26)
I juni 2013 tilførte stabilitetsfonden banken 570 mio. EUR i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (11).
1.2.2. Procedure vedrørende de græske aktiviteter i Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank og Hellenic Bank (»de tre cypriotiske banker«)
(27)
Efter det ekstraordinære møde i Eurogruppen (12) den 15. marts 2013 nåede de cypriotiske myndigheder, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (»IMF«) og Den Europæiske Centralbank (»ECB«) til politisk enighed om strategien bag et fremtidigt makroøkonomisk tilpasningsprogram. Det blev bl.a. navnlig aftalt, at de tre cypriotiske bankers aktiviteter i Grækenland skulle overføres til en græsk bank.
(28)
Banken og andre græske banker udtrykte interesse i at overtage aktiviteterne i de tre cypriotiske banker i Grækenland.
(29)
Den 22. marts 2013 indvilligede stabilitetsfonden i, at banken afgav et bud på overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske filialer, indlån og udlån. Bankens bud var betinget af, at stabilitetsfonden indskød egenkapital i banken svarende til den pris, der blev betalt for egenkapitalen i de opkøbte virksomheder.
(30)
De græske myndigheder og stabilitetsfonden holdt Kommissionens tjenestegrene nøje underrettet om processens udvikling samt om vilkårene for overtagelsen.
(31)
Den 26. marts 2013 undertegnede banken en salgs- og overdragelsesaftale med hver enkelt af de tre cypriotiske banker vedrørende deres græske aktiviteter (indlån, udlån og filialnet).
(32)
Som aftalt i marts 2013 modtog banken (13) en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR fra stabilitetsfonden til at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af disse aktiver.
2. BESKRIVELSE
2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER
2.1.1. Den græske banksektors situation generelt
(33)
Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelse af lån til græske husholdninger og virksomheder (14). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og øget kapitalbehovet.
Tabel 1
Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013
Grækenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-vækst, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Kilde:
Eurostat, findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (»PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (15). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (16). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske centralbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber. De største bankers samlede tab på grund af PSI-programmet er sammenfattet i tabel 2.
Tabel 2
Samlede PSI-tab i de største græske banker (mio. EUR)
Banker
Pålydende værdi af GSO'er
Pålydende værdi af statslige lån
Samlet pålydende værdi
PSI-tab på GSO'er
PSI-tab på statslige lån
Samlet bruttotab på PSI
Samlet bruttotab på PSI/egentlig kernekapital (%)
Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Kilde:
Bank of Greece, »Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector«, december 2012, s. 14.
(35)
Eftersom de græske banker manglede kapital i betydelig grad som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, EU, IMF og ECB. De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (17). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske centralbank for perioden primo december 2011 til ultimo december 2014 (»2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (18). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet i de største græske banker, jf. 2012-stresstesten.
Tabel 3
Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)
Banker
Reference - egentlig kernekapital (dec. 2011)
Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011)
Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011)
Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko
Hensættelser til tab på lån (dec. 2011)
Intern kapitaldannelse
Mål - egentlig kernekapital (dec. 2014)
Kapitalbehov
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Kilde:
Bank of Greece, »Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector«, december 2012, s. 8.
(36)
Som anført i MEFP fra marts 2012 vil banker, der indsender bæredygtige kapitalrejsningsplaner, få mulighed for at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimerer byrden for skatteborgerne (19). Ifølge den græske centralbank var der kun blevet indsendt bæredygtige kapitalrejsningsplaner af de fire største banker (Eurobank, National Bank of Greece, banken og Alpha Bank) (20). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012.
(37)
De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale en højere indlånsrente for at holde på indlånene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentemarginal. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (21), hvoraf en stigende del var statsgaranteret ELA ydet af den græske centralbank.
(38)
Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som investorerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (22). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet størstedelen af det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført på disse nye GSO'er i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (23).
(39)
I december 2012 fik de fire største græske banker endnu en midlertidig rekapitalisering fra stabilitetsfonden.
(40)
I foråret 2013 blev den midlertidige rekapitalisering af de fire banker konverteret til en permanent rekapitalisering i ordinære aktier, og stabilitetsfonden fik en aktiepost på over 80 % i hver af de fire banker. For de banker, som rejste et forud fastsat beløb i privat kapital (banken, Alpha Bank National Bank of Greece), modtog stabilitetsfonden aktier uden stemmeret, og de private investorer fik tildelt warrants på stabilitetsfondens aktier.
(41)
I juli 2013 engagerede den græske centralbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske centralbank på grundlag af input fra rådgiveren.
(42)
I efteråret 2013 iværksatte den græske centralbank endnu en stresstest (»2013-stresstesten«) på baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie. Den græske centralbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.
(43)
De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (24) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) bankernes anslåede driftsrentabilitet i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af de omstruktureringsplaner, som var indsendt til den græske centralbank i løbet af fjerde kvartal 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet i de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest.
Tabel 4
Stresstest 2013: Kapitalbehovet i de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)
Banker
Reference - egentlig kernekapital (juni 2013) (1)
Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2)
PTL for græsk risiko (3)
PTL for udenlandsk risiko (25) (4)
Intern kapitaldannelse (5)
Stresstest - egentlig kernekapitalprocent (dec. 2016) (6)
Kapitalbehov (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske centralbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet senest medio april 2014.
(45)
I perioden ultimo marts 2014 til primo maj 2014 gennemførte bankerne kapitalforhøjelser.
2.1.2. Støttemodtageren
(46)
Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Central-, Øst- og Sydøsteuropa (Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien, Ukraine og Cypern) samt i Egypten. Den tilbyder hele viften af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til husholdninger og virksomheder. Den er aktiv inden for detail- og forretningsbankvirksomhed og privat bankvirksomhed, kapitalforvaltning, finansiering og investeringsbankvirksomhed. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. december 2012 beskæftigede banken i alt 18 597 personer (28).
(47)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån til en pålydende værdi af 7,7 mia. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 5 911 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (29). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er.
(48)
Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.
Tabel 5
Piraeus Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013
Driftsregnskab
(i mio. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Nettorenteindtægt
1 207
1 194
1 047
1 664
Driftsindtægter i alt
1 510
1 245
1 921
2 205
Driftsudgifter i alt
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Indtægter før hensættelser
625
405
989
525
Værdiforringelsestab til dækning af kreditrisiko
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Værdiforringelsestab på GSO'er og lån som følge af PSI
(5 911)
Negativ goodwill
351
3 810
Nettofortjeneste/tab
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Udvalgte nøgletal
(mio. EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012 (31)
31. december 2013 (32)
Samlede nettoudån og forskud til kunder
(netto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Indlån
29 475
21 796
36 971
54 279
Aktiver i alt
57 561
49 352
70 408
92 010
Egenkapital i alt (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (5 911 mio. EUR (33)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser af bankens udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet indtil medio 2012. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten. Denne situation er i nogen grad blevet forbedret, efter at banken begyndte at foretage opkøb i juli 2012.
(50)
I 2013-stresstesten anslog den græske centralbank bankens kapitalbehov til 465 mio. EUR i referencescenariet.
(51)
I marts 2014 iværksatte banken en kapitalforhøjelse på 1 752 mio. EUR for at dække kapitalbehovet som anført i betragtning 50 og tilbagebetale de 940 mio. EUR i præferenceaktier ejet af Grækenland (34). I modsætning til Eurobanks kapitalforhøjelse i april 2014 gav stabilitetsfonden ikke banken tilsagn om at indskyde kapital i forbindelse med kapitalforhøjelsen, hvis den private efterspørgsel var utilstrækkelig. Bankens kapitalforhøjelse skete i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret for aktionærer og en offentlig aktieemission i Grækenland. Tegningskursen blev fastsat til 1,7 EUR pr. aktie.
(52)
Efter kapitalforhøjelsen meddelte banken den 22. maj 2014, at den havde indløst præferenceaktierne udstedt til Grækenland for et samlet beløb på 750 mio. EUR (35).
2.2. BANKENS OVERTAGELSE AF GRÆSK BANKVIRKSOMHED
2.2.1. Overtagelse af ATE
(53)
ATE blev grundlagt af Grækenland i 1929 som en nonprofitorganisation. Indtil starten af 1990'erne var ATE en specialiseret finansiel institution, der støttede udviklingen af landbrugssektoren på vegne af den græske stat. I december 2000 blev virksomheden noteret på Athens fondsbørs. Den 14. november 2011 var Grækenland ATE's største aktionær med en aktiepost på 89,9 %.
(54)
ATE udøvede enhver form for bankvirksomhed, både detail- og forretningsbankvirksomhed, ydede finansielle tjenesteydelser såsom forsikring og leasing og havde store kapitalinteresser i ikkefinansielle virksomheder, herunder virksomheder inden for sukker- og mejeriproduktion.
(55)
I juli 2012 udbød ATE sine tjenester gennem sit netværk af 468 filialer og havde 5 024 ansatte. I juli 2012 beløb det samlede indlån sig til 14,9 mia. EUR og de samlede aktiver udgjorde 21,8 mia. EUR (36).
(56)
Efter 2006 har ATE ligeledes udbudt sine tjenester uden for Grækenland med en aktiepost i ATE Bank Romania på 74 % og en andel på 20,3 % i form af ordinære aktier og 25 % i form af præferenceaktier i AIKBanka Serbia.
(57)
Vanskelighederne i ATE opstod før den græske statsgældskrise, navnlig på grund af aktivernes ringe kvalitet og den traditionelt lave rentabilitet før nedskrivninger. Den græske statsgældskrise berørte endvidere alle græske banker, herunder ATE, på to måder: i) Grækenlands tab af adgang til internationale gældsmarkeder ramte de græske bankers likviditetsstilling hårdt og ii) aktivernes kvalitet blev forringet med øgede nedskrivninger til følge.
(58)
I april 2011 indskød Grækenland 1 445 mio. EUR i ATE (inklusive de 675 mio. EUR, der oprindeligt blev bevilget i henhold til den græske rekapitaliseringsforanstaltning). ATE modtog desuden en likviditetsstøtte på 6 103 mio. EUR. Kommissionen godkendte disse foranstaltninger i ATE-omstruktureringsafgørelsen.
(59)
I anden halvdel af 2011 blev ATE's kapitalsituation imidlertid forværret, navnlig på grund af ATE's deltagelse i PSI-programmet. Som illustreret i tabel 2 beløb ATE's samlede PSI-relaterede omkostning sig til ca. 4 329 mio. EUR før skat, der blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som illustreret i tabel 3 blev kapitalbehovet i forbindelse med de overførte ATE-aktiviteter anslået til 4 920 mio. EUR.
(60)
Den 22. marts 2012 forelagde Grækenland en rapport fra den græske centralbank med forslag til afvikling af ATE gennem en P&A-procedure, dvs. en procedure for overtagelse af udvalgte aktiver og passiver i ATE (»overførte ATE-aktiviteter«), og afvikling af de resterende aktiver og passiver gennem et porteføljeadministrationsselskab (bad bank). Banken og en anden stor græsk bank afgav ikkebindende bud til stabilitetsfonden. Den 26. juli 2012 godkendte stabilitetsfondens bestyrelse bankens bud.
(61)
Den 27. juli 2012 iværksatte den græske centralbank overdragelsen af de overførte ATE-aktiviteter til banken (37).
(62)
Da de overførte ATE-aktiviteter indeholdt færre aktiver opgjort til dagsværdi end passiver, var stabilitetsfonden i overensstemmelse med den græske centralbanks afgørelse af 28. januar 2013 nødsaget til at udligne forskellen mellem de overførte aktiver og passiver, dvs. det udækkede finansieringsbehov. Den græske centralbank konkluderede på baggrund af reviderede tal, at det udækkede finansieringsbehov ville beløbe sig til 7 471 mio. EUR, og stabilitetsfonden overførte 7 471 mio. EUR i obligationer udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (»EFSF-obligationer«) til banken.
(63)
Stabilitetsfonden gav endvidere tilsagn om at indskyde kapital i banken, således at de overførte ATE-aktiviteter kunne kapitaliseres op til 9 %. Beløbet blev oprindeligt anslået til 500 mio. EUR, men det endelige beløb blev fastsat til 570 mio. EUR. Stabilitetsfonden tilførte banken det endelige beløb mod ordinære aktier i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013.
(64)
Banken overtog de pågældende overførte ATE-aktiviteter til en købspris på 95 mio. EUR.
2.2.2. Overtagelse af Geniki
(65)
Geniki blev grundlagt i 1937. Geniki leverede finansielle tjenesteydelser inden for detail- og forretningsbankvirksomhed og kapitalmarkedsydelser. I 2004 overtog Société Générale aktiemajoriteten i Geniki. Geniki havde 104 filialer og 1 391 ansatte pr. 31. december 2012 (38). De samlede aktiver udgjorde 2,6 mia. EUR, de samlede nettoudlån udgjorde 1,9 mia. EUR, og de samlede indlån beløb sig til ca. 2 mia. EUR (39).
(66)
Den græske statsgældskrise havde en meget negativ indvirkning på banksektoren. De græske bankers deltagelse i PSI-programmet forværrede desuden hastigt deres kapitalsituation. Som illustreret i tabel 2 beløb Genikis samlede PSI-relaterede omkostning sig til ca. 292 mio. EUR før skat, der blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som illustreret i tabel 3 blev Genikis kapitalbehov anslået til 281 mio. EUR beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske centralbank.
(67)
I juni 2012 henvendte Société Générale sig til alle de fire største græske banker med henblik på salg af Geniki. Banken var som den eneste interesseret i at overtage Geniki.
(68)
Forhandlingerne mellem Société Générale og banken om salget af Geniki mundene ud i en officiel aftale den 19. oktober 2012 om: i) at Société Générale sælger og banken køber Société Générales aktiepost i Geniki på 99,08 %, og ii) at Société Générale overdrager og overfører og banken overtager alle Genikis kapitalforskud, som Société Générale har indgået og vil indgå i fremtiden. Endelig indvilligede Société Générale i at foretage en forskudsbetaling på ca. 290 mio. EUR til Geniki og tegne obligationer udstedt af banken for et beløb på ca. 170 mio. EUR. Banken overtog herefter Geniki for 1 mio. EUR.
(69)
Den 14. december 2012 meddelte banken, at overtagelsen af hele Société Générales aktiepost i Geniki var afsluttet.
2.2.3. Overtagelse af de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank og Hellenic Bank blev grundlagt i henholdsvis 1899, 1901 og 1976.
(71)
Efter det ekstraordinære møde i Eurogruppen den 15. marts 2013 nåede parterne til enighed om de vigtigste parametre i EU's, IMF's og ECB's redningsplan for Cypern. Det hellenske systemiske risikoråd (Hellenic Systemic Stability Board - »HSSB«) foreslog enstemmigt at overføre aktiverne og passiverne i de tre cypriotiske bankers filialer i Grækenland til en eksisterende græsk bank. HSSB anførte navnlig, at aftalen fuldt ud sikrer indskyderne i de tre cypriotiske bankers filialer, sikrer det græske samfunds interesser og den finansielle stabilitet og ikke belaster den græske statsgæld.
(72)
Den græske centralbank blev anmodet om at undersøge de græske bankers potentielle interesse og indkaldte i denne forbindelse interessetilkendegivelser. Stabilitetsfonden gav ligeledes tilsagn om at dække kapitalbehovet (erhververens) i forbindelse med overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske filialer.
(73)
Tabel 6 viser en oversigt over de aktiver og passiver i de tre cypriotiske banker, der blev overført til banken (»overførte cypriotiske aktiviteter«).
Tabel 6
Overførte aktiviteter fra de tre cypriotiske banker
Overførte aktiviteter
Aktiver
Alle græske udlån, herunder leasing og factoring
Shippinglån og andre lån fra og forvaltet i Grækenland og bogført i den cypriotiske udlånsportefølje
Anlægsaktiver (eksklusive udskudte skatteaktiver)
Passiver
Alle indlån i de tre cypriotiske banker i Grækenland
Kilde:
Lånevilkår »Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks«, 10. april 2013.
(74)
Aktiverne overført til banken beløb sig til ca. 18,9 mia. EUR, og passiverne beløb sig til ca. 15 mia. EUR. Transaktionsparterne blev imidlertid enige om at tage højde for tabene anslået i PIMCO-rapporten for bankerne i Cypern i et negativt scenarie (40). Ifølge PIMCO-rapporten beløb værdien af aktiverne overført til banken sig til ca. 16,5 mia. EUR. De overførte passiver beløb sig til ca. 14,5 mia. EUR.
(75)
Blot tre banker, herunder banken, indgav ikkebindende bud den 21. og 22. marts 2013.
(76)
Den 22. marts 2013 godkendte stabilitetsfonden bankens overtagelse af de tre cypriotiske bankers aktiviteter i Grækenland. Banken betalte i alt 524 mio. EUR for overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter. Det blev navnlig aftalt, at banken skulle betale 237 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Bank of Cyprus, 258 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Cyprus Popular Bank og 29 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Hellenic Bank.
(77)
I juni 2013 modtog banken som led i rekapitaliseringen i foråret 2013 (41) en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR fra stabilitetsfonden til dækning af den købspris, som banken betalte.
2.2.4. Overtagelse af MBG
(78)
MBG blev grundlagt i 2000. MBG havde 119 filialer og 1 174 ansatte pr. 31. december 2012 (42).
(79)
Den 22. april 2013 indgik banken en endelig aftale med BCP vedrørende overtagelse af hele MBG's aktiepost og BCP's deltagelse i en kommende kapitalforhøjelse i banken.
(80)
Ifølge aftalen skulle BCP bidrage med 400 mio. EUR til den lovbestemte rekapitalisering af MBG (inklusive de 139 mio. EUR, som BCP allerede havde indskudt i december 2012) gennem omlægningen af efterstillede og foranstillede lån fra BCP til MBG til egenkapital. Hele den finansiering, som BCP tidligere havde ydet til MBG, skulle desuden tilbagebetales af MBG i to rater: 650 mio. EUR skulle betales på datoen for gennemførelse af transaktionen, og ca. 250 mio. EUR skulle betales senest seks måneder efter gennemførelsen. Endelig skulle BCP bidrage med 400 mio. EUR til rekapitaliseringen af banken gennem privat tegning uden fortegningsret. Banken skulle herefter overtage det fuldt rekapitaliserede MBG for 1 mio. EUR.
(81)
Den 19. juni 2013 meddelte banken, at overtagelsen af MBG var afsluttet.
2.2.5. Overblik over den samlede virkning af overtagelserne
(82)
I tabel 7 sammenfattes effekten af de successive overtagelser på bankens størrelse og struktur i Grækenland (ingen af de opkøbte enheder omfattede udenlandske aktiver, undtagen de overførte ATE-aktiviteter, som indeholder mindre rumænske aktiver). Som følge af disse overtagelser har banken nu den største markedsandel på det græske indlåns- og udlånsmarked.
Tabel 7
Effekt af de successive overtagelser på Piraeus' størrelse i Grækenland
31.12.2012
Kun Grækenland
Kun Piraeus
ATE
Geniki
Cypriotiske banker
MBG
NY KONCERN
Bruttoudlån
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
del af ny koncern
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Nettoudlån
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
del af ny koncern
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Indlån
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
del af ny koncern
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Ansatte
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
del af ny koncern
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Filialer
325
460
104
307
120
1 316
del af ny koncern
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Kilde:
Data indsendt den 10. juni 2014 af Piraeus Bank
2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER
2.3.1. Støtteforanstaltninger til fordel for banken i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)
(83)
Banken modtog flere former for støtte under den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån.
2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(84)
Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. I 2010 udstedte banken statsgaranterede obligationer for i alt 9,9 mia. EUR. Grækenland ydede ligeledes banken statsobligationslån for 1 289 mio. EUR. Ved udgangen af marts 2014 beløb de udestående statsobligationer sig til 1 024 mio. EUR (43).
(85)
I omstruktureringsplanen for banken fremsendt af de græske myndigheder til Kommissionen den 25. juni 2014 anmodede de græske myndigheder om tilladelse til at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån til banken i henhold til støtteordningen i omstruktureringsperioden, hvis der blev behov for en sådan støtte, selv om det ikke forventes at ske.
2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
(86)
I maj 2009 og december 2011 modtog banken fra Grækenland under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning en kapitaltilførsel på henholdsvis 370 mio. EUR og 380 mio. EUR, i alt 750 mio. EUR (foranstaltning A), svarende til ca. 2,1 % af bankens risikovægtede aktiver (»RVA«) (44) på daværende tidspunkt.
(87)
Rekapitaliseringen skete via præferenceaktier tegnet af Grækenland med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år.
(88)
Banken indløste præferenceaktierne den 22. maj 2014 som angivet i betragtning 52.
2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)
(89)
ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der gør det muligt for en solvent finansiel institution, som har midlertidige likviditetsproblemer, at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan operation udgør en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som en sådant finansiel institution betaler for ELA, er […] (45) basispoint højere end den rente, den betaler for almindelig centralbankrefinansiering.
(90)
Den græske centralbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske centralbank (46). Grækenland udstedte en statsgaranti til den græske centralbank for den samlede likviditetsstøtte i en nødsituation, som centralbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske centralbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.
(91)
Pr. 31. december 2011 havde banken fået 11,64 mia. EUR i statsgaranteret ELA, mens beløbet pr. 31. december 2012 var 31,4 mia. EUR i statsgaranteret ELA (47). Efter et markant fald i 2013 havde banken kun fået 750 mio. EUR i statsgaranteret ELA ved udgangen af året.
2.3.3. Støtteforanstaltninger til fordel for banken gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(92)
Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalstøtteforanstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 8
Støtteforanstaltninger til fordel for banken gennem stabilitetsfonden
Første midlertidige rekapitalisering - maj 2012
(mio. EUR)
Anden midlertidige rekapitalisering - dec. 2012
(mio. EUR)
Tilsagnserklæring - dec. 2012
(mio. EUR)
Deltagelse i rekapitalisering i maj 2013
(mio. EUR) (48)
Foranstaltning
B1
B2
B3
B4
Beløb
(mio. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Første midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1)
(93)
Betragtning 14-33 i Piraeus-indledningsafgørelsen indeholder en detaljeret beskrivelse af den første midlertidige rekapitalisering i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit.
(94)
Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital med et beløb på op til 5 mia. EUR.
(95)
I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 4,7 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken i maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om midlertidige rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden (»lov om stabilitetsfonden«). Kommissionen fastslog følgende i betragtning 53 i Piraeus-indledningsafgørelsen: »Med den midlertidige rekapitalisering, der blev gennemført den 28. maj 2012, blev forpligtelsen i henhold til tilsagnserklæringen opfyldt, og der er dermed tale om en fortsættelse af samme støtte.« De to beløb i tilsagnserklæringen og i forbindelse med den første midlertidige rekapitalisering blev beregnet af den græske centralbank for at sikre, at banken havde en samlet kapitelprocent på 8 % pr. 31. december 2011, datoen for bogføring af den midlertidige rekapitalisering med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3, dækkede foranstaltning B1 kun en del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at den midlertidige rekapitalisering kun skulle sikre bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted.
(96)
For perioden mellem datoen for den første midlertidige rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første midlertidige rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at eventuelle kuponbetalinger og påløbne renter på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden til banken (49).
2.3.3.2. Den anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B2)
(97)
Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen ned under de minimumskapitalkrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.
(98)
Derfor blev det nødvendigt med endnu en midlertidig rekapitalisering. Den 20. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken.
2.3.3.3. Tilsagnserklæringen af 20. december 2012 (foranstaltning B3)
(99)
Ud over den anden midlertidige rekapitalisering afgav stabilitetsfonden den 20. december 2012 en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 082 mio. EUR (foranstaltning B3).
(100)
Summen af de to midlertidige rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) og det yderligere beløb, der blev givet tilsagn om i december 2012 (foranstaltning B3), betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (7 335 mio. EUR (50)).
2.3.3.4. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4) og delvis tilbagebetaling af foranstaltning B1 og B2
(101)
Den 23. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forhøjelse af bankens aktiekapital på 8 429 mio. EUR (51). Dette beløb blev beregnet som summen af:
i)
7 335 mio. EUR til dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten, hvoraf stabilitetsfonden tegnede aktier for 5 891 mio. EUR (foranstaltning B4) og private investorer tegnede aktier for 1 444 mio. EUR
ii)
570 mio. EUR indskudt af stabilitetsfonden til dækning af de lovbestemte kapitalkrav i forbindelse med overtagelsen af ATE Bank i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet i juli 2012 - en foranstaltning, der blev vurderet af Kommissionen i ATE-afviklingsafgørelsen, hvor den konkluderede, at foranstaltningen ikke udgjorde statsstøtte til banken
iii)
524 mio. EUR indskudt af stabilitetsfonden til dækning af kapitalbehovet i forbindelse med betalingen af købsprisen for de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter - denne del af kapitalforhøjelsen udgør foranstaltning C (52).
(102)
Kursen på nye aktier blev fastsat til 1,70 EUR pr. aktie, hvilket svarer til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for kursfastsættelsen.
(103)
Den 3. juni 2013 meddelte bankens bestyrelse udstedelsen af 3 888 268 914 nye aktier med en nominel værdi på 0,30 EUR til kurs 1,70 EUR pr. aktie (53). Den 28. juni 2013 (54) meddelte banken, at bestyrelsen havde godkendt fuld betaling af den samlede aktiekapitalforhøjelse på 8 429 mio. EUR, inklusive præmiebeløb.
(104)
Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse beløb sig til 1 444 mio. EUR (55). Dette beløb omfatter BCP's deltagelse som angivet i betragtning 80.
(105)
Stabilitetsfondens deltagelse i aktiekapitalforhøjelsen beløb sig således til 6 985 mio. EUR.
(106)
Straks efter rekapitaliseringen i foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 81 % (56). Stabilitetsfonden udstedte warrants og tildelte private investorer en warrant pr. tegnet aktie uden modydelse (57). Den enkelte warrant giver ret til at købe 4,48 aktier i stabilitetsfonden på bestemte tidspunkter og til bestemte udnyttelseskurser. Den første dato for udnyttelse var den 2. januar 2014, og herefter kan de pågældende warrants udnyttes hver sjette måned indtil den 2. januar 2018. Udnyttelseskursen er tegningskursen på 1,70 EUR plus en årlig rente (4 % det første år, 5 % det andet år, 6 % det tredje år, 7 % det fjerde år og herefter 8 % p.a. de sidste seks måneder) (58).
(107)
I henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 er det kun muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants i forbindelse med en fortegningsemission. En sådan ændring skal desuden foretages efterfølgende og kun op til det realiserede overskud af salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Der kan ikke foretages ændringer i forbindelse med en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret.
2.3.4. Støtteforanstaltninger til de opkøbte virksomheder (foranstaltning C)
2.3.4.1. Støtteforanstaltninger til ATE
(108)
Som nævnt i betragtning 58 havde ATE allerede på tidspunktet for ATE-omstruktureringsafgørelsen draget fordel af statsstøtteforanstaltninger.
(109)
I december 2011 indskød den græske stat 290 mio. EUR i ATE.
(110)
Som anført i betragtning 62 og 63 involverede overdragelsen den 27. juli 2012 også yderligere statsstøtte. Stabilitetsfonden overførte 7 471 mio. EUR i EFSF-obligationer til banken til dækning af det udækkede finansieringsbehov. Stabilitetsfonden gav ligeledes tilsagn om at rekapitalisere banken med et beløb på op til 570 mio. EUR.
(111)
Den samlede støtte ydet i forbindelse med P&A-proceduren beløber sig til 8 041 mio. EUR.
2.3.4.2. Støtteforanstaltninger til de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter (foranstaltning C)
(112)
Som allerede nævnt i betragtning 77 og 101 gav stabilitetsfonden på tidspunktet for overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter tilsagn om en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR til banken (foranstaltning C). Dette tilsagn blev gennemført i juni 2013 (59).
2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
2.4.1. Indenlandsk virksomhed
(113)
Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland.
(114)
Den højeste prioritet er at sikre bankens græske bankvirksomheds overlevelse og rentabilitet. Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentemarginal samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.
(115)
Hvad angår driftseffektiviteten, har banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram.
(116)
Fra den 31. december 2011 til den 31. december 2013 reducerede banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland med i alt 322 filialer under hensyntagen til omstruktureringen af de opkøbte enheder efter overtagelsesdatoen. Banken har fastholdt tempoet i 2014, og […] filialer er allerede blevet lukket i første halvår.
Tabel 9
Omstrukturering af det græske filialnet 2010- H1 2014
Periode
2011
2012
2013
H1 2014
Samlet antal filialer ved periodens begyndelse eller på overtagelsesdatoen
360
918
1 316
1 037
heraf Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Cypriotiske filialer
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
I alt ved periodens udgang
346
889
1 037
899
Samlet antal lukninger af filialer i perioden
14
29
279
138
Kilde:
Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40 og 125, og årsrapporter for 2012.
(117)
Banken har ligeledes reduceret det samlede antal ansatte inden for sin bankvirksomhed og anden virksomhed i Grækenland i perioden 2011-2013 med 2 519 ansatte. 2 114 benyttede sig af bankens frivillige fratrædelsesordning.
Tabel 10
Reduktion af antal ansatte i Grækenland i 2010 - 2013
Periode
2011
2012
2013
Samlet antal ansatte ved periodens begyndelse eller på overtagelsesdatoen
6 370
12 616
18 628
heraf Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Cypriotiske filialer
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
I alt ved periodens udgang
6 172
12 365
16 558
Reduktion af antal ansatte
198
251
2 070
Kilde:
Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40 og 125, og årsrapporter for 2012.
(118)
Fra december 2013 til udgangen af 2017 planlægger banken en yderligere nedgang i Grækenland i antallet af ansatte (fra 16 558 til […] ansatte) og i størrelsen af sit netværk (fra 1 037 til […] filialer). (60) […]
(119)
Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for alle bankens græske aktiviteter med […] % fra 1 394 mio. EUR proforma i 2013 (61) til […] mio. EUR i 2017 (62). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske aktiviteter falde til under […] % ved udløbet af omstruktureringsperioden.
(120)
Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil reducere sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån som følge af det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet forventes at falde i Grækenland (63). Dette fald i rentespændet skulle primært opnås ved at betale meget lavere renter på aftaleindlån. Bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet vil ligeledes falde fra over 45 % af bankens samlede aktiver i 2012 til under […] % i 2017 (64).
(121)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes banken også at styrke sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og indlån i Grækenland vil falde til […] % i 2017 (fra 114 % i 2013 (65)), mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret.
(122)
En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån (»NPL«). Banken vil forbedre sine kreditprocedurer både for udstedelsen af lån (bedre sikkerhedsstillelse og nedsatte tærskler) og for håndteringen af nødlidende lån. Andelen af nødlidende lån vil nå op på næsten […] % i […] og derefter begynde at falde til en forventet andel på ca. […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (66). Risikoomkostningen (værdiforringede lån) vil falde fra tæt på 2 mia. EUR i 2013 til under […] mio. EUR i 2018 (67).
(123)
Forbedringen af driftseffektiviteten, nedbringelsen af nettorentemarginalen og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra […] og frem. Banken forventer, at dens fortjeneste vil overstige […] mia. EUR i 2018 for de indenlandske aktiviteter.
2.4.2. International bankvirksomhed
(124)
For at øge rentabiliteten af sine udenlandske aktiviteter er banken allerede begyndt at gennemføre et omfattende omkostningsbesparelsesprogram i det internationale netværk. Mellem udgangen af 2011 og marts 2014 faldt antallet af ansatte med 10 % fra 6 634 til 5 948 og antallet af filialer med 18 % fra 499 til 410 (68). Den internationale porteføljes struktur er ligeledes blevet forenklet for at reducere omkostningsgrundlaget (69).
(125)
Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår deres finansieringsbehov, og for fortsat at beskytte bankens kapitalstilling.
(126)
Banken solgte sit amerikanske datterselskab med aktiver til en værdi af ca. 0,7 mia. EUR (13 filialer og 158 ansatte), i september 2012.
(127)
Banken vil reducere sin eksponering for udenlandske aktiver til […] mia. EUR ved udgangen af juni 2018. Dette tal er en reduktion på […] % (70) i forhold til udgangen af 2012 (71).
(128)
Reduktionen af de udenlandske aktiver bliver lidt mindre - […] mia. EUR - hvis […] (72). I dette tilfælde vil den samlede reduktion af udenlandske aktiver beløbe sig til […] % i forhold til udgangen af 2012.
(129)
I stedet for at overholde ovennævnte loft over samlede aktiver ved udgangen af juni 2018 kan banken imidlertid beslutte af afhænde […] (73). I dette tilfælde vil de tilbageværende aktiviteter ikke udgøre mere end […] % af bankens samlede udenlandske aktiver ved udgangen af 2012.
(130)
Banken vil reducere sin samlede finansiering af de udenlandske datterselskaber.
2.4.3. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer
(131)
Banken rejste en betydelig kapital på markedet og reducerede dermed sit behov for statsstøtte.
(132)
For det første rejste banken privat kapital i 2011 gennem en fortegningsemission på 807 mio. EUR (74). Som nævnt i betragtning 104 har banken ligeledes fået tilført kapital fra private investorer i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. De eksisterende aktionærer blev ligeledes kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen i foråret 2013, idet stabilitetsfonden fik 81 % af bankens aktier efter rekapitaliseringen i foråret 2013 og nye aktionærer 17 %, hvilket kun efterlod 2 % til de eksisterende aktionærer. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(133)
Banken rejste 1 750 mio. EUR på kapitalmarkedet i april 2014 for at dække sit yderligere kapitalbehov og indløse præferenceaktierne ejet af Grækenland. De nye aktier blev udstedt til kurs 1,7 EUR, dvs. den kurs, som stabilitetsfonden havde betalt ved rekapitaliseringen i foråret 2013.
(134)
Banken rejste desuden kapital ved at tilbagekøbe sine egne hybridinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter til en lavere kurs end den nominelle værdi. I marts 2012 tilbød banken at købe en række hybridinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter tilbage. Prisen, der blev beregnet på grundlag af markedsværdien inklusive en præmie på højst 10 procentpoint, blev fastsat til 37 % af den nominelle værdi af hybridinstrumenterne og til 50 % af den nominelle værdi af de supplerende kapitalinstrumenter. De respektive deltagelsesfrekvenser var 52,8 % og 18,2 %. I maj 2013 iværksatte banken yderligere passivstyringstiltag med henblik på tilbagekøb af udestående værdipapirer til en værdi af 321 mio. EUR. Deltagelsesfrekvensen lå på 20 %. Disse successive tilbagekøb resulterede i en samlet kapitalforhøjelse på ca. 120 mio. EUR (75).
2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN
(135)
Den 25. juni 2014 gav Grækenland tilsagn om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre omstruktureringsplanen forelagt samme dato, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (»tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit.
(136)
For det første har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og ansatte pr. 31. december 2017 samt de maksimale samlede omkostninger for de græske aktiviteter i 2017 (76).
(137)
Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine indlånsomkostninger i Grækenland. Banken vil overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem dens nettoudlån og indlån pr. 31. december 2017 (77). […]
(138)
Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil nedgeare sine udenlandske aktiver inden den 30. juni 2018 (78). Likviditets- og kapitalstøtten til disse datterselskaber er desuden strengt begrænset med hensyn til det nominelle beløb og kan kun ydes under særlige omstændigheder.
(139)
Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil afhænde en række værdipapirer. Desuden vil banken undlade at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, med begrænsede undtagelser (79).
(140)
Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledelse (80).
(141)
Grækenland har også lovet, at banken vil anvende en forsigtig kreditpolitik for at sikre, at beslutninger om udlån og omlægning af lån sigter mod at maksimere bankens levedygtighed og rentabilitet. Banken vil overholde høje standarder for overvågning af kreditrisikoen samt omlægning af lån (81).
(142)
En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis, f.eks. ved udlån eller omlægning af lån til sine ansatte, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (82).
(143)
Endelig har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil overholde en række adfærdsmæssige restriktioner såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod annoncering af statsstøtte (83).
(144)
Disse tilsagn vil blive overvåget indtil den 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.
(145)
I planen fremsendt den 25. juni 2014 angav Grækenland udtrykkeligt, at den ville anmode om Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af banken eller en statslig enhed, herunder stabilitetsfonden (84).
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING
(146)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne i bankmeddelelsen fra 2008 (85) blev opfyldt med hensyn til hensigtsmæssigheden, nødvendigheden og proportionaliteten af stabilitetsfondens første midlertidige rekapitalisering af banken (foranstaltning B1).
(147)
Med hensyn til spørgsmålet om hvorvidt foranstaltningen er hensigtsmæssig, udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode, tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (86). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken fremover, når den første midlertidige rekapitalisering blev afløst af en permanent rekapitalisering (87), idet banken enten kunne komme til at høre under staten eller blive overtaget af de private minoritetsaktionærer med høj gearing. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig, anførte Kommissionen, at det i begge tilfælde skulle sikres, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke blev forringet.
(148)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er nødvendig, udtrykte Kommissionen i betragtning 70 i Piraeus-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden. Eftersom den midlertidige rekapitaliserings varighed var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og i overensstemmelse med forrentnings- og byrdefordelingsprincipperne i henhold til statsstøttereglerne. Da vilkårene for omlægning af den første midlertidige rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på det tidspunkt, da Piraeus-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.
(149)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere, at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som anført i betragtning 76 i Piraeus-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i forbindelse med den første midlertidige rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 77 i Piraeus-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler, som kan forhindre stabilitetsfonden i at foretage en samordning mellem alle de fire største banker (nemlig banken, Eurobank, NBG og Alpha Bank), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger, som kan forhindre dem i at udveksle kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.
4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING
4.1. BEMÆRKNINGER FRA BANKEN
(150)
Den 30. august 2012 modtog Kommissionen bemærkninger fra banken til Piraeus-indledningsafgørelsen.
(151)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt støtten er hensigtsmæssig, bemærkede banken, at gældskrisen i Grækenland og euroområdet har været uden fortilfælde. Kapitalforhøjelsen i maj 2009 svarende til 1,0 % af bankens risikovægtede aktiver var et direkte svar på den ekstraordinære turbulens på de globale finansmarkeder. Ved udgangen af 2011 svarede Grækenlands yderligere kapitaltilførsel på 380 mio. EUR til dækning af det forventede kapitalunderskud som følge af den stadig dybere recession til 1,1 % af bankens risikovægtede aktiver på daværende tidspunkt. Stabilitetsfondens kapitalisering af banken på 4,7 mia. EUR var den første del af rekapitaliseringen til dækning af kapitalunderskuddet som følge af PSI, Blockrocks (88) vurdering af udlånsporteføljerne og den stadig dybere recession.
(152)
Banken mente ligeledes, at Grækenlands og stabilitetsfondens udpegning af henholdsvis en og to medlemmer til bankens bestyrelse som deres repræsentanter og af et medlem af stabilitetsfonden som medlem af bankens bestyrelses risikoudvalg sammen med andre sikrede, at den ikke kunne tage for store risici.
(153)
Med hensyn til foranstaltningernes nødvendighed bemærkede banken, at de græske myndigheder og EU, IMF og ECB havde besluttet, at rekapitaliseringen skulle have form af en midlertidig finansiering, og at den midlertidige rekapitalisering på 4,7 mia. EUR næsten opvejede PSI-effekten. Med hensyn til omlægningen af den midlertidige rekapitalisering til permanent kapital efter den lange periode uden en regering i Grækenland i andet kvartal 2012 vil der uundgåeligt ske en udvanding af de eksisterende aktionærer og blive indgået en aftale om en tilstrækkelig forrentning (afhængigt af vilkårene og de anvendte instrumenter).
(154)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet bemærkede banken, at den siden 2009 havde tilpasset sin udlånspraksis gennem en stramning af kreditkriterierne, fremskyndelse af tilbagebetalingerne og reduktion af kreditgrænserne. Fra første kvartal 2009 var alle anmodninger om udbetalinger over et bestemt beløb blev gennemset og godkendt af vicedirektøren og direktøren for Group Credit. Banken vil ikke ændre sin nuværende forretningspraksis som fastlagt i forretningsplanen forelagt den græske centralbank og ikke underminere den nuværende udlånspraksis. Disse standarder var nogle af de strengeste i sektoren, hvilket de meget fine resultater, som banken havde opnået i Blackrock Solutions' diagnostiske undersøgelse, også vidner om. Grækenlands og stabilitetsfondens repræsentation i bankens bestyrelse vil sikre, at disse hensigter opfyldes.
(155)
Med hensyn til Kommissionens forslag om udpegning af en tilsynsførende administrator mente banken, at en række tredjeparter såsom den græske centralbank, eksterne revisorer, Grækenlands repræsentant og stabilitetsfondens repræsentanter allerede foretog en tæt overvågning.
4.2. BEMÆRKNINGER FRA EN ANDEN GRÆSK BANK
(156)
Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Piraeus-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og den gjorde ikke indsigelse mod rekapitaliseringen af banken.
(157)
Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, anførte denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering - for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling - blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der udøvede virksomhed i Grækenland.
5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING
(158)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske centralbank og stabilitetsfonden.
5.1. BEMÆRKNINGER FRA DEN GRÆSKE CENTRALBANK
(159)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig, bemærkede den græske centralbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en egentlig kernekapitalprocent fastsat til 10 % inden juni 2012 og en egentlig kernekapitalprocent fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første midlertidige rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført gennem forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.
(160)
Den græske centralbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langsigtede omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank forbliver på private hænder, vil ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank bliver statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske centralbank. Den græske centralbank bemærkede, at den løbende vurderer reglerne for selskabsledelse, tilstrækkeligheden af den enkelte banks ledelse og risikoprofilen for at sikre, at der ikke tages for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.
(161)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er nødvendig, bemærkede den græske centralbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de daværende minimumskapitalkrav (8 %) blev opfyldt. Den anførte også, at den lange periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne.
(162)
Med hensyn til den første midlertidige rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske centralbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret, da suspensionen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, f.eks. hvis omstruktureringsplanen i væsentlig grad ikke blev overholdt. Den græske centralbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder hverken skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet risiciene, eller kommercielt aggressive handlinger.
5.2. STABILITETSFONDENS BEMÆRKNINGER
(163)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke betragtes som offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke vil blive kontrolleret af staten, når de er blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken de kreditinstitutter, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.
(164)
Vedrørende stabilitetsfondens intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og låntagernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.
(165)
Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer såsom i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) det forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.
(166)
Stabilitetsfonden anførte, at der er truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltager i, ikke udveksler kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod informationsudveksling mellem repræsentanter, og klare interne instrukser til disse repræsentanter om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om bankerne. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Endelig påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens ansatte var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om tavshedspligt med hensyn til fondens anliggender.
6. VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED OVERTAGELSE AF ATE OG DE TRE CYPRIOTISKE BANKERS GRÆSKE AKTIVITETER
6.1. VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED ATE
(167)
Kommissionen konkluderede i ATE-omstruktureringsafgørelsen, at foranstaltningerne omhandlet i betragtning 58 og 108 i denne afgørelse udgør statsstøtte, og at de er forenelige med det indre marked.
(168)
Kommissionen konkluderede i ATE-afviklingsafgørelsen, at foranstaltningerne omhandlet i betragtning 109 og 110 i denne afgørelse udgør statsstøtte til de overførte ATE-aktiviteter. Kommissionen konkluderede endvidere, at støtten til ATE kun er forenelig med det indre marked, hvis integrationen af de overførte ATE-aktiviteter gennemføres som planlagt, og hvis bankens omstruktureringsplan, der omfatter de overførte ATE-aktiviteter, gør det muligt at genoprette bankens langsigtede rentabilitet. Der redegøres for genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet i afsnit 7.6.2.
(169)
Kommissionen behøver således ikke at revurdere ovennævnte foranstaltninger og bekræfter, at de er forenelige med det indre marked.
6.2. VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED DE TRE CYPRIOTISKE BANKERS GRÆSKE AKTIVITETER (FORANSTALTNING C)
6.2.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb
(170)
Kommissionen skal fastslå forekomsten af statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i forbindelse med foranstaltning C. I henhold til denne artikel er statsstøtte støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(171)
Der blev givet tilsagn om stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR i marts 2013 under udbudsproceduren vedrørende overtagelse af de overførte cypriotiske aktiviteter. Foranstaltningen blev derfor tildelt i marts 2013. Rekapitaliseringen fandt sted i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (89).
(172)
Rekapitaliseringen af banken blev gennemført af stabilitetsfonden, som er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland med henblik på støtte til banker, og støtten blev således ydet ved hjælp af statsmidler.
(173)
Med hensyn til modtageren af statsstøtte var formålet med rekapitaliseringen som angivet i betragtning 72 at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter. Rekapitaliseringen ville desuden være tilgængelig for enhver græsk bank, der overtog de overførte cypriotiske aktiviteter. I bankens bud indgivet til stabilitetsfonden til godkendelse var der taget højde for stabilitetsfondens rekapitalisering. På daværende tidspunkt var de græske bankers kapitalstilling svag, og ingen af bankerne ville have overtaget de overførte cypriotiske aktiviteter ud tilsagn om en rekapitalisering. Selv om banken er den formelle modtager af kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden, mener Kommissionen således, at modtageren af statsstøtte er de overførte cypriotiske aktiviteter, da foranstaltningen gør det muligt at sælge dem til en græsk bank. Hvis banken ikke var blevet rekapitaliseret, var de ikke blevet overtaget af en græsk bank. Aktiviteterne ville fortsat indgå i koncerner med meget store vanskeligheder (både Cyprus Popular Bank og Bank of Cyprus var under afvikling på grund af deres store kapitalbehov), og de ville derfor sandsynligvis krakke eller i hvert fald blive ramt af en stor indlånsflugt. For så vidt angår forekomsten af en fordel, bemærker Kommissionen ligeledes, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. På daværende tidspunkt, hvor usikkerheden var stor, ville en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ikke have givet tilsagn om at indskyde et stort kapitalbeløb i banken i fremtiden uden at kende vilkårene for det fremtidige indskud (dvs. emissionskursen) på forhånd.
(174)
Foranstaltningen er desuden umiddelbart selektiv, da den udelukkende finder anvendelse på de overførte cypriotiske aktiviteter (der hver især er et selskab) og ikke på andre selskaber.
(175)
Endelig konkurrerer de overførte cypriotiske aktiviteter, dvs. de tre cypriotiske bankers græske filialer, med andre banker, herunder datterselskaber af udenlandske banker, som udøver virksomhed i Grækenland eller er potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Redningen af disse aktiviteter fordrejer således konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(176)
Kommissionen konkluderer derfor, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Støttemodtageren
(177)
Som allerede angivet i betragtning 173 anser Kommissionen de overførte cypriotiske aktiviteter for at være modtageren af stabilitetsfondens udbetaling af EFSF-obligationerne.
(178)
Som angivet i betragtning 71 og 173 var det endvidere nødvendigt, at en anden bank overtog de overførte cypriotiske aktiviteter, dvs. de græske filialer af de tre cypriotiske banker, af hensyn til den finansielle stabilitet, og primært fordi de tre cypriotiske banker stod i en meget vanskelig situation. Salget af de overførte cypriotiske aktiviteter og spørgsmålet om, hvorvidt dette salg udgør statsstøtte til køberen, dvs. banken, skal vurderes på grundlag af afsnittet i omstruktureringsmeddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten gennem salg af en bank (90).
(179)
I forbindelse med salget besluttede den græske centralbank sig til kun at kontakte de største nationale banker i Grækenland, og der blev kun afgivet ikkebindende bud af banken og to andre banker. Banken afgav som den eneste et gyldigt bindende bud. Selv om der kun blev rettet henvendelse til et begrænset antal købere, var udbudsproceduren stadig åben, da det ikke var rimeligt at forvente et formelt bud fra andre investorer. På daværende tidspunkt havde udenlandske banker i Grækenland rent faktisk afhændet eller var i gang med at afhænde deres græske aktiviteter (f.eks. Geniki, MBG og Emporiki Bank) på grund af den finansielle ustabilitet i det græske banksystem, der led store tab på lån på grund af den dybe og langvarige recession. De var med andre ord på vej ud af det græske marked og søgte ikke nye investeringsmuligheder i Grækenland. Det er desuden rimeligt at antage, at det kun var en investor, der hurtigt kunne stabilisere de overførte aktiviteter og gøre dem rentable - dvs. en stor bankkoncern - som ville være interesseret i disse aktiviteter. Endelig var det på grund af den meget korte frist for afslutning af salget - som følge af den finansielle krise, som de sælgende banker var ramt af - meget usandsynligt, at udenlandske banker eller andre typer investorer ville deltage i salgsproceduren, idet disse investorer normalt vil foretage en due diligence-undersøgelse af de udbudte aktiviteter inden afgivelse af et formelt bud.
(180)
Kommissionen konkluderer derfor, at salgsprisen for de overførte cypriotiske aktiviteter var markedsprisen, og at det kan udelukkes, at der skulle være tale om statsstøtte til køberen, dvs. banken.
6.2.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(181)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(182)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan afhjælpe en sådan forstyrrelse. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. Kommissionen mener fortsat, at betingelserne for godkendelse af statsstøtten efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt, fordi kapitalmarkederne på ny er kommet under pres. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (91) og bankmeddelelsen fra 2013 (92).
(183)
Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (93) anerkendt, at der foreligger en risiko for en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne er således traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(184)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(185)
I overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier:
a)
Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Det ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
b)
Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Den må derfor ikke overstige det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og skal ydes i den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
c)
Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal fuldt ud afvejes mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.
(186)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(187)
Rekapitaliseringsmeddelelsen indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitalindskud.
(188)
Endelig har Kommissionen i sin omstruktureringsmeddelelse redegjort for, hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 11.
6.2.3. Støtteforanstaltning C's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.2.3.1. Hensigtsmæssighed
(189)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed, dvs. stabilitetsfondens tilsagn om rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR, mener Kommissionen, at foranstaltningen er hensigtsmæssig, fordi den gjorde det muligt at sælge de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter til banken.
(190)
Uden foranstaltningen ville ingen af de græske banker, herunder banken, have været villige til at overtage de overførte cypriotiske aktiviteter på et tidspunkt, hvor ingen bank uden for Grækenland var interesseret i at komme ind på markedet. Hvis de overførte cypriotiske aktiviteter ikke var blevet overtaget, ville disse aktiviteter, og navnlig de græske filialers indlån, have været i fare. Foranstaltningen sikrede derfor, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltningen er egnet som redningsstøtte.
6.2.3.2. Nødvendighed
(191)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at en kapitaltilførsel f.eks. skal være begrænset til det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(192)
På et tidspunkt, hvor det var meget vanskeligt for græske banker at finde kapital, dækkede foranstaltningen kapitalbehovet i forbindelse med betalingen af købsprisen for de overførte cypriotiske aktiviteter, således at overtagelsen kunne gennemføres.
(193)
Kommissionen bemærker på den positive side, at støtten blev ydet i form af en kapitaltilførsel som led i rekapitaliseringen i foråret 2013, da stabilitetsfonden ikke ydede støtte til banken, men modtog ordinære aktier af samme værdi.
(194)
Foranstaltningen er således nødvendig for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed.
6.2.3.3. Proportionalitet
(195)
De støttede aktiviteter blev solgt efter de græske myndigheders iværksættelse af en udbudsprocedure. De overførte aktiviteter blev desuden hurtigt integreret i banken. I henhold til støttekriterierne skulle de støttede aktiviteter ophøre med at eksistere som selvstændige konkurrenter på markedet.
(196)
Støttebeløbet var desuden forholdsvis lille, da det svarer til ca. 3 % af de overførte cypriotiske aktiviteters samlede nettoudlån (eller ca. 3 % af deres risikovægtede aktiver) (94).
(197)
Kommissionen mener derfor, at foranstaltningen var udformet med henblik på at minimere uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger.
6.2.3.4. Konklusion om foreneligheden med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(198)
På grundlag af analysen i betragtning 189-197 konkluderes det, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR var hensigtsmæssig, nødvendig for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed, udformet med henblik på at minimere uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger og forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen.
6.2.4. Støtteforanstaltningens forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
(199)
Som anført i betragtning 178 henhører salget af de overførte cypriotiske aktiviteter under afsnittet i omstruktureringsmeddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten gennem salg af en bank. I overensstemmelse med punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen skal kravene til rentabilitet, egetbidrag og begrænsning af konkurrencefordrejningerne overholdes i tilfælde af et salg af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut.
6.2.4.1. Langsigtet rentabilitet af de overførte cypriotiske aktiviteter gennem et salg
(200)
Det præciseres i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette dens langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at overtage den nødlidende bank, og det kan hjælpe med til at genoprette tilliden på markedet.
(201)
Det er lykkedes banken at integrere de overførte cypriotiske aktiviteter. Som anført i afsnit 7.6 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at de overførte cypriotiske aktiviteter er blevet overdraget til banken, gør det derfor muligt at genoprette deres langsigtede rentabilitet.
6.2.4.2. Egetbidrag og byrdefordeling
(202)
Med hensyn til aktionærerne i de tre cypriotiske bankers bidrag til omstruktureringsomkostningerne observerer Kommissionen, at de tre cypriotiske banker ikke solgte de overførte cypriotiske aktiviteter til bogført værdi, idet værdien blev justeret i overensstemmelse med PIMCO-rapporten. Selv efter justeringen overførte de tre cypriotiske banker flere aktiver end passiver til banken. Byrdefordelingen mellem aktionærerne var derfor tilstrækkelig, da værditabet på de overførte cypriotiske aktiviteter blev båret af sælgerne.
6.2.4.3. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(203)
Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes følgende i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen: »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan […]. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«
(204)
Som anført i betragtning 196 svarer støttebeløbet til ca. 3 % af de overførte cypriotiske aktiviteters risikovægtede aktiver. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet er forholdsvis lille, da det pågældende beløb gjorde det muligt at sælge de overførte cypriotiske aktiviteter og sikrede opretholdelsen af den finansielle stabilitet i Grækenland som angivet i betragtning 190.
(205)
Efter salget af de cypriotiske aktiviteter ophørte de græske filialer med at eksistere som selvstændige konkurrenter, da de blev fuldt integreret i banken.
(206)
Kommissionen konkluderer, at der ikke sker uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, da støttebeløbet til de cypriotiske aktiviteter er forholdsvis lille, og da filialerne ophører med at eksistere som selvstændige konkurrenter.
6.2.4.4. Konklusion vedrørende foreneligheden med omstruktureringsmeddelelsen
(207)
På grundlag af analysen i betragtning 199-206 konkluderes det, at salget af de overførte cypriotiske aktiviteter og deres integration i banken sikrer deres langsigtede rentabilitet, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at der ikke sker uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, jf. omstruktureringsmeddelelsen.
(208)
Stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR skal derfor erklæres forenelig med det indre marked.
7. VURDERING AF STØTTEN TIL BANKEN
7.1. FOREKOMST AF STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB
(209)
Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte til banken efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning
7.1.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(210)
Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (95), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. I 2011 udstedte banken statsgaranterede obligationer for i alt 9,9 mia. EUR. Grækenland ydede ligeledes banken statsobligationslån for 1 289 mio. EUR. Ved udgangen af marts 2014 beløb de udestående statsgaranterede obligationer og statsobligationer sig til henholdsvis 9,9 mia. EUR og 1 024 mio. EUR (96). Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til den græske bankstøtteordning vil også udgøre statsstøtte.
7.1.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
(211)
Kommissionen har allerede i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning fastslået, at rekapitaliseringer ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen udgør statsstøtte. Banken har modtaget 750 mio. EUR i form af præferenceaktier, som repræsenterer 2,1 % af bankens risikovægtede aktiver (97).
7.1.2. Forekomst af statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(212)
Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder disse fire kumulative betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, kan det ikke konkluderes, at den statsgaranterede ELA ikke udgør statsstøtte.
(213)
Den statsgaranterede ELA opfylder kravene i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen omfatter en statsgaranti til fordel for den græske centralbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og Eurosystemets regelmæssige markedsoperationer. Den statsgaranterede ELA giver derfor banken en fordel. Eftersom den statsgaranterede ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Eftersom den statsgaranterede ELA giver banken mulighed for fortsat at operere på markedet og ikke misligholde sine forpligtelser og dermed blive nødt til at trække sig ud af markedet, fordrejer den konkurrencen. Eftersom banken er aktiv i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.
(214)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb er blevet ændret over tid. Pr. 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 31,4 mia. EUR. Efter et markant fald i 2013 beløb støtten sig kun til 750 mio. EUR ved udgangen af året.
7.1.3. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet gennem stabilitetsfonden
7.1.3.1. Første midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1)
(215)
I afsnit 5.1 i Piraeus-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første midlertidige rekapitalisering udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 4,7 mia. EUR.
7.1.3.2. Den anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B2)
(216)
Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som anført i betragtning 65 i Piraeus-indledningsafgørelsen involverer statsmidler.
(217)
For så vidt angår forekomsten af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens kapitalprocent til et niveau, der gav den mulighed for fortsat at operere på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden bestod forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel ved hjælp af statsmidler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, er den i sagens natur selektiv.
(218)
Bankens stilling blev styrket på grund af foranstaltning B2, idet banken fik stillet de nødvendige midler til rådighed til fortsat at kunne opfylde de kapitalkrav, og foranstaltningen førte således til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken er aktiv på bankmarkeder i andre medlemsstater, og finansieringsinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, påvirker foranstaltning B2 samhandelen mellem medlemsstaterne.
(219)
Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtte af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 553 mio. EUR.
7.1.3.3. Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)
(220)
Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at indskyde den nødvendige supplerende kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske centralbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Tilsagnserklæringen indebærer således bevilling af statsmidler. Det er nøje fastsat og afgrænset ved lov, på hvilke betingelser stabilitetsfonden kan yde støtte til finansieringsinstitutter. Brugen af disse statsmidler må derfor tilregnes staten. Stabilitetsfonden forpligtede sig til at indskyde op til 1 082 mio. EUR i yderligere kapital.
(221)
Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den betryggede indskyderne i, at banken ville kunne rejse den fulde nødvendige kapital, eftersom stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn gjorde det ligeledes nemmere at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne blev forsikret om, at stabilitetsfonden, hvis banken ikke kunne rejse den fulde kapital på markedet, ville tilvejebringe den resterende kapital. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig, før vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkederne. Denne fordel var selektiv, da den ikke blev givet til alle banker i Grækenland.
(222)
Eftersom banken er aktiv i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, vil foranstaltning B3 sandsynligvis også påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen.
(223)
Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan.
7.1.3.4. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 med henblik på dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2013-stresstesten (foranstaltning B4)
(224)
Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 med henblik på dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten (foranstaltning B4), er en delvis omlægning af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) til en permanent rekapitalisering på 5 891 mio. EUR i ordinære aktier. Eftersom foranstaltning B4 er en delvis omlægning af den allerede tildelte støtte, involverer den stadig statsmidler, men den øger ikke det nominelle støttebeløb. Henset til det nominelle støttebeløb øger den imidlertid bankens fordel (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2.
(225)
Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. For så vidt angår konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sine aktiviteter i andre medlemsstater. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse aktiviteter. Derudover opererede en række banker fra andre medlemsstater i Grækenland. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen finder således, at foranstaltning B4 udgør statsstøtte.
7.1.3.5. Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4
(226)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, og B3, beløber sig til 7 335 mio. EUR. Som anført i afsnit 7.1.3.3 blev den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) kun delvist omlagt til en permanent rekapitalisering (foranstaltning B4), da banken rejste privat kapital for 1 444 mio. EUR i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. Den yderligere kapital på 1 082 mio. EUR (foranstaltning B3), som stabilitetsfonden havde givet tilsagn om, var ikke nødvendig og blev derfor ikke udbetalt. Det udbetalte statsstøttebeløb var derfor kun summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering, dvs. 6 253 mio. EUR, og en del af denne støtte blev tilbagebetalt inden for seks måneder i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4), da de private midler rakte ud over tilsagnsbeløbet.
(227)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2 og B3 blev ydet over en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I denne periode blev bankens risikovægtede aktiver betragteligt forøget som følge af de successive overtagelser. Spørgsmålet er derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, og mere præcist, om statsstøtten skal vurderes på grundlag af niveauet for risikovægtede aktiver i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2 og B3 skal dække et kapitalbehov identificeret af den græske centralbank i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som statsstøtteforanstaltningerne skulle dække, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2 og B3 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. Den mindede også om, at den græske centralbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen i foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, og B3 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang pr. 31. marts 2012.
(228)
Den bevilgede støtte til banken beløb sig til summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) og stabilitetsfondens tilsagn (foranstaltning B3), dvs. 7 335 mio. EUR eller 21,5 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
(229)
Den udbetalte støtte til banken beløb sig til summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), dvs. 6 253 mio. EUR eller 18,4 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
(230)
Da banken også rejste privat kapital, beløb stabilitetsfondens endelige tilførsel til banken sig til 5 891 mio. EUR i form af ordinære aktier, hvilket udgjorde 17,3 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
7.1.4. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede støttebeløb modtaget af banken
(231)
Foranstaltning A, B1, B2, B3, B4, L1 og L2 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Foranstaltningerne er opsummeret i tabel 11.
Tabel 11
Overblik over den samlede støtte til banken
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
Støtte/risikovægtede aktiver
A
Præferenceaktier
Kapitalstøtte
750 mio. EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Første midlertidige rekapitalisering
Anden midlertidige rekapitalisering
Tilsagnserklæring
Kapitalstøtte
4 700 mio. EUR
1 553 mio. EUR
1 082 mio. EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Samlet kapitalstøtte ydet til banken A + B1 + B2 + B3
8 085 mio. EUR
23,7 %
Samlet støtte udbetalt til banken A + B1 + B2
7 003 mio. EUR
21,6 %
B4
Rekapitalisering
Kapitalstøtte
5 891 mio. EUR
17,3 %
Samlet kapitalstøtte udbetalt til banken med fradrag af støtte tilbagebetalt inden for seks måneder
6 641 mio. EUR
19,4 %
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Nominelt støttebeløb
L1
Likviditetsstøtte
Garanti
Obligationslån
Garantier: 9,9 mia. EUR
Obligationslån: 1,3 mia. EUR
L2
Statsgaranteret ELA
Finansiering og garanti
31,4 mia. EUR
Samlet likviditetsstøtte ydet til banken
42,6 mia. EUR
7.2. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED
(232)
Som konkluderet i betragtning 183 skal retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) (98).
(233)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(234)
Retningslinjer vedrørende rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
(235)
I omstruktureringsmeddelelsen defineres den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.
(236)
Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt eller bevilget uden Kommissionens forudgående godkendelse efter den 31. juli 2013.
7.2.1. Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)
(237)
Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved de successive afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (99). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i denne afgørelse.
7.2.2. Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)
(238)
Den rekapitalisering, der blev bevilget i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning, som blev godkendt i 2008 i bankmeddelelsen fra 2008. Den skal derfor ikke vurderes igen på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, men kun på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.3. Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(239)
Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget uden Kommissionens forudgående godkendelse efter den 31. juli 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.
7.2.4. Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(240)
Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før den 1. august 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.3. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING L2 MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011
(241)
En statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, dvs. kriterierne for, om støtten er hensigtsmæssig, nødvendig og proportional.
(242)
Da de græske banker blev udelukket fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 37, og da banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de regelmæssige markedsoperationer, havde banken brug for statsgaranteret ELA for at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som bankens misligholdelse ville have skabt.
(243)
Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer en forholdsvis høj finansieringsomkostning for banken, har banken et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på […] basispoint mere end for regelmæssige markedsoperationer i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på […] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan den samlede betaling, som staten tager sig, anses for at være tilstrækkelig. Med hensyn til det statsgaranterede ELA-beløb revideres det regelmæssigt af den græske centralbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.
(244)
En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol af, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke medfører urimelige konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærker ligeledes, at Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil gennemføre en omstruktureringsplan, der mindsker dens afhængighed af centralbankfinansiering, og at banken vil overholde adfærdsmæssige restriktioner som anført i afsnit 7.6. Disse faktorer sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.
(245)
Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.
7.4. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING B1, B2, B3 OG B4 MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013
(246)
Som angivet i betragtning 241 og i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (100), dvs. kriterierne for, om støtten er hensigtsmæssig, nødvendig og proportional.
(247)
Rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitalindskud.
7.4.1. Foranstaltningernes hensigtsmæssighed
(248)
Kommissionen finder, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, fordi de gør det muligt for banken at opfylde kapitalkravene. Uden stabilitetsfondens rekapitaliseringer havde banken ikke kunnet videreføre sine aktiviteter, og den ville ikke længere have adgang til ECB's markedsoperationer.
(249)
I den henseende bemærkede Kommissionen i Piraeus-indledningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi. Under de daværende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som er en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller for stor risikotagning i banken. Foranstaltningerne er således primært rettet mod at afbøde konsekvenserne af PSI-programmet og bidrager til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.
(250)
I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der straks var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Som angivet i betragtning 140 og 141 i denne afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Som angivet i betragtning 115, 116 og 117 har banken også foretaget en betydelig omstrukturering af sine aktiviteter, og der er allerede gennemført store omkostningsnedskæringer. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.
(251)
I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller hvis de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Tilsagnene i betragtning 140 og 141 i denne afgørelse sikrer, at bankens udlånsforretning drives erhvervsmæssigt, og at den daglige drift er beskyttet mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod for stor risikotagning i bankens ledelse.
(252)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.
7.4.2. Nødvendighed - begrænsning af støtten til et minimum
(253)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(254)
Kapitalstøttebeløbet blev beregnet af den græske centralbank i forbindelse med 2012-stresstesten for at sikre, at bankens egentlige kernekapitalprocent forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 giver derfor ikke banken for meget kapital. Som angivet i betragtning 250 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.
(255)
For så vidt angår forrentningen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i henholdsvis maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen i foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (101). Som understreget i Piraeus-indledningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af den midlertidige rekapitalisering til en almindelig rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden midlertidige rekapitalisering ikke medførte en udvanding af de eksisterende aktionærer, betød rekapitaliseringen i foråret 2013, som var en delvis omlægning af den første og anden midlertidige rekapitalisering, en kraftig udvanding af de eksisterende aktionærer, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 2,3 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for den første midlertidige rekapitalisering, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Piraeus-indledningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.
(256)
I lyset af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langvarig økonomisk krise i bankens hjemland, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra de standardkrav til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (102).
(257)
Med hensyn til foranstaltning B3 var der tale om et tilsagn om at tilvejebringe kapital i forbindelse med en fremtidig kapitalforhøjelse. Dette tilsagn, der blev givet i december 2012, kunne være blevet gennemført i forbindelse med en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere, da banken foretog en kapitalforhøjelse. Da banken tiltrak private investorer, var det ikke nødvendigt, at stabilitetsfonden indskød den kapital, der var givet tilsagn om. Da tilsagnet om at indskyde kapital kun var aktuelt en kort periode og af de grunde, der er angivet i betragtning 256, er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.
(258)
For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne i overensstemmelse med punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens foranstaltning B4 ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (103). Forud for rekapitaliseringen i foråret 2013 var bankens markedskapitalisering kun på et par hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om man skulle have afviklet de eksisterende aktionærers interesser helt. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærer har været meget kraftig, idet de efter rekapitaliseringen i foråret 2013 kun havde 2,3 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen kun have haft en lille virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning 256, og det forhold, at støttebehovet i vid udstrækning skyldes en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen for aktierne tegnet af staten var tilstrækkelig lav.
(259)
Stabilitetsfonden udstedte ligeledes warrants og tildelte en warrant pr. ny aktie tegnet af en privat investor, der deltog i rekapitaliseringen i foråret 2013. Stabilitetsfonden tildelte disse warrants uden modydelse. Som angivet i betragtning 106 giver den enkelte warrant ret til at købe 4,48 aktier i stabilitetsfonden på bestemte tidspunkter og til bestemte udnyttelseskurser. Udnyttelseskursen er lig med stabilitetsfondens tegningskurs plus en årlig og kumulativ rente (4 % det første år, 5 % det andet år, 6 % det tredje år, 7 % det fjerde år og herefter 8 % p.a. de sidste seks måneder). Stabilitetsfondens forrentning af de aktier, den ejer, er i realiteten begrænset til disse niveauer. Forrentningen er lavere end det spænd på 7-9 %, som er fastsat i rekapitaliseringsmeddelelsen. Da disse warrants var en afgørende faktor for den vellykkede fortegningsemission og private tegning iværksat af banken som led i rekapitaliseringen i foråret 2013, mener Kommissionen imidlertid, at disse warrants gjorde det muligt for banken at reducere støttebeløbet med 1 444 mio. EUR. De tilgængelige simuleringer viste, at private investorer rent faktisk ikke ville have modtaget et tilfredsstillende afkast og ikke ville have deltaget uden disse warrants som følge af bankens lave kapitalprocent inden rekapitaliseringen og den store usikkerhed på daværende tidspunkt. Som angivet i betragtning 249 og 256 kan Kommissionen godkende en sådan afvigelse fra de standardkrav til forrentning, der er fastsat i rekapitaliseringsmeddelelsen, da stabilitetsfonden ville modtage en positiv minimumsforrentning ved udnyttelse af warrants, og da et af formålene med MEFP var at tiltrække private investorer og fastholde en række banker under privat kontrol og undgå, at hele banksektoren blev kontrolleret af stabilitetsfonden. Godkendelsen er også baseret på det forhold, at det i henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 ikke er muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants i forbindelse med en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret, og at det i forbindelse med en fortegningsemission kun er muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants, og ændringen må først foretages efterfølgende og kun op til det realiserede overskud af salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Grækenlands tilsagn om, at den vil anmode om Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af stabilitetsfonden, gør det muligt for Kommissionen at sikre, at et potentiel tilbagekøb ikke reducerer stabilitetsfondens forrentning yderligere og øger warrantindehaverens forrentning.
(260)
Med hensyn til det forhold, at stabilitetsfondens aktier er uden stemmeret, minder Kommissionen om, at behovet for støtte ikke primært skyldes for stor risikotagning. Et af formålene med MEFP var desuden at fastholde en række banker under privat kontrol. Rammen for de indbyrdes forbindelser og automatisk genindførsel af stemmerettigheder, hvis omstruktureringsplanen ikke gennemføres, forhindrer desuden ledelsen i private virksomheder i at tage for store risici i fremtiden. Endelig er PSI og tilbagekøbet i december 2012 en form for forrentning til staten, da sidstnævntes gæld til banken blev reduceret med flere milliarder euro. Af alle disse grunde kan Kommissionen acceptere, at stabilitetsfonden modtager aktier uden stemmeret. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning B4 var nødvendig.
(261)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.
7.4.3. Proportionalitet - foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger
(262)
Banken har modtaget et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Grækenland har imidlertid givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger til nedbringelse af de negative afsmittende virkninger. Der er navnlig givet tilsagn om, at banken vil fortsætte sin drift erhvervsmæssigt som anført i betragtning 136 og 137. Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb og gennemføre en række afhændelser som anført i betragtning 138, 139 og 143. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.
(263)
Der er også udpeget en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Det skal hindre enhver skadelig ændring af bankens forretningspraksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.
(264)
Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 25. juni 2014 for Kommissionen. Denne omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.
(265)
Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Piraeus-indledningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.
7.4.4. Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011
(266)
Det konkluderes således, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således forenelige med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
7.5. FORENELIGHEDEN AF OVERTAGELSEN AF DE OVERFØRTE ATE-AKTIVITETER, GENIKI, DE OVERFØRTE CYPRIOTISKE AKTIVITETER OG MBG MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
(267)
Det angives i punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen, at støttede bankers overtagelser af andre virksomheder ikke må finansieres ved hjælp af statsstøtte, medmindre dette er afgørende nødvendigt for at genoprette virksomhedens rentabilitet. I punkt 40 og 41 i omstruktureringsmeddelelsen angives det desuden, at bankerne ikke må bruge statsstøtte til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre overtagelsen er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens overtagelser kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1. Foreneligheden af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.1.1. Virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter for bankens langsigtede rentabilitet
(268)
Ved overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter fik banken tilført en stor indlånsportefølje og en langt mindre nettoudlånsportefølje (104). Overtagelsen bidrog derfor i høj grad til at reducere bankens meget store indlånsunderskud.
(269)
Overtagelsen har desuden skabt betydelige synergier såsom omkostningssynergier gennem reduktion af antallet af filialer og ansatte og IT-integration, finansieringssynergier og indtægtssynergier.
(270)
Overtagelsen er derfor særdeles gavnlig for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.1.2. Virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter for bankens støttebehov
(271)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.
(272)
Den modydelse, som banken betalte for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, blev fastsat til 0,6 % af værdien af de overførte indlån og beløb sig til ca. 95 mio. EUR. Det svarede til 0,02 % af bankens samlede aktiver på overtagelsestidspunktet. Beløbet kan derfor betragtes som lille, men ikke ubetydeligt.
(273)
Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter styrkede bankens meget pressede likviditetsstilling markant, og banken blev langt mere rentabel. Kommissionen minder om, at […]. Overtagelsen og den lave købspris kan derfor betragtes som afgørende for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet og er omfattet af undtagelsen i punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.3. Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter
(274)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen må statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, og navnlig til overtagelse af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen angives det også, at overtagelser kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. I dette tilfælde skal overtagelsesprocessen være rimelig, og overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.
(275)
Den græske centralbank mente ikke, at ATE var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. Den græske centralbank analyserede desuden forskellige alternativer for ATE (f.eks. afvikling) og konkluderede, at den bedste løsning var at sælge de overførte ATE-aktiviteter, da det ville reducere gennemførelsesrisikoen og minimere Grækenlands omkostninger. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
(276)
Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indgav et bud på de overførte ATE-aktiviteter.
(277)
Eftersom overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (105), kan det endelig antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(278)
Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter
(279)
Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2. Foreneligheden af overtagelsen af Geniki med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.2.1. Virkning af overtagelsen af Geniki for bankens langsigtede rentabilitet
(280)
Med hensyn til rentabilitet i driften vil bankens overtagelse af Geniki fremme genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil en fusion mellem to banker i samme geografiske marked skabe synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem personalenedskæringer og filiallukninger. Banken overtager kunder og indskydere i Geniki og reducerer således distributionsomkostningerne væsentligt.
(281)
Med hensyn til likviditetsstillingen havde Geniki flere indlån end nettoudlån som anført i betragtning 65. Overdragelsen øgede derfor bankens likviditet og bidrog til at reducere bankens indlånsunderskud. Derudover var Geniki tilstrækkeligt kapitaliseret inden bankens overtagelse. Det er således ikke sandsynligt, at banken får behov for yderligere kapital fremover som følge af overtagelsen.
(282)
Overtagelsen er derfor positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.2.2. Virkning af overtagelsen af Geniki for bankens støttebehov
(283)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om overtagelsen har en positiv indvirkning på bankens rentabilitet, er den i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 23.
(284)
Banken betalte imidlertid kun 1 mio. EUR for købet af Geniki, hvilket anses for at være et meget lille beløb. Geniki var desuden tilstrækkeligt kapitaliseret, og Société Générale indskød som en betingelse for transaktionen et stort kapitalbeløb i banken (106).
(285)
I lyset af transaktionens særlige karakter (overtagelse til en meget lav pris af en fuldt kapitaliseret bank og sælgerens indskud af kapital i banken) konkluderer Kommissionen, at overtagelsen ikke forøger bankens kapitalbehov, og at overtagelsen af Geniki derfor undtagelsesvis ikke strider mod princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum.
7.5.2.3. Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af Geniki
(286)
Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.
(287)
Den græske centralbank mente ikke, at Geniki var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. Geniki gav Société Générale store tab, og Société Générale ønskede derfor at sælge Geniki, og hvis et salg ikke var muligt, havde Société Générale muligvis overvejet at lade virksomheden gå fallit. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
(288)
Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af Geniki. Banken fortrængte derfor ikke ikkestøttede tilbudsgivere.
(289)
Eftersom overtagelsen blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (107), kan det antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(290)
Endelig var købsprisen meget lav. Det kan derfor ikke konkluderes, at banken anvendte statsstøtte til at finansiere overtagelsen. På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af Geniki er omfattet af undtagelsen i omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
7.5.2.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af Geniki
(291)
Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af Geniki er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.3. Foreneligheden af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.3.1. Virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter for bankens langsigtede rentabilitet
(292)
Overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter øger bankens langsigtede rentabilitet.
(293)
Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil transaktionen skabe betydelige synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem administrations- og personaleomkostninger og en betydelig nedbringelse af indlånsomkostningerne. Efter overtagelsen har banken integreret de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter fuldt ud, omdøbt alle filialerne i de tre cypriotiske banker, og den er godt i gang med at rationalisere netværket.
(294)
Der var blevet foretaget store hensættelser på udlånsporteføljerne i de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter. Banken overtog rent faktisk disse lån til en pris, der lå godt under de nominelle beløb, idet købsprisen blev nedsat for at tage højde for de fremtidige tab anslået af PIMCO i en stresstest. Risikoen for, at tab på lån vil overstige de tab, som allerede er afspejlet i den lave købspris, er derfor begrænset.
(295)
Banken overtog ligeledes en stor indlånsportefølje, der næsten var lige så stor som de erhvervede nettolån. Den styrkede således sin likviditetsstilling.
(296)
Overtagelsen er derfor positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.3.2. Virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter for bankens støttebehov
(297)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.
(298)
Som analyseret i afsnit 7.3 var formålet med støtten at dække erhververens kapitalbehov i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter, da overtagelsen ville sikre opretholdelsen af den finansielle stabilitet i Grækenland. Den endelige modydelse, som banken betalte for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, var langt lavere end den bogførte værdi af den overførte låneportefølje. Den var endog lavere end værdien af lånene efter nedsættelsen for at tage højde for de fremtidige tab anslået af PIMCO i stresstesten. Anskaffelsesprisen kan derfor betragtes som negativ. Denne konklusion understøttes af det forhold, at banken bogførte en stor negativ goodwill i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter, der øgede bankens kapital.
(299)
Antages det imidlertid, at banken betalte en positiv pris, bemærker Kommissionen, at stabilitetsfonden som en forudsætning for overtagelsen havde givet køberen et tilsagn om at indskyde købsprisen i kapital. Stabilitetsfonden opfyldte dette tilsagn i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. Kapitaltilførslen er støtte til de overførte cypriotiske aktiviteter og ikke til banken som anført i afsnit 6.2.1. Overtagelsen førte således ikke til et behov for yderligere statsstøtte til banken.
(300)
Det konkluderes, at overtagelsen undtagelsesvis ikke strider mod princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum, på grund af de atypiske vilkår (lav købspris i forbindelse med en kapitalforhøjelse og stabilitetsfondens tilsagn om at indskyde købsprisen i forbindelse med en kapitalforhøjelse).
7.5.3.3. Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter
(301)
Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.
(302)
Salget af de cypriotiske bankers græske aktiviteter havde til formål at sikre det græske banksystems stabilitet og at sikre, at de cypriotiske banker kunne sælge disse aktiviteter, inden de sandsynligvis ville tabe værdi. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
(303)
Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af de tre cypriotiske banker. Salgsprocessen var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende.
(304)
Eftersom overtagelsen blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (108), kan det endelig antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(305)
På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter er omfattet af undtagelsen i omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
7.5.3.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter
(306)
Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.4. Foreneligheden af overtagelsen af MBG med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.4.1. Virkning af overtagelsen af MBG for bankens langsigtede rentabilitet
(307)
Overtagelsen af det fuldt rekapitaliserede MBG øger bankens langsigtede rentabilitet.
(308)
Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil transaktionen skabe betydelige synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem reduktion af antallet af filialer og ansatte, lavere indlånsomkostninger og indtægtssynergier. Banken har efterfølgende integreret MBG fuldt ud.
(309)
Da MBG var tilstrækkeligt kapitaliseret inden bankens overtagelse, og da banken betalte en købspris på 1 mio. EUR, er det således ikke sandsynligt, at banken får behov for yderligere kapital fremover som følge af overtagelsen. Som led i transaktionen gav sælgeren desuden tilsagn om en kapitaltilførsel på 400 mio. EUR til banken. Dette tilsagn blev gennemført i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013, hvor BCP indskød 400 mio. EUR i banken.
(310)
Det konkluderes, at overtagelsen er positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, og at købsprisen for MBG var så lav, at statsstøtten fortsat var begrænset til det nødvendige minimum.
7.5.4.2. Virkning af overtagelsen af MBG for bankens støttebehov
(311)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om overtagelsen har en positiv indvirkning på bankens rentabilitet, er den i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 23.
(312)
Banken betalte imidlertid kun 1 mio. EUR for købet af MBG, hvilket anses for at være et meget lille beløb. MBG var desuden blevet tilstrækkeligt kapitaliseret af BCP, og BCP indskød som en betingelse for transaktionen et kapitalbeløb på 400 mio. EUR i banken (109).
(313)
I lyset af transaktionens særlige karakter (overtagelse til en meget lav pris af en fuldt kapitaliseret bank og sælgerens indskud af kapital i banken) konkluderes det, at overtagelsen af MBG ikke forøger bankens kapitalbehov, og at overtagelsen af MBG derfor undtagelsesvis ikke strider mod kravet om at minimere støtten.
7.5.4.3. Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af MBG
(314)
Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.
(315)
Den græske centralbank mente ikke, at MBG var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. MBG gav BCP store tab, og BCP ønskede derfor at sælge MBG, og hvis et salg ikke var muligt, havde BCP muligvis overvejet at lade virksomheden gå fallit. Salget af MBG var ligeledes et led i BCP's omstruktureringsplan (110). Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
(316)
Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af MBG.
(317)
På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af MBG er omfattet af undtagelsen i afsnit 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.4.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af MBG
(318)
Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af MBG er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.6. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3 OG B4 MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
7.6.1. Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen
(319)
Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 skyldes bankens vanskeligheder primært den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidst forhandle en aftale med sine nationale og internationale kreditorer, PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 % og 40,1 % af deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af en uholdbar statsgæld og den økonomiske recession.
(320)
Den bevilgede støtte til banken, dvs. summen af foranstaltning B1, B2, B3 og B4 eller 7 335 mio. EUR, overstiger det bogførte tab som følge af PSI-programmet (5 911 mio. EUR).
(321)
Kommissionen erkender, at en del af kapitalbehovet kan tilskrives et pengeinstituts normale eksponering for risikoen ved udlån til staten i hjemlandet. Det forhold blev også påpeget i betragtning 63 og 74 i Piraeus-indledningsafgørelsen. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe moral hazard-problemer i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som har akkumuleret for store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor lempes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere. Kommissionen bemærker imidlertid også, at bankens eksponering for udlån til staten var større end de øvrige store græske bankers eksponering (111). Det er således ikke alle tab på GSO'er, der kan tilregnes et pengeinstituts normale eksponering for risikoen ved udlån til staten i hjemlandet.
(322)
Den anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige recession og nedgangen i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis i banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke moral hazard-problemer, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (112).
(323)
En del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører imidlertid fra en række internationale datterselskaber. Stresstesten, der blev foretaget i 2012 for at fastslå bankens kapitalbehov, viste, at prognoserne for tab på udenlandske lån lå på 1 314 mio. EUR i referencescenariet og 1 624 mio. EUR i det negative scenarie. Flere af disse udenlandske virksomheder havde været tabsgivende i de senere år. Tabene på internationale aktiviteter beløb sig til 244 mio. EUR før skat i 2012 (113). De udenlandske aktiver drænede ligeledes likviditeten.
(324)
Det kan derfor konkluderes, at en betydelig del af tabene og behovet for støtte er omfattet af punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at lempe kravene. På samme måde skyldes en del af støttebehovet den usædvanligt dybe recession og ikke risikabel udlånspraksis. Denne støtte skaber ikke moral hazard-problemer og er derfor mindre fordrejende.
(325)
Endelig skyldes en del af støttebehovet bankens egen risikotagning, især i forbindelse med bankens store beholdning af GSO'er og udenlandske datterselskaber.
7.6.2. Rentabilitet
(326)
En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af denne afgørelse og den 31. december 2018.
(327)
I overensstemmelse med punkt 9, 10 og 11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe alle bankens rentabilitetsproblemer. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at sikre bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende lån, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske selskaber, som gennem de seneste år har været afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.
7.6.2.1. Græsk bankvirksomhed
(328)
Med hensyn til likviditet (114) og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånsbasen skulle stige igen. Afhængigheden af statsgaranteret ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil også gøre det nemmere for banken at nedbringe sine finansieringsomkostninger.
(329)
Tilsagnet om forholdet mellem udlån og indlån anført i betragtning 137 sikrer, at bankens balancestruktur er bæredygtig ved udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om at måtte tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån og den statsgaranterede ELA.
(330)
For at nedbringe finansieringsomkostningerne har Grækenland også givet tilsagn om, at banken fortsat vil nedsætte de rentesatser, den betaler på indlån i Grækenland, jf. betragtning 137. En sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til at forbedre bankens rentabilitet før hensættelser.
(331)
Siden krisens begyndelse har banken foretaget store opkøb, der har øget bankens størrelse og indlånsbase markant. Banken har integreret de opkøbte virksomheder på rekordtid. Banken er i gang med at realisere alle synergieffekterne af disse overtagelser. Banken er begyndt at rationalisere sit filialnet i Grækenland ved at reducere antallet af filialer og ansatte (115). Inden 2017 vil bankens samlede omkostninger i Grækenland være faldet med yderligere […] % i forhold til 2013. For at nå dette mål har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil reducere antallet af filialer og ansatte i Grækenland til henholdsvis […] og […] pr. 31. december 2017 og de maksimale samlede omkostninger i Grækenland til […] mia. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen sikrer bankens effektivitet i det nye markedsklima.
(332)
Et andet nøgleområde er forvaltningen af nødlidende lån, idet disse udgjorde 36 % af bankens portefølje pr. 31. december 2013 (116). Banken agter at forbedre sin kreditpolitik (grænser, sikkerhedsstillelse) og at fokusere på kerneaktiviteten for at minimere sine tab. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder for kreditpolitikken for at styre risici og maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen, herunder omlægning af lån, som anført i betragtning 141.
7.6.2.2. Selskabsledelse
(333)
Der er ligeledes fokus på bankens selskabsledelse, da stabilitetsfonden ejer aktiemajoriteten i banken efter rekapitaliseringen i foråret 2013, men med begrænset stemmeret. Derudover ejer nogle af de private investorer, der kontrollerer banken, også warrants, og de ville således få den fulde fordel, hvis aktiekursen steg kraftigt i omstruktureringsperioden. Da situationen kunne skabe moral hazard-problemer, nåede banken og stabilitetsfonden til enighed om en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale sikrer, at bankens største aktionærer ikke blander sig i bankens daglige drift, og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forhindre, at bankens ledelse tager for store risici, gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere. Kommissionen ser positivt på, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan.
7.6.2.3. Internationale aktiviteter
(334)
En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital og likviditet som anført i betragtning 323.
(335)
Ifølge omstruktureringsplanen vil banken fortsat have fokus på hjemmemarkedet. Banken har allerede solgt sit datterselskab i USA. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsgarantiproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger en yderligere rationalisering af sit netværk i de tilbageværende datterselskaber som anført i betragtning 130.
(336)
De samlede udenlandske aktiver vil således blive reduceret fremover. Ved afslutningen af omstruktureringsperioden vil de tegne sig for en […] del af bankens samlede balance.
(337)
Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske selskaber tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn som omhandlet i betragtning 138 om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber bidrager også til at sikre, at udenlandske datterselskaber ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital- eller likviditetsstilling.
7.6.2.4. Konklusion vedrørende rentabilitet
(338)
Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og sikre et passende afkast på egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau.
(339)
Endelig bemærker Kommissionen det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan som forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne. Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet banken i det negative scenarie fortsat er rentabel og har en god kapitalstilling ved udgangen af omstruktureringsperioden.
(340)
Den yderligere kapital, der blev rejst i 2014, nemlig 1 750 mio. EUR, er tilstrækkelig til, at banken kan klare referencescenariet i 2013-stresstesten i omstruktureringsperioden og indløse præferenceaktierne, hvilket banken gjorde i maj 2014 (117). […] Kommissionen minder om, at den græske centralbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Kommissionen mener derfor, at kapitalbehovet i referencescenariet som anslået af den græske centralbank kan anses for at være en slags stresstest. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske centralbank, da dette anslåede niveau rummer en høj grad af stress, og da kapitalforhøjelsen i marts 2014 viser, at banken på ny har fået adgang til kapitalmarkederne.
(341)
Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.
(342)
Det konkluderes derfor, at den allerede gennemførte omstrukturering og den yderligere planlagte omstrukturering er tilstrækkelig til at genoprette bankens langsigtede rentabilitet.
7.6.3. Egetbidrag og byrdefordeling
(343)
Som anført i afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen bør bankerne og deres kapitalindskydere i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne bør således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, og kapitalindskyderne bør så vidt muligt absorbere bankens tab.
7.6.3.1. Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer
(344)
Banken har allerede afhændet små udenlandske selskaber (i USA) og nedgearet en del af sin portefølje for at forbedre sit kapitalgrundlag og sin likviditetsstilling. I henhold til omstruktureringsplanen skal der foretages en nedgearing af bankens udenlandske aktiviteter, jf. betragtning 125-129. I betragtning af den nedgearing og de afhændelser, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af tilsagnene om nedgearing og afhændelser af udenlandske selskaber vil banken have reduceret sin geografiske tilstedeværelse i […] betydeligt. Reduktionen af bankens internationale aktiver vil også reducere den eventuelle risiko for, at der vil blive behov for støtte i fremtiden, betydeligt. Det bidrager således til at reducere støttebeløbet til et minimum.
(345)
For at begrænse kapitalbehovet vil banken ikke bruge kapital til at støtte eller udvide sine udenlandske datterselskaber, jf. betragtning 138. Desuden sikrer Grækenlands tilsagn, at banken ikke foretager dyre opkøb.
(346)
Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2017. Arbejdsstyrken reduceres og lønningerne nedsættes. Grækenland har ligeledes givet tilsagn om at begrænse lønniveauet for bankens ledelse, […].
7.6.3.2. Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet
(347)
Bankens historiske aktionærer blev udvandet i forbindelse med fortegningsemissionen i 2009 (118) og igen i forbindelse med stabilitetsfondens rekapitalisering (foranstaltning B4) og den private kapitaltilførsel i 2013 og marts 2014. Aktieposten ejet af bankens aktionærer, der på daværende tidspunkt omfattede de investorer, som havde indskudt kapital i 2009, blev f.eks. reduceret fra 100 % forud for rekapitaliseringen i foråret 2013 til blot 2,3 % efter rekapitaliseringen. Banken har desuden ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. Ud over de historiske aktionærers del af byrden har banken rejst en betydelig privat kapital siden krisens begyndelse i 2008, nemlig 807 mio. EUR i 2009, 1 444 mio. EUR i 2013 og 1 750 mio. EUR i 2014.
7.6.3.3. Efterstillede kreditorers del af byrden
(348)
Bankens indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken har gennemført en række tiltag vedrørende passivstyring for at generere kapital, jf. betragtning 134.
(349)
De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente som angivet i betragtning 143. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret en passende byrdefordeling med hensyn til bidrag fra bankens indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer, og at kravene i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.
7.6.3.4. Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling
(350)
Sammenholdt med den samlede modtagne statslige rekapitalisering er egetbidraget og byrdefordelingen, navnlig i form af salg af aktier og reduktion af udlånsporteføljen, meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. Reduktionen vedrører kun de udenlandske aktiviteter, der tegner sig for en begrænset del af bankens aktiviteter (119), og det er ikke hensigten at reducere udlåns- og indlånsporteføljen i Grækenland i forbindelse med omstruktureringen, der tværtimod er steget markant i det seneste år efter overtagelserne. Kommissionen tager imidlertid hensyn til de forhold, der er anført i afsnit 7.6.1, og navnlig til det forhold, at den modtagne støtte er delvist omfattet af undtagelsen i punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at acceptere et lavere egetbidrag og en lavere byrdefordeling. Kommissionen bemærker ligeledes på den positive side, at banken rejste 1 444 mio. EUR på markedet i maj 2013 og 1 750 mio. EUR i marts 2014, […]. Den kapital, der blev rejst i marts 2014, blev desuden rejst til en aktiekurs svarende til den aktiekurs, som stabilitetsfonden tegnede aktier til i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4). Den høje emissionskurs begrænsede således udvandingen af stabilitetsfonden. Banken tilbagebetalte ligeledes præferenceaktierne (foranstaltning A). Under hensyntagen til disse faktorer kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at omfatte tilstrækkelige foranstaltninger vedrørende egetbidraget og byrdefordelingen med henblik på at begrænse støtten til det nødvendige minimum.
7.6.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(351)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe moral hazard-problemer og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.
(352)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapitalstøtte fra staten svarende til 23,7 % af dens risikovægtede aktiver (120). Derudover fik banken likviditetsgarantier i 2010 for et beløb på 9,9 mia. EUR og statsobligationslån for et beløb på 1,3 mia. EUR, der tilsammen svarede til næsten 25 % af bankens balance. Banken modtog desuden statsgaranteret ELA. Foranstaltninger til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed nødvendige i lyset af det store støttebeløb. Derudover har banken store markedsandele i Grækenland. Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, Geniki, de overførte cypriotiske aktiviteter og MBG øgede bankens markedsandele. Efter disse overtagelser beløb bankens andel af indlån i Grækenland sig til 29 % ved udgangen af 2013, og markedsandelen af boliglån, forbrugerlån og erhvervslån var henholdsvis 25 %, 22 % og 35 % (sammenholdt med henholdsvis 10 %, 8 %, 8 % og 14 % i 2011) (121).
(353)
Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder i vidt omfang skyldtes eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, der har rystet den græske økonomi siden 2008, som allerede anført i betragtning 74 i Piraeus-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe moral hazard-problemer er således mindsket. Som anført i afsnit 7.6.1 i denne afgørelse er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne mindre i lyset af disse faktorer og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger. Af disse grunde kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at hensigten med omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb og de store markedsandele ikke er at nedbringe balancen og udlån i Grækenland. Det ville imidlertid være problematisk, hvis den mest støttede bank blandt de fire store græske banker og den bank, som voksede mest som følge af opkøb i de seneste år, fortsat voksede hurtigere i omstruktureringsperioden end markedet med risiko for at fortrænge de mindre støttede banker. Kommissionen glæder sig derfor over tilsagnet om, at banken ikke vil vokse hurtigere end markedet.
(354)
Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige rekapitaliseringer satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder.
(355)
Kommissionen bemærker, at banken ud over den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering fortsat vil nedgeare og omstrukturere sine udenlandske aktiver inden den 30. juni 2018 (122). Derudover gav banken tilsagn om ikke at anvende statsstøtte til at finansiere flere aktiviteter på dette område. Statsstøtten vil således ikke blive anvendt til at fordreje konkurrencen på disse udenlandske markeder.
(356)
Grækenland har også givet tilsagn om, at banken ikke vil foretage dyre opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og f.eks. ikke til vækst på udenlandske markeder.
(357)
Tilsagnet om at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indlån, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en korrekt kreditrisikovurdering vil ligeledes forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.
(358)
Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
7.6.5. Tilsyn
(359)
I medfør af afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (123) fra Grækenland vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som allerede er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, indtil udgangen af omstruktureringsperioden, dvs. den 31. december 2018, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Kommissionen mener derfor, at der er sikret et korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
7.6.6. Konklusion vedrørende foreneligheden af foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 med omstruktureringsmeddelelsen
(360)
Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilaget til denne afgørelse sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, at den er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget, at den på en hensigtsmæssig måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i denne afgørelse, og at den er proportional. Omstruktureringsplanen og de tilsagn, der blev forelagt Kommissionen, opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen.
8. KONKLUSION
(361)
Kommissionen beklager, at Grækenland ulovligt har gennemført støtteforanstaltning B2, B3 og B4 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, eftersom foranstaltningerne blev gennemført, før de formelt blev anmeldt. Disse foranstaltninger samt de øvrige foranstaltninger, der er analyseret i denne afgørelse kan imidlertid anses for at være forenelige med det indre marked -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, der er gennemført af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:
a)
likviditetsstøtten i en nødsituation tilført Piraeus Bank S.A. af den græske centralbank og garanteret af Grækenland (foranstaltning L2)
b)
den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Piraeus Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)
c)
tilsagnserklæringen på 1 082 mio. EUR afgivet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. den 20. december 2012 (foranstaltning B3)
d)
rekapitaliseringen på 5 891 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4)
e)
rekapitaliseringen på 524 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning C).
2. I lyset af omstruktureringsplanen for Piraeus Bank Group, der omfatter Piraeus Bank S.A. og alle bankens datterselskaber og filialer, og som blev fremlagt den 25. juni 2014, og Grækenlands tilsagn af samme dato er følgende statsstøtte forenelig med det indre marked:
a)
kapitaltilførslen på 750 mio. EUR ydet af Grækenland til Piraeus Bank S.A. i maj 2009 og december 2011 i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)
b)
likviditetsstøtte i en nødsituation tilført Piraeus Bank S.A. af den græske centralbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb på 30,4 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)
c)
den første midlertidige rekapitalisering på 4,7 mia. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i maj 2012 (foranstaltning B1)
d)
den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)
e)
tilsagnserklæringen om 1 082 mio. EUR afgivet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. den 20. december 2012 (foranstaltning B3)
f)
rekapitaliseringen på 5 891 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4)
g)
rekapitaliseringen på 524 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning C).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2014.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/455 HATÁROZATA
(2014. július 23.)
a Görögország által a Piraeus Bankcsoportnak a Piraeus Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával kapcsolatban végrehajtott SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2014) 5217. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a fenti rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. A PIRAEUS BANKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
(1)
2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (2). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette a Pireaus Bankot (a továbbiakban: a Bank (3)).
(2)
A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag.
(3)
2010. július 23-án a görög hatóságok szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32787 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.
(4)
A Bank több ízben is kedvezményezettje volt a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak és államkötvénykölcsönöknek (4). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”).
(5)
2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 4 700 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”).
(6)
2012. május 10-én a görög hatóságok hivatalosan értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34826 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották.
(7)
2012. július 27-i határozatával a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („a Pireaeus-eljárás megindításáról szóló határozat”) (5).
(8)
2012 decemberében a HFSF egy 1 553 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 1 082 millió EUR teljes összeg erejéig (6). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 20-án jelentették be a Bizottságnak (7).
(9)
2012 szeptemberében a Bank bejelentette, hogy meg kívánja vásárolni a Genikit a Société Générale S.A.-tól („Société Générale”). Szeptember és október során a Bizottság számos alkalommal tartott telekonferenciát és váltott e-maileket a görög hatóságok és a Bank képviselőivel a Geniki felvásárlását illetően.
(10)
2012. október 19-én a Bank részvényvásárlási megállapodást írt alá a Société Générale-lal a Société Générale Genikiben fennálló teljes részesedésének (99,08 %) felvásárlásáról.
(11)
2012. december 12-én a Bizottság szolgálatai levelet küldtek Görögországnak, amely tartalmazta a Geniki felvásárlásának előzetes értékelését is.
(12)
2013. február 26-án a Bank értesítette a Bizottságot a Millennium Bank Greece S.A.-ra („MBG”) irányuló vételi szándékáról. A Bizottság számos alkalommal tartott telekonferenciát és váltott e-maileket a görög hatóságok és a Bank képviselőivel az MBG felvásárlását illetően.
(13)
2013. március 25-én a Bizottság szolgálatai levelet küldtek Görögországnak, amely tartalmazta az MBG felvásárlásának előzetes értékelését is.
(14)
2013. április 22-én a Bank bejelentette, hogy megállapodott a Millennium Banco Comercial Portuguessel („BCP”) az MBG teljes részvénytőkéjének felvásárlásáról, valamint a Piraeus következő tőkeemelésében való BCP-részesedésről.
(15)
2013. június 3-án a HFSF az első és második áthidaló feltőkésítést részben saját tőkére váltotta, összesen 5 891 millió EUR értékben. A HFSF további 1 094 millió EUR összegű tőkeinjekcióval látta el a Bankot, a Görög Mezőgazdasági Bank („ATE”) és a három ciprusi bank görög fiókjai működőképes részének a Bank általi felvásárlásakor vállalt kötelezettségeknek megfelelően (lásd az 1.2. szakaszt). A magánbefektetők további 1 444 millió EUR összegű tőkeinjekciót biztosítottak. A feltőkésítés teljes összege 8 429 millió EUR, a megnevezése pedig „a 2013. tavaszi feltőkésítés”.
(16)
2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről.
(17)
2014. június 25-én a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal történő ellátását a görög banktámogatási program szerint.
(18)
A közigazgatási eljárás során a Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel.
(19)
Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor.
1.2. A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
1.2.1. Az ATE bankkal kapcsolatos eljárás
(20)
2011 áprilisában Görögország 1 445 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott az ATE-nak (az összeg tartalmazta az eredetileg a görög feltőkésítési programban nyújtott 675 millió EUR-t). Az ATE továbbá 6 103 millió EUR összegű likviditási támogatásban részesült. 2011. május 23-i határozatával a Bizottság jóváhagyta ezen, az ATE szerkezetátalakítási tervén alapuló intézkedéseket („az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozat”) (8).
(21)
2011. december 29-én Görögország 290 millió EUR értékben vállalt részt az ATE tőkejogosultság-kibocsátásában.
(22)
2012. március 22-én Görögország benyújtotta a Görög Nemzeti Bank jelentését, amely az ATE vételi és beolvasztási eljárás (9) útján történő szanálására tett javaslatot az ATE egyes eszközei és kötelezettségei („az ATE átvitt tevékenységei”) tekintetében, míg a fennmaradó eszközök és kötelezettségek szanálása egy rossz bankon keresztül történne.
(23)
2012 júliusában a Bank bejelentette, hogy beolvasztás útján felvásárolja a felszámolás alatt álló ATE működőképes részét.
(24)
Akkor a HFSF vállalta, hogy fedezi a Banknak a megvásárolt eszközökből eredő tőkeigényét. 2013. január 27-én a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy az ATE átvitt tevékenységei megszerzésének eredményeként, szabályozási célból igényelt tőke összege 570 millió EUR, amelyet a HFSF fedez.
(25)
2013. május 3-i határozatával (10) („az ATE felszámolásáról szóló határozat”) a Bizottság megállapította, hogy az ATE átvitt tevékenységeinek átruházásakor nyújtott támogatási intézkedések nem a Bank részére nyújtott állami támogatásnak minősülnek, hanem az ATE átvitt tevékenységeinek nyújtott állami támogatásnak. Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető lenne, ha az ATE átvitt tevékenységeit tartalmazó Bank szerkezetátalakítási terve lehetővé teszi a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását.
(26)
2013 júniusában a HFSF a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében 570 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (11).
1.2.2. A Bank of Cyprus, a Cyprus Popular Bank és a Hellenic Bank („a három ciprusi bank”) görögországi műveleteivel kapcsolatos eljárás
(27)
Az eurócsoport 2013. március 15-i rendkívüli ülését (12) követően a ciprusi hatóságok és az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) politikai megállapodásra jutottak a jövőbeli makrogazdasági kiigazítási program alapjául szolgáló szakpolitikát illetően. Egyebek mellett főként abban állapodtak meg, hogy a három ciprusi bank görögországi műveleteit egy görög bankhoz kell átvinni.
(28)
A Bank és a többi görög bank jelezte, hogy felvásárolná a három ciprusi bank görögországi műveleteit.
(29)
2013. március 22-én a HFSF hozzájárult ahhoz, hogy a Bank ajánlatot tegyen a három ciprusi bank görög bankfiókjainak, betéteinek és hiteleinek felvásárlására. A Bank ajánlatának feltétele az volt, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott saját tőke összege egyezzen meg a felvásárolt vállalkozásért fizetett árral.
(30)
A görög hatóságok és a HFSF körültekintően tájékoztatták a Bizottság szolgálatait a folyamat alakulásáról, valamint a felvásárlás feltételeiről.
(31)
2013. március 26-án a Bank adásvételi és átruházási megállapodást kötött külön-külön a három ciprusi bankkal a görögországi tevékenységeiket illetően (betétek, hitelek és fiókhálózat).
(32)
A 2013. márciusi megállapodás értelmében a HFSF 524 millió EUR-s tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (13), hogy az fedezni tudja az említett eszközök felvásárlásából eredő tőkeszükségleteit.
2. LEÍRÁS
2.1. A BANK ÉS NEHÉZSÉGEI
2.1.1. A görög bankszektor általános környezete
(33)
Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.
1. táblázat
Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008-2013
Görögország
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reál-GDP-növekedés, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Forrás:
Eurostat, online elérhető itt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban. A legnagyobb görög bankok PSI-vel kapcsolatos teljes veszteségét a 2. táblázat foglalja össze.
2. táblázat
A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)
Bankok
GGB-k névértéke
Államhoz kötődő hitelek névértéke
Névérték összesen
GGB-k PSI vesztesége
Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége
Összes bruttó PSI veszteség
Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (%)
Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o.
(35)
Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, az IMF és az EKB közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (17). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (18). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.
3. táblázat
A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.)
Összes bruttó PSI veszteség (2011. dec.)
A PSI-vel kapcsolatos tartalékok (2011. jún.)
Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2011. dec.)
Belső tőke- termelés
Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.)
Tőkekövetelmények
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o.
(36)
A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (19). A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy csak a négy legnagyobb bank (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) nyújtott be megvalósítható tőkebevonási terveket (20). Ezek 2012 májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től.
(37)
2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (21) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek egyre emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított ELA (rendkívüli likviditási segítségnyújtás) formáját.
(38)
2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a befektetők által a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (22). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején az új GGB-kre elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) nagy része véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (23).
(39)
2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második áthidaló feltőkésítést kapott a HFSF-től.
(40)
2013 tavaszán a négy bank áthidaló feltőkésítése törzsrészvényben megvalósuló állandó feltőkésítéssé alakult át, amellyel a HFSF a négy bank mindegyikében több mint 80 % -a részesedést szerzett. Azon bankok esetében, amelyeknek sikerült előre meghatározott mennyiségű magántőkét vonzaniuk (a Bank, az Alpha Bank és a National Bank of Greece), a HFSF szavazásra nem jogosító részvényeket kapott, a magánbefektetők pedig opciós utalványt kaptak a HFSF részvényeire.
(41)
2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-t tartalmazott. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte.
(42)
A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank 2013 őszén új stresszteszt gyakorlatot („a 2013-as stresszteszt”) indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint. A Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkeigények értékelését.
(43)
A 2013-as stresszteszt szerinti tőkeigény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (24) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.
4. táblázat
A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1)
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2013. jún.) (2)
CLP-k görög kockázatra (3)
CLP-k külföldi kockázatra (25) (4)
Belső tőketermelés (5)
Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6)
Tőkekövetelmények (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében.
(45)
2014. március vége és május eleje között a bankok folytatták a tőkeemelést.
2.1.2. A kedvezményezett
(46)
A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Közép-, Kelet- és Délkelet-Európában (Románia, Bulgária, Szerbia, Albánia, Ukrajna és Ciprus). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, treasury, tőkepiacok és befektetési banki szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 30-án a Bank összesen 18 597 embert foglalkoztatott (28).
(47)
A Bank részt vett a PSI programban, és 7,7 milliárd EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. A PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 911 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (29). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit.
(48)
A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.
5. táblázat
A Piraeus Bank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013
Eredmény
(millió EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Nettó kamatjövedelem
1 207
1 194
1 047
1 664
Üzemi eredmény összesen
1 510
1 245
1 921
2 205
Működési költségek összesen
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Tartalékolás előtti jövedelem
625
405
989
525
A hitelkockázat fedezése által okozott értékvesztés miatti veszteségek
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
A GGB-kkel és a PSI-re jogosult hitelekkel kapcsolatos értékvesztés
(5 911)
Negatív goodwill
351
3 810
Nettó eredmény
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Szelektív volumenadatok
(millió EUR)
2010. december 31.
2011. december 31.
2012. december 31. (30)
2013. december 31. (31)
Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen
(nettó)
40 150
35 634
44 613
62 366
Letétek
29 475
21 796
36 971
54 279
Eszközök összesen
57 561
49 352
70 408
92 010
Saját tőke összesen (32)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy - a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 911 millió EUR (33)) veszteségen kívül - a Bank 2012 közepéig csökkenő jövedelemtől (amelynek okát - többek között - a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások. Ez a helyzet valamelyest javult, miután a Bank 2012 júliusában megkezdte a felvásárlásokat.
(50)
A 2013-as stresszteszt szerint a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 465 millió EUR-ra becsülte.
(51)
2014 márciusában a Bank 1 752 millió EUR összegű tőkeemeléshez folyamodott, amelyet az (50) preambulumbekezdésben említett tőkeigény fedezésére, valamint a Görögország tulajdonában álló, 940 millió EUR értékű elsőbbségi részvények visszafizetésére használt fel (34). Az Eurobank 2014. április tőkeemelésével ellentétben a HFSF nem vállalt kötelezettséget arra, hogy elégtelen magánbefektetői kereslet esetén a tőkeemelés keretében tőkeinjekciót nyújtson a Banknak. A Bank tőkeemelése a nemzetközi befektetők számára elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (ez a részvényesek elővásárlási jogainak érvénytelenítésével megvalósuló tőkeemelés), valamint Görögországon belül nyilvános kibocsátás formájában zajlott. A jegyzési árat részvényenkénti 1,7 EUR-ban állapították meg.
(52)
A tőkeemelést követően a Bank 2014. május 22-én bejelentette, hogy 750 millió EUR összegben visszavásárolta a görög államtól az elsőbbségi részvényeket (35).
2.2. A BANK TULAJDONSZERZÉSE GÖRÖG BANKTEVÉKENYSÉGEKBEN
2.2.1. Az ATE felvásárlása
(53)
Az ATE 1929-ben, Görögországban jött létre non-profit szervezetként. Az 1990-es évek elejéig az ATE pénzintézetként arra szakosodott, hogy a mezőgazdasági ágazat fejlesztését támogassa a görög állam nevében. 2000 decemberében a vállalatot jegyezni kezdték az athéni értéktőzsdén. 2011. november 14-én 89,9 %-os részesedésével Görögország volt az ATE fő részvényese.
(54)
Az ATE működött mind a lakossági, mind a vállalati banki tevékenységek terén, olyan pénzügyi szolgáltatásokat nyújtott, mint például a biztosítási tevékenység és lízingelés, továbbá jelentős részesedést vásárolt a nem pénzügyi szektorban működő vállalatokban is, beleértve a cukor- és tejtermék-gyártást.
(55)
2012 júliusában az ATE szolgáltatásait 468 bankfiókból álló, 5 024 főt foglalkoztató hálózatán keresztül nyújtotta. 2012 júliusában a teljes betétállomány 14,9 milliárd EUR-t tett ki, teljes eszközállománya 21,8 milliárd EUR volt (36).
(56)
2006 óta az ATE Görögországon kívül is kínálta szolgáltatásait, az ATE Bank Romániában 74 % -os részesedéssel, a közös társasági tőkéből pedig 20,3 %-os részesedéssel rendelkezett, valamint az AIKBanka Szerbiában az elsőbbségi részvények 25 %-a állt a tulajdonában.
(57)
Az ATE nehézségei még a görög államadósság-válság előtt kezdődtek, elsősorban a rossz minőségű eszközök és az értékvesztés-elszámolás előtti hagyományosan alacsony jövedelmezőség miatt. A görög államadósság-válság továbbá kétféleképpen érintette az összes görög bankot, köztük az ATE bankot is: (i) Görögország veszített a nemzetközi hitelpiachoz való hozzáféréséből, ez pedig súlyosan érintette a görög bankok likviditási helyzetét, továbbá (ii) romlott az eszközök minősége, és nőtt az értékvesztés.
(58)
2011 áprilisában Görögország 1 445 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott az ATE-nak (az összeg tartalmazta az eredetileg a görög feltőkésítési programban nyújtott 675 millió EUR-t). Az ATE továbbá 6 103 millió EUR összegű likviditási támogatásban részesült. A Bizottság ezeket az intézkedéseket az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozatában hagyta jóvá.
(59)
Ennek ellenére 2011 második félévében az ATE tőkehelyzete jelentősen romlott, elsősorban a PSI-programban való részvétele miatt. A 2. táblázat szerint a PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 4 329 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázat szerint az ATE átvitt tevékenységeinek becsült tőkeigénye 4 920 millió EUR volt.
(60)
2012. március 22-én Görögország benyújtotta a Görög Nemzeti Bank jelentését, amelyben az ATE vételi és beolvasztási eljárás útján történő szanálására tett javaslatot az ATE átvitt tevékenységei tekintetében, míg a fennmaradó eszközök és kötelezettségek szanálása egy rossz bankon keresztül történne. A Bank és egy másik nagy görög bank nem kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be a HFSF-hez. 2012. július 26-án a HFSF igazgatótanácsa elfogadta a Bank ajánlatát.
(61)
2012. július 27-én a Görög Nemzeti Bank megkezdte az ATE átvitt tevékenységeinek a Bankhoz történő átvitelét (37).
(62)
Mivel a ATE tevékenységei forgalmi értéken kevesebb eszközt tartalmaztak, mint kötelezettséget, a Görög Nemzeti Bank 2013. január 28-i döntésével összhangban a HFSF-nek kellett az átvitt eszközök és átvitt kötelezettségek közötti különbözetet, azaz a finanszírozási hiányt fedeznie. A Görög Nemzeti Bank auditált adatok alapján megállapította, hogy a finanszírozási hiány 7 471 millió EUR lenne, a HFSF pedig 7 471 millió EUR értékben nyújtott a Banknak az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap által kibocsátott kötvényeket („EFSF kötvények”).
(63)
Továbbá a HFSF kötelezettséget vállalt arra, hogy tőkével látja el a Bankot annak érdekében, hogy a ATE átvitt tevékenységeit legfeljebb 9 %-ig feltőkésítse. Ezt az összeget eredetileg 500 millió EUR-ra becsülték, de a végösszeget végül 570 millió EUR-ban állapították meg. A HFSF a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében nyújtott a Banknak egy utolsó tőkeinjekciót, törzsrészvények ellenében.
(64)
A Bank az ATE átvitt tevékenységeit 95 millió EUR-ért vásárolta meg.
2.2.2. A Geniki felvásárlása
(65)
A Geniki 1937-ben létesült. A Geniki a lakossági banki, vállalati banki és tőkepiaci szolgáltatások ágazatában nyújtott pénzügyi szolgáltatásokat. 2004-ben a Société Générale megszerezte a Geniki részvényeinek többségét. A Geniki 2012. december 31-i adatok szerint 104 bankfiókkal és 1 391 alkalmazottal rendelkezett (38). Az eszközállomány összesen 2,6 milliárd EUR-t tett ki, a teljes nettó hitel 1,9 milliárd EUR-t, a betétállomány pedig mintegy 2 milliárd EUR-t (39).
(66)
A görög adósságválság rendkívül negatívan hatott a bankszektor teljesítményére. A görög bankoknak a PSI-programban való részvétele továbbá tőkehelyzetük gyors romlásához vezetett. A 2. táblázat szerint a Geniki PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 292 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázat szerint a Geniki átvitt tevékenységeinek becsült tőkeigénye 281 millió EUR volt, ezt a Görög Nemzeti Bank által végzett stresszteszt alapján számították ki.
(67)
2012 júniusában a Société Générale mind a négy nagy görög bankot felkereste, hogy megpróbálja eladni nekik a Genikit. A Bank volt az egyetlen, amelyet érdekelt a Geniki felvásárlása.
(68)
A Société Générale és a Bank közötti, a Geniki értékesítéséről szóló tárgyalások eredményeként 2012. október 19-én hivatalos megállapodás született az alábbiakról: (i) a Société Générale eladja, a Bank pedig megvásárolja a Société Générale-nak a Genikiben fennálló 99,08 % -os részesedését, továbbá (ii) a Société Générale átruházza, a Bank pedig felvásárolja a Geniki részvénytőke-előlegének 100 %-át, amelyet a Société Générale jegyzett és a jövőben jegyezni fog. A Société Générale végül beleegyezett abba, hogy körülbelül 290 millió eurós előleget fizet a Geniki-nek, és körülbelül 170 millió EUR összegben jegyez a Bank által kibocsátott kötvényeket. A Bank ezután a Genikit 1 millió EUR-ért vásárolta meg.
(69)
2012. december 14-én a Bank bejelentette, hogy lezárult a Genikinek a Société Générale-tól történő felvásárlása.
2.2.3. A három ciprusi bank görögországi műveleteinek felvásárlása
(70)
A Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank és Hellenic Bank 1899-ben, 1901-ben, illetve 1976-ban létesült.
(71)
Az eurócsoport 2013. március 15-i rendkívüli ülését követően megállapodás született a Ciprusnak az Európai Unió, az IMF és az EKB által nyújtott bankmentő-csomag főbb paramétereiről. A Görög Rendszerstabilitási Tanács („HSSB”) egyhangú javaslatot tett a három ciprusi bank görögországi bankfiókjaiban elhelyezett görög eszközöknek és kötelezettségeknek egy létező görög bankhoz történő átviteléről. A HSSB főként azt állapította meg, hogy „a […] (40) megállapodás teljes körű biztosítékot jelent [a három ciprusi bank] görögországi bankfiókjainak betétesei számára, óvja a görög közérdeket és pénzügyi stabilitást, és nem terheli a görög államadósságot”.
(72)
A Görög Nemzeti Bank feladata volt a görög bankok részéről fennálló potenciális érdekeltség feltárása, és ebben az összefüggésben részvételi szándék kifejezésére való felhívást tett közzé. Továbbá az HFSF beleegyezett a (felvásárló részéről) a három ciprusi bank görög fiókjainak felvásárlásából eredő tőkeigények fedezésébe.
(73)
A 6. táblázat összefoglalja a három ciprusi banknak a Bankhoz átkerülő eszközeit és kötelezettségeit („ciprusi átvitt tevékenységek”).
6. táblázat
A három ciprusi bank átvitt tevékenységei
Átvitt tevékenységek
Eszközök
Minden görögországi hitel, a lízinget és faktoringot is beleértve
Tengeri szállításhoz kacsolódó hitelek és egyéb, Görögországból származó és ott kezelt hitelek, amelyek a ciprusi hitelállomány részét képezik
Befektetett eszközök (kivéve a halasztott adóköveteléseket)
Kötelezettségek
A három ciprusi bank Görögországban elhelyezett betétei
Forrás:
Működési feltételek, A ciprusi bankokban fennálló görög eszközök kimetszése és értékesítése, 2013. április 10.
(74)
A Bankhoz átvitt eszközök értéke mintegy 18,9 milliárd EUR, a kötelezettségek összege pedig mintegy 15 milliárd EUR. A tranzakció részes felei azonban megállapodtak abban, hogy figyelembe veszik a ciprusi bankokról szóló PIMCO-jelentésben előrejelzett, kedvezőtlen forgatókönyv szerinti veszteségek összegét (41). A PIMCO jelentés szerint át a Bankhoz átvitt eszközök értéke körülbelül 16,5 milliárd EUR-t tett ki. Az átvitt kötelezettségek értéke körülbelül 14,5 milliárd EUR volt.
(75)
2013. március 21-én és 22-én csak három bank - köztük a Bank - nyújtott be nem kötelező érvényű ajánlatot.
(76)
2013. március 22-én a HFSF hozzájárulását adta ahhoz, hogy a Bank felvásárolja a három ciprusi bank görögországi műveleteit. A Bank által a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásáért fizetett teljes ellenérték 524 millió EUR volt. Elsősorban arról született megállapodás, hogy a Bank 237 millió EUR-t fizet a Bank of Cyprus átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért, 258 millió EUR-t a Cyprus Popular Bank átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért, és 29 millió EUR-t a Hellenic Bank átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért.
(77)
2013 júniusában a 2013. tavaszi feltőkésítés (42) keretében a HFSF 524 millió EUR összegű tőkeinjekcióval látta el a Bankot, a vételár fedezése céljából.
2.2.4. Az MBG felvásárlása
(78)
Az MBG 2000-ben létesült. Az MBG 2012. december 31-i adatok szerint 119 bankfiókkal és 1 174 alkalmazottal rendelkezett (43).
(79)
2013. április 22-én a Bank végleges megállapodást kötött a BCP-vel az MBG teljes társasági tőkéjének felvásárlásáról, valamint a Bank következő tőkeemelésében való BCP-részesedésről.
(80)
E megállapodás szerint az alárendelt és az előre sorolt hitelek saját tőkére történő átváltásával a BCP 400 millió EUR-val járul hozzá az MBG szabályozási célú feltőkésítéséhez (amelyből 139 millió EUR-t a BCP már 2012 decemberében befizetett). Továbbá az MBG visszafizeti a BCP által az MBG részére korábban nyújtott összes finanszírozást, két részletben: 650 millió EUR a tranzakció lezárásának napján fizetendő, a tranzakció lezárásától számított hat hónapon belül kell megfizetni körülbelül 250 millió EUR-t. Végül a BCP 400 millió EUR-val járul hozzá a Bank elővételi jogot nem biztosító, zártkörű részvénykibocsátással történő feltőkésítéséhez. A Bank ekkor a teljes mértékben feltőkésített MBG 1 millió EUR-ért vásárolja fel.
(81)
2013. június 19-én a Bank bejelentette, hogy az MBG felvásárlása lezárult.
2.2.5. A felvásárlások együttes hatásának áttekintése
(82)
A 7. táblázat áttekintést nyújt arról, hogy az egymást követő felvásárlások Görögországban milyen hatást gyakoroltak a Bank méretére és formájára (a kevés román eszközt is tartalmazó ATE átvitt tevékenységeket leszámítva egyik felvásárolt intézmény sem rendelkezett külföldi eszközökkel). E felvásárlások eredményeként jelenleg a Bank rendelkezik a legnagyobb piaci részesedéssel a görög bankbetét- és hitelpiacon.
7. táblázat
Az egymást követő felvásárlásoknak a Pireus méretére gyakorolt hatása Görögországban
2012.12.31.
Csak Görögország
A Piraeus külön
ATE
Geniki
Ciprusi bankok
MBG
ÚJ CSOPORT
Bruttó hitelösszeg
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
az új csoport része
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Nettó hitelek
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
az új csoport része
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Letétek
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
az új csoport része
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Alkalmazottak
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
az új csoport része
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Bankfiókok
325
460
104
307
120
1 316
az új csoport része
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Forrás:
a Piraeus Bank által 2014. június 10-én szolgáltatott adatok
2.3. TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.3.1. A görög banktámogatási program alapján a Banknak nyújtott támogatási intézkedések (L1 és A intézkedés)
(83)
A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján.
2.3.1.1. A garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerint adott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(84)
A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2010-ben a Bank az állam által garantált kötvényeket bocsátott ki összesen 9,9 milliárd EUR összegben. Görögország államkötvényben 1 289 millió EUR összegű hitelt nyújtott a Banknak. 2014. március végén az államkötvényekbe fektetett összeg 1 024 millió EUR volt (44).
(85)
A görög hatóságok által a Bizottsághoz 2014. június 25-én benyújtott, a Bank szerkezetátalakítására vonatkozó tervben a görög hatóságok engedélyt kértek arra, hogy a görög banktámogatási program keretében a szerkezetátalakítási időszak alatt tovább nyújthassanak garanciát és államkötvényben hitelezzenek a Bank számára, amennyiben felmerül ilyen likviditástámogatás iránti igény, bár ez várhatóan nem fog megtörténni.
2.3.1.2. A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítési intézkedés (A intézkedés)
(86)
2009 májusában és 2011 decemberében a Bank a görög banktámogatási program újratőkésítési intézkedése keretében 370 millió, illetve 380 millió EUR összegben kapott tőkeinjekciót, ez összesen 750 millió EUR (A. intézkedés), ami a Bank akkori, kockázattal súlyozott eszközei („RWA”) (45) körülbelül 2,1 %-ának felel meg.
(87)
A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt.
(88)
2014. május 22-én a Bank - az (52) preambulumbekezdésben leírtak szerint - visszavásárolta az elsőbbségi részvényeket.
2.3.2. Államilag garantált ELA (L2 intézkedés)
(89)
Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb […] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet.
(90)
Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (46). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak […] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére.
(91)
2011. december 31-én a Bank 11,64 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt, míg 2012. december 31-én 31,4 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe (47). A 2013-ban bekövetkezett jelentős csökkenést követően a Bank 2013 végéig mindössze 750 millió EUR-t kapott az államilag garantált ELA-ból.
2.3.3. A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)
(92)
2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
8. táblázat
A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések
1. áthidaló feltőkésítés - 2012. május
(millió EUR)
2. áthidaló feltőkésítés - 2012. dec.
(millió EUR)
Kötelezettségvállalási nyilatkozat - 2012. dec.
(millió EUR)
A 2013. májusi feltőkésítésben való részesedés
(millió EUR) (48)
Intézkedés
B1
B2
B3
B4
Összeg
(millió EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Az első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(93)
A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (14)-(33) preambulumbekezdése részletesen leírja a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi.
(94)
2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 5 milliárd EUR összegig.
(95)
A B1 intézkedés alapján 2012 májusában a HFSF 4,7 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (53) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növeljen tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik.
(96)
Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF által a Banknak nyújtott kiegészítő tőkehozzájárulásnak számít (49).
2.3.3.2. A második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(97)
2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra.
(98)
Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 20-án a HFSF végrehajtotta a második, 1 553 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek.
2.3.3.3. A 2012. december 20-i kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(99)
A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 20-án a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 1 082 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés).
(100)
A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükséglet fedezésére (7 335 millió EUR (50)).
2.3.3.4. A HFSF részesedése a 2013 tavaszi feltőkésítésből (B4 intézkedés), valamint a B1 és B2 intézkedés részleges visszafizetéséből
(101)
2013. április 23-án a Bank részvényeseinek közgyűlése jóváhagyott egy 8 429 millió EUR-s tőkeemelést (51). Ezt az összeget az alábbiak összegeként számították ki:
i.
a 2012-es stresszteszt során megállapított tőkeigény fedezését szolgáló 7 335 millió EUR; ebből a HFSF 5 891 millió EUR-t jegyzett (B4 intézkedés), a magánbefektetők pedig 1 444 millió EUR-t;
ii.
a HFSF által az ATE Bank felvásárolt üzletrészéből adódó szabályozói tőkekövetelményeknek való megfelelés céljából nyújtott 570 millió EUR tőkeinjekció, amelyre 2012 júliusában vállalt kötelezettséget; a szóban forgó intézkedést a Bizottság az ATE felszámolásáról szóló határozatában értékelte, amelyben megállapította, hogy az nem minősül a Banknak nyújtott állami támogatásnak;
iii.
a három ciprusi bank görögországi műveletei vételárának kifizetéséből eredő tőkeigény fedezése céljából a HFSF által nyújtott 524 millió EUR tőkeinjekció; a tőkeemelés ezen része felel meg a C intézkedésnek (52).
(102)
Az új részvények árfolyamát részvényenként 1,70 EUR-ban állapították meg, amely az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyam 50 %-ának felel meg.
(103)
2013. június 3-án a Bank igazgatótanácsa kiadott 3 888 268 914 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,70 EUR áron (53). 2013. június 28-án a Bank bejelentette (54), hogy az igazgatótanács igazolja a 8 429 millió EUR végösszegű részvénytőke-emelés teljes kifizetését, a támogatási összegeket is beleértve.
(104)
A Bank részvénytőke-emeléséből a magánrészesedés összege 1 444 millió EUR volt (55). Ez az összeg tartalmazza a BCP-nek a (80) preambulumbekezdésben leírtak szerinti részesedését.
(105)
Így a HFSF részesedése a Bank részvénytőke-emeléséből 6 985 millió EUR-t tett ki.
(106)
A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 81 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált (56). A HFSF opciós utalványokat bocsátott ki, a magánbefektetők így minden egyes jegyzett részvényhez külön opciós utalványt kaptak, ellenszolgáltatás nélkül (57). Minden egyes opciós utalvány magában foglalja a HFSF 4,48 részvényének meghatározott időközönként és lehívási áron történő megvételére irányuló jogot. Az első lehívás időpontja 2014. január 2. volt, ezt követően az opciós utalványokat 2018. január 2-ig hathavonta lehet lehívni. A lehívási ár megegyezik az 1,70 EUR-s, éves kamatlábbal növelt jegyzési árral (az első évben 4 %, a második évben 5 %, a harmadik évben 6 %, a negyedik évben 7 %, majd az utolsó hat hónapra évesített 8 %) (58).
(107)
A 2014-ben módosított HFSF előírja, hogy az opciós utalvány lehívási árát csak jogosultság kibocsátása esetén lehet kiigazítani. Ráadásul ezekre a kiigazításokra utólag kerül sor, és csupán a HFSF elővásárlási jogának értékesítéséből származó bevételek összegéig. Elővásárlási jogot nem megtestesítő részvénytőke-emelés esetén nincs kiigazítás.
2.3.4. Támogatási intézkedések a megszerzett vállalkozások számára (C intézkedés)
2.3.4.1. Az ATE banknak nyújtott támogatási intézkedések
(108)
Az (58) preambulumbekezdésben említettek szerint, az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozat idején az ATE már részesült támogatási intézkedésekből.
(109)
2011 decemberében a görög állam 290 millió EUR összegű tőkeinjekciót juttatott az ATE-ba.
(110)
A 2012. július 27-i szanálás további állami támogatást is magában foglalt, ahogyan azt a (62) és (63) preambulumbekezdés is tartalmazza. A HFSF a Banknak 7 471 millió EUR értékben nyújtott EFSF-kötvényeket a finanszírozási hiány fedezésére. A HFSF arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bankot 570 millió EUR összegben feltőkésíti.
(111)
Összességében a vételi és beolvasztási eljárással kapcsolatos támogatás 8 041 millió EUR-t tesz ki.
2.3.4.2. A három ciprusi bank görögországi műveleteivel kapcsolatos támogatási intézkedések (C. intézkedés)
(112)
Mint a (77) és a (101) preambulumbekezdésben olvasható, a három ciprusi bank görögországi műveleteinek felvásárlásakor a HFSF kötelezettséget vállalt arra, hogy 524 millió EUR összegben látja el a Bankot tőkével (C intézkedés). Ezt a kötelezettségvállalást 2013 júniusában érvényesítették (59).
2.4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
2.4.1. Belföldi műveletek
(113)
A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani.
(114)
A fő cél, hogy a görög banki műveletek visszatérjenek a jövedelmezőség és az életképesség útjára. E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét.
(115)
A működési hatékonyságot illetően a Bank már megkezdte jelentős racionalizálási programját.
(116)
2011. december 31. és 2013. december 31. között a Bank 322 fiók bezárásával csökkentette görögországi fizikai jelenlétét, figyelembe véve a felvásárolt intézményeknek a felvásárlást követő szerkezetátalakítását. A Bank 2014-ben tartotta ezt az ütemet, az első félévben […] fiókot zárt be.
9. táblázat
A görög fiókhálózat szerkezetátalakítása 2010-2014 1. félév
Időszak
2011
2012
2013
2014 1. félév
Fiókok száma az időszak kezdetekor vagy a felvásárlás időpontjában
360
918
1 316
1 037
Ebből a Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Ciprusi fiókok
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Időszak végén összesen
346
889
1 037
899
Az időszak során bezárt összes bankfiók
14
29
279
138
Forrás:
a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. és 125. oldal, valamint a 2012-es éves jelentések
(117)
A Bank a 2011-2013 közötti időszakban 2 519 fővel csökkentette görögországi banki és nem banki tevékenységeinek személyzeti állományát. Ebből 2 114 kilépés a Bank által megvalósított önkéntes kilépési programnak tulajdonítható.
10. táblázat
Görög létszámcsökkentés 2010-2013
Időszak
2011
2012
2013
Alkalmazottak létszáma az időszak kezdetekor vagy a felvásárlás időpontjában
6 370
12 616
18 628
Ebből a Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Ciprusi fiókok
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Időszak végén összesen
6 172
12 365
16 558
Létszámcsökkentés
198
251
2 070
Forrás:
a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. és 125. oldal, valamint a 2012-es éves jelentések
(118)
2013 decembere és 2017 januárja között a Bank tovább kívánja csökkenteni görögországi személyzeti állományát (16 558 főről […] főre) és fiókhálózatát (1 037 bankfiókról […] fiókra). (60) […]
(119)
A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog abban, hogy a Bank görögországi tevékenységének teljes költsége […]%-kal csökkenjen, a 2013-as évi 1 394 millió EUR-ról (61) […] millió EUR-ra 2017-ben (62). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a szerkezetátalakítási időszak végére […]% alá esik.
(120)
A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank csökkenteni a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előirányzott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétekre Görögországban fizetett kamatrés várhatóan csökkenni fog (63). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Banknak az ELA-tól és szélesebb körű eurórendszeri finanszírozástól való függése a 2012-es csoportszintű összes eszközének 45 %-áról 2017-ben […]% alá fog csökkenni (64).
(121)
A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét aránya 2017-ben […]%-ra fog csökkenni (a 2013-as 114 %-ról (65)), tőkemegfelelése pedig tovább javul.
(122)
A Bank másik stratégiai prioritása a nemteljesítő hitelek kezelése. A Bank fejleszti hitelezési eljárásait mind a hitelnyújtást (jobb biztosítékfedezet és alacsony felső határ), mind pedig a nem teljesítő hitelek kezelését illetően. A nem teljesítő hitelek aránya közel […]% lesz […]-ban/ben, majd megindul a csökkenés, és a szerkezetátalakítási időszak végére az arány […]% lesz (66). A kockázati költség (hitelveszteségből származó értékvesztés) a 2013-as közel 2 milliárd EUR-ról 2018-ra […] millió EUR alá csökken (67).
(123)
A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet növelése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban […] től kezdődően nyereséges legyen. A Bank előrejelzései szerint 2018-ban a belföldi tevékenységekből származó nyeresége meghaladja a […] milliárd EUR-t.
2.4.2. Nemzetközi banki tevékenységek
(124)
Külföldi tevékenységei jövedelmezőségének javítása céljából a Bank már megkezdte nemzetközi hálózatában jelentős költségcsökkentési programja végrehajtását. 2011 vége és 2014. márciusa között az alkalmazottak létszáma 10 %-kal csökkent 6 634 főről 5 948 főre, a bankfiókok száma pedig 18 %-kal csökkent, 499-ről 410-re (68). A Bank továbbá a költségbázis csökkentése céljából nemzetközi portfóliójának szerkezetét is egyszerűsítette (69).
(125)
A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét.
(126)
A Bank eladta amerikai leányvállalatát, amelynek eszközei 2012. szeptemberében megközelítőleg 0,7 milliárd EUR-t tettek ki (13 bankfiók és 158 alkalmazott).
(127)
A Bank 2018. június végére […] milliárd EUR-ra csökkenti a külföldi eszközöknek való kitettségét. Ez a szám […]%-os csökkenést jelent (70) 2012 végéhez képest (71).
(128)
A külföldi eszközök mértékének csökkenése kissé alacsonyabb lesz - […] milliárd EUR-ra csökken - amennyiben […] (72). Ebben az esetben a külföldi eszközöknek a 2012 végéhez viszonyított teljes csökkenése eléri a […]%-ot.
(129)
Az összes eszköz előbbiekben említett, 2018. június végére teljesítendő felső határának teljesítése helyett a Bank dönthet úgy, hogy elidegeníti […] (73). Ebben az esetben a fennmaradó tevékenységek a Bank 2012 végén fennálló összes külföldi tevékenységének legfeljebb […]%-át teszik ki.
(130)
A Bank csökkenti a külföldi leányvállalatoknak nyújtott teljes finanszírozást.
2.4.3. Magántőke-bevonás, valamint meglévő részvényesek és alárendelt hitelezők általi hozzájárulás
(131)
A Banknak jelentős tőkeösszeghez jutott a piacon, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást.
(132)
Először a Bank 2011-ben, 807 millió EUR összegű jogosultság-kibocsátás útján jutott magántőkéhez (74). A (104) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Banknak a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében is sikerült magánbefektetőktől tőkét bevonnia. A korábban meglévő részvényesek arányát erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel az után a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 81 %-át az új befektetők pedig a részvények 17 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 2 %-nyi részvénytulajdona maradt. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben.
(133)
2014 áprilisában a Bank a piacról 1 750 millió EUR tőkéhez jutott, amelyet további tőkeigénye fedezésére és a Görögország tulajdonában lévő elsőbbségi részvények visszafizetésére használt fel. Az új részvényeket 1,7 EUR értéken bocsátották ki, ez pedig megfelel a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében fizetett árnak.
(134)
A bank továbbá azzal is termelt tőkét, hogy saját, hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírjait diszkont- és névérték közötti áron visszavásárolta. 2012 márciusában a Bank felajánlotta, hogy visszavásárol néhány hibrid és alacsonyabb értékű, 2. szintbe sorolt eszközt. A piaci érték alapján meghatározott, és legfeljebb tíz százalékpontos támogatást tartalmazó árat a hibrid értékpapír névértékének 37 %-án, az alacsonyabb értékű, 2. szintbe sorolt eszköznél pedig a névérték 50 %-án állapították meg. A vonatkozó részesedési arány 52,8 %, illetve 18,2 % volt. 2013 májusában a Bank újabb forrásmenedzsment-programot indított, amelynek keretében legfeljebb 321 millió EUR értékben vásárolt vissza kintlévő értékpapírokat. A részesedési arány 20 % volt. Ezen egymást követő visszavásárlásoknak köszönhetően körülbelül 120 millió EUR értékben jutott tőkenyereséghez (75).
2.5. A GÖRÖG HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(135)
2014. június 25-én Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják az aznap benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). A mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze.
(136)
Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak 2017. december 31-ig teljesítendő maximális számát, továbbá a görögországi tevékenységeknek a 2017-es év során fennálló maximális összköltségét (76).
(137)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank csökkenti a Görögországban elhelyezett betétek költségét. A maximális nettó hitel/betét arányt 2017. december 31-ig teljesíti (77). […]
(138)
A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank 2018. június 30-ig csökkenti külföldi eszközeinek tőkeáttételét (78). Az ezen leányvállalatoknak nyújtott likviditási vagy tőketámogatást a névleges összeg tekintetében szigorúan korlátozzák, a támogatás csak bizonyos feltételek mellett nyújtható.
(139)
Görögország vállalta, hogy a Bank egyes értékpapírokat elidegenít. Ráadásul a Bank - korlátozott kivételekkel - nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (79).
(140)
Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Azt is vállalta, hogy korlátozza a Bank alkalmazottainak és vezetőinek jövedelmét (80).
(141)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank körültekintő hitelpolitikát folytat, így biztosítva, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank működőképességének és jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. A Bank szigorú szabványoknak felel meg a hitelkockázat monitorozását, valamint a hitelek szerkezetátalakítását illetően (81).
(142)
Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, például amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (82).
(143)
Végül, Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank bizonyos magatartási korlátozásoknak is meg fog felelni, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és az állami támogatás hirdetési tilalma (83).
(144)
E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni.
(145)
Ezzel szemben Görögország 2014. június 25-i beadványában jelezte, hogy az opciós utalványoknak a Bank vagy bármely állami intézmény - mint például a HFSF - általi visszavásárlása előtt a Bizottság jóváhagyását fogja kérni (84).
3. AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(146)
2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (85) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés).
(147)
Az intézkedés megfelelőségét illetően a Bizottság, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szüksége támogatásra (86). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, hogy a jövőben ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (87), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet, akik így a Bankot ellenőrizhetnék és magas fedezeti arányt is élvezhetnének. Mindenesetre a Bizottság jelezte, hogy ha az első áthidaló feltőkésítés megfelelővé minősítéséhez a Bank irányításának és főként hitelnyújtási folyamatának minőségét fenn kell tartani.
(148)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (70) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni.
(149)
Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (az állami támogatásra vonatkozó hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom a Piraeus-ra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (76) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bankot (nevezetesen a Bankot, az Eurobankot, az NBG-t és az Alpha Bankot), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság egy ellenőrző megbízott kinevezését javasolta, aki fizikailag jelen lenne a Bankban.
4. ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
4.1. A BANK ÉSZREVÉTELEI
(150)
2012. augusztus 30-án a Bizottság észrevételeket kapott a Banktól a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.
(151)
Az intézkedések megfelelőségét illetően a Bank megállapította, hogy a Görögországban és az euro-övezetben kialakult adósságválság előre nem látható körülmény volt. A 2009 májusi, az RWA 1,0 %-ával egyenértékű tőkeinjekció a globális pénzügyi piacokon tapasztalt rendkívüli nehézségekre adott közvetlen válasz volt. 2011 végén Görögország 380 millió EUR értékű kiegészítő tőkeinjekciót nyújtott, amely a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 1,1 %-ának felelt meg, ennek célja a tőkehiány ellensúlyozása volt, valamint a mélyülő recesszióból való kilábalás elősegítése. A Banknak a HFSF általi 4,7 milliárd EUR értékű feltőkésítése az első része volt annak a feltőkésítésnek, amely a PSI-ből és a hitelportfólióknak a Blackrock általi értékeléséből (88), továbbá a mélyülő recesszióból eredő tőkehiányt hivatott kezelni.
(152)
Az a vélekedés is fennállt, hogy azzal, hogy Görögország és a HFSF a Bank igazgatótanácsába egy, illetve két képviselőt delegált, és hogy a HFSF egyik tagja többekkel együtt az igazgatótanács kockázati bizottságának is tagja, garantálja, hogy a Bank ne vállaljon túlzott kockázatot.
(153)
Ami a intézkedések szükségességét illeti, a Bank megjegyezte, hogy az áthidaló finanszírozásként megvalósított feltőkésítésről a görög hatóságok és az Európai Unió, az IMF és az EKB határozott, és hogy a 4,7 milliárd EUR összegű feltőkésítés szinte teljes mértékben ellensúlyozta a PSI hatását. Ami az áthidaló feltőkésítésnek állandó tőkére történő átváltását illeti, Görögország 2012 második negyedévében hosszabb ideig kormány nélkül működött, ezt követően amint jóváhagyták a végleges struktúrát, a meglévő részvényesek arányának felhígulása elkerülhetetlenül megindult, és megállapodás született a méltányos ellentételezésről (a feltételektől és az alkalmazott eszközöktől függően).
(154)
Az intézkedések arányosságát illetően a Bank megjegyezte, hogy 2009 óta szigorúbb hitelnyújtási feltételek, gyorsított törlesztési idő és csökkentett hitelkeretek alkalmazásával kiigazította hitelezési gyakorlatát. 2009 első negyedévétől kezdve a meghatározott összeget meghaladó kifizetési kérelmeket a helyettes ügyvezető igazgató és a főigazgató/hitelcsoport ellenőrizte és hagyta jóvá. Ez ugyanis nem változtat a Görög Nemzeti Banknak benyújtott üzleti tervben foglalt jelenlegi üzleti gyakorlatokon, és nem veszélyeztetheti a jelenlegi hitelezési feltételeket sem. E hitelezési feltételek a bankszektor legszigorúbb feltételei közé tartoztak, ezt bizonyítják a Blackrock Solutions által végzett diagnosztikai programban elért nagyon jó eredmények. Ezeket a szándékokat a Bank igazgatótanácsában Görögország és a HFSF képviselete biztosíthatja.
(155)
Ami a Bizottságnak az ellenőrző megbízott kinevezésére irányul javaslatát illeti, a Bank azon a véleményen volt, hogy a Bank már így is több harmadik fél - mint például a Görög Nemzeti Bank, külső ellenőrök, Görögország képviselője és a HFSF képviselői - szigorú ellenőrzése alatt áll.
4.2. EGY MÁSIK GÖRÖG BANK ÉSZREVÉTELEI
(156)
2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése a Bank feltőkésítésével szemben.
(157)
Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára.
5. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(158)
2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze.
5.1. A GÖRÖG NEMZETI BANK ÉSZREVÉTELEI
(159)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be.
(160)
A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba.
(161)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt.
(162)
Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítaná az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha - többek között - a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből.
5.2. A HFSF ÉSZREVÉTELEI
(163)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás kérdésének kezelése érdekében, amennyiben az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is.
(164)
Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni.
(165)
A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokat tartalmazott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek.
(166)
A HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások e képviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik.
6. AZ ATE ÉS A HÁROM CIPRUSI BANK FELVÁSÁRLÁSÁVAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1. AZ ATE BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
(167)
Az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy e határozat (58) és (108) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és összhangban állnak a belső piaccal.
(168)
Az ATE felszámolásáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy e határozat (109) és (110) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések az ATE átvitt tevékenységeinek nyújtott állami támogatásnak minősülnek. Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ATE banknak nyújtott támogatás csak akkor lehet a belső piaccal összeegyeztethető, ha az ATE átvitt tevékenységeinek integrálása a terv szerint zajlik, és ha az ATE átvitt tevékenységeit is magában foglaló Bank szerkezetátalakítási terve lehetővé teszi a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. A hosszú távú életképesség ily módon történő helyreállításáról a 7.6.2. pontban esik szó.
(169)
Ezért a Bizottságnak nem kell újra értékelnie a fent említett intézkedéseket, és megerősíti, hogy azok összeegyeztethetők a belső piaccal.
6.2. A HÁROM CIPRUSI BANK GÖRÖGORSZÁGI MŰVELETEIVEL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE (C INTÉZKEDÉS)
6.2.1. A támogatás megléte és összege
(170)
A C intézkedéssel kapcsolatban a Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(171)
A HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítésre 2013 márciusában, a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlására irányuló ajánlattételi eljárás során vállaltak kötelezettséget. Az intézkedést így 2013 márciusában érvényesítették. A tényleges feltőkésítésre a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében került sor (89).
(172)
A Bank feltőkésítését a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet, így a támogatások kifizetése állami források felhasználásával történt.
(173)
Az állami támogatás kedvezményezettjét illetően a (72) preambulumbekezdésben hivatkozott feltőkésítés célja az volt, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásából eredő tőkeszükségleteket fedezzék. A feltőkésítés továbbá bármely, a ciprusi átvitt tevékenységeket felvásárló görög bank számára elérhető lenne. A banknak a HFSF-hez jóváhagyásra benyújtott ajánlata figyelembe vette a HFSF által nyújtott feltőkésítést. Abban az időben a görög bankoknál nem állt rendelkezésre elegendő tőke, és a feltőkésítés ígérete nélkül egyikük sem vásárolta volna fel a ciprusi átvitt tevékenységeket. Ezért annak ellenére, hogy a HFSF által nyújtott tőke hivatalos címzettje maga a Bank, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatás kedvezményezettjei a ciprusi átvitt tevékenységek, mivel az intézkedés lehetővé teszi, hogy a tevékenységeket egy görög bank részére értékesítsék. A Bank feltőkésítése nélkül a ciprusi átvitt tevékenységeket görög bank nem tudta volna felvásárolni. Így a ciprusi átvitt tevékenységek rendkívüli nehézségekkel megküzdő vállalatcsoportokba tömörültek volna (nagy tőkeigényük miatt a Cyprus Popular Bank és a Bank of Cyprus szanálás alatt álltak), így valószínűleg csődbe mentek volna, vagy legalábbis nagymértékű betétkiáramlást tapasztaltak volna. Ami az előny fennállását illeti, a Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank HFSF általi feltőkésítése nem felel meg a piacgazdasági befektetői elvnek: nagy bizonytalanság idején a rendes piaci körülmények között működő magánbefektető nem vállalt volna kötelezettséget arra, hogy nagy összegű tőkeinjekciót biztosítson a Bank számára anélkül, hogy előre ismerné a jövőbeli tőkeinjekció feltételeit (azaz a kibocsátási árat).
(174)
Ráadásul az intézkedés első ránézésre szelektív, mivel kizárólag a ciprusi átvitt tevékenységekre vonatkozik (amelyek mindegyike különálló vállalkozás), nem pedig bármely más vállalkozásra.
(175)
Végül a ciprusi átvitt tevékenységek, azaz a három ciprusi bank görögországi fiókjai olyan egyéb bankokkal, például külföldi bankok leányvállalataival versenyeznek, amelyek Görögországban folytatnak tevékenységet vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra történő belépésben. Így e tevékenységek megmentése torzítja a versenyt, és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet.
(176)
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR-s tőkeinjekció a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
Az állami támogatás kedvezményezettje
(177)
A (173) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság a ciprusi átvitt tevékenységeket úgy tekinti, mint az EFSF-kötvényeknek a HFSF által történő kifizetésének kedvezményezettjét.
(178)
Továbbá a (71) és (173) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a ciprusi átvitt tevékenységeket, azaz a három ciprusi bank görög fiókjait egy másik banknak pénzügyi stabilitási okokból kellett felvásárolnia, főként azért, mert a három ciprusi bank nagyon nehéz helyzetben volt. Ezért a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését, és azt a körülményt, hogy az értékesítés a vevő, azaz a Bank részére nyújtott állami támogatásnak minősül-e, a szerkezetátalakítási közlemény (90)„A bank értékesítés útján elérhető életképessége” című része értelmében kell megvizsgálni.
(179)
Az említett értékesítés céljából a Görög Nemzeti Bank úgy döntött, hogy csak a Görögországban tevékenységet folytató legnagyobb hazai bankokkal lép kapcsolatba, amelyek közül csak a Bank és másik két bank nyújtott be nem kötelező érvényű ajánlatot. A Bank az egyetlen ajánlattevő, amely érvényes kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be. A felkeresett vevők korlátozott köre nem zárhatja ki a nyilvános ajánlattételi eljárást, mivel nem volt elvárható más befektetőktől, hogy hivatalos ajánlatot tegyenek. Sőt, abban az időben a görög bankrendszer pénzügyi bizonytalansága miatt, amely a mély és elhúzódó recesszió következtében nagy hitelezési veszteségeket eredményezett, a Görögországban jelen lévő külföldi bankok eladták görög tevékenységeiket (pl. Geniki, MBG, Emporiki Bank) vagy azok eladására készültek. Más szóval kiléptek a görög piacról, és nem kerestek új beruházási lehetőségeket Görögországban. Ráadásul ésszerű azt feltételezni, hogy csak a felvásárolt tevékenységek gyors stabilizálására és életképessé tételére képes befektetőt - azaz egy nagy bankcsoportot - érdekeltek volna ezek a tevékenységek. Végül mivel az adásvétel lebonyolítására nagyon kevés idő áll rendelkezésre - amelyet az értékesítő bankok működését meghatározó pénzügyi válság diktált -, kevés esély volt arra, hogy külföldi bankok vagy más típusú befektetők vegyenek részt az értékesítési eljárásban, mivel e befektetők rendes körülmények között a hivatalos ajánlat benyújtása előtt át kívánták volna világítani az eladásra kínált eszközöket.
(180)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek eladási ára volt a piaci ár, és hogy kizárható a vevő, azaz a Bank részére nyújtott támogatás.
6.2.2. Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja
(181)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.
(182)
A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (91) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (92) elfogadásával.
(183)
A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (93) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának.
(184)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(185)
A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:
a)
Megfelelőség: A támogatásnak kellően célzott kell lennie ahhoz, hogy képes legyen hatékonyan elérni a gazdaságban keletkezett súlyos zavar orvoslásának célját. Ez nem teljesülne akkor, ha az intézkedés nem lenne megfelelő a zavar orvoslására.
b)
Szükségesség: A támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. A támogatásnak ezért a célkitűzés megvalósításához szükséges legkisebb összegnek, és a nehézségek megszüntetéséhez leginkább megfelelő formájúnak kell lennie.
c)
Arányosság: Az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.
(186)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(187)
A feltőkésítésről szóló közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
(188)
Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 11. táblázatban felsorolt összes intézkedést.
6.2.3. A C. támogatási intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
6.2.3.1. Megfelelőség
(189)
Az intézkedés - azaz a HFSF által a Bank 524 millió EUR összegben történő feltőkésítésére irányuló kötelezettségvállalás megfelelőségét illetően a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés megfelelő, mivel lehetővé tette a három ciprusi bank görögországi műveleteinek a Bank részére történő értékesítését.
(190)
Az intézkedés hiányában egyik görög bank, tehát maga a Bank sem lett volna hajlandó megvásárolni a ciprusi átvitt tevékenységeket egy olyan időszakban, amikor egyetlen külföldi bank sem akart erre a piacra belépni. Ha a ciprusi átvitt tevékenységeket nem vásárolták volna fel, veszélybe kerültek volna a tevékenységek és különösen a görögországi fiókokban elhelyezett betétek. Így az intézkedés biztosította a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként.
6.2.3.2. Szükségesség
(191)
A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel összhangban a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez például azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(192)
Olyan időszakban, amikor a görög bankok nagyon nehezen jutottak tőkéhez, az intézkedés fedezte a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásához szükséges vételár kifizetéséből eredő tőkeigényt, így a felvásárlásra ténylegesen sor kerülhetett.
(193)
Ezen túlmenően a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a támogatás a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében nyújtott tőkeinjekció formájában valósult meg, mivel a HFSF a Banknak nem támogatást nyújtott, hanem ugyanabban az értékben törzsrészvényeket kapott.
(194)
Az intézkedés tehát szükséges volt azon cél elérése érdekében, hogy így korlátozhassák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát.
6.2.3.3. Arányosság
(195)
A támogatott tevékenységeket az után értékesítették, hogy a görög hatóságok ajánlattételi felhívást tettek közzé. Emellett a felvásárolt tevékenységeket azonnal integrálták a Bankba. A támogatás nem tette lehetővé, hogy a támogatott tevékenységek továbbra is a külön versenytársként maradjanak fenn a piacon.
(196)
Továbbá a támogatás összege viszonylag alacsony volt, hiszen a ciprusi átvitt tevékenységek nettó hitelállományának körülbelül 3 %-át teszi ki (vagy az RWA mintegy 3 %-át) (94).
(197)
Ezért a Bizottság véleménye szerint az intézkedést úgy alakították ki, hogy minimális legyen a verseny indokolatlan torzulása.
6.2.3.4. A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés
(198)
A (189)-(197) preambulumbekezdésben említett elemzés alapján megállapítható, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR megfelelő volt, a görög bankrendszerben és a gazdaság egészében tapasztalt zavar korlátozásához szükséges, és úgy alakították ki, hogy minimalizálja a verseny indokolatlan torzulását, továbbá összhangban van a 2008-as bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítési közleménnyel.
6.2.4. A támogatási intézkedés összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
(199)
A (178) preambulumbekezdés szerint a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítése a szerkezetátalakítási közlemény „A bank értékesítés útján elérhető életképessége” című részéhez tartozik. A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontjával összhangban ha egy nehézségekkel küzdő bankot egy másik pénzintézetnek adnak el, az életképesség, saját hozzájárulás és a versenytorzulás korlátozása követelményének teljesülnie kell.
6.2.4.1. A ciprusi átvitt tevékenységek hosszú távú életképessége eladás révén
(200)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat.
(201)
A Bank sikeresen integrálta a ciprusi átvitt tevékenységeket. A 7.6. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a ciprusi átvitt tevékenységeket átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását.
6.2.4.2. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(202)
Ami a három ciprusi bank részvényeseinek a szerkezetátalakítás költségeihez történő hozzájárulását illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a három ciprusi bank a ciprusi átvitt tevékenységeket nem könyv szerinti értéken, hanem a PIMCO-jelentés alapján kiigazított értéken adta el. E kiigazítást követően a három ciprusi bank a Bank részére több eszközt adott át, mint kötelezettséget. Sikerült ily módon a részvényesek között megfelelő tehermegosztást kialakítani, mivel a ciprusi átvitt tevékenységek értékének csökkenését az eladók viselték.
6.2.4.3. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(203)
A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor ... Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”
(204)
A (196) preambulumbekezdésnek megfelelően a támogatás összege a ciprusi átvitt tevékenységek kockázattal súlyozott eszközeinek megközelítőleg 3 %-át teszi ki. Ezt az összeget a Bizottság viszonylag alacsonynak tartja, tekintettel arra, hogy ez az összeg tette lehetővé a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését, és ahogyan a (190) preambulumbekezdésben is olvasható, biztosította a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban.
(205)
A ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését követően a görög bankfiókok önálló versenytársként megszűntek, hiszen teljes mértékben beépültek a Bankba.
(206)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy figyelembe véve a ciprusi átvitt tevékenységeknek nyújtott viszonylag kis összegű támogatást, és azt a tényt, hogy önálló versenytársként megszűnnek, nem áll fenn az indokolatlan versenytorzulás.
6.2.4.4. A szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésre vonatkozó következtetés
(207)
A (199)-(206) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján megállapítható, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja hosszú távú életképességüket, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás, mindez összhangban áll a szerkezetátalakítási közleménnyel.
(208)
A HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítést ezért a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.
7. A BANKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
7.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE
(209)
A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania a Banknak nyújtandó állami támogatás meglétét.
7.1.1. Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben
7.1.1.1. A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(210)
A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (95) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011-ben a Bank az állam által garantált kötvényeket bocsátott ki összesen 9,9 milliárd EUR összegben. Görögország államkötvényben 1 289 millió EUR összegű hitelt nyújtott a Banknak. 2014. március végére az állam által garantált kötvények és az államkötvények hátralékos összege 9,9 milliárd EUR illetve 1 024 milliárd EUR volt (96). A görög banktámogatási program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne.
7.1.1.2. A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítési intézkedés (A. intézkedés)
(211)
A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak minősülnek. A Bank 750 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2,1 %-át jelenti (97).
7.1.2. Támogatás megléte az államilag garantált ELA-ban (L2 intézkedés)
(212)
A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, főként mivel államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, nem állapítható meg, hogy az államilag garantált ELA nem számít állami támogatásnak.
(213)
Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelményeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen az államilag garantált ELA előnyt biztosít a Bank számára. Mivel az államilag garantált ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(214)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 31,4 milliárd EUR-t tett ki. A 2013-as drasztikus csökkenés után az év végén csupán 750 millió EUR-t tett ki.
7.1.3. Támogatás megléte a HFSF révén nyújtott intézkedésekben
7.1.3.1. Első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(215)
A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 4,7 milliárd EUR volt.
7.1.3.2. Második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(216)
A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek - a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint - állami forrásokat tartalmaznak.
(217)
Ami az előny meglétét illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurórendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból állt. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt.
(218)
A B2 intézkedés eredményeként a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ez pedig versenytorzító hatással járt. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamok bankpiacán is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a B2 intézkedés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(219)
A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 553 millió EUR volt.
7.1.3.3. Kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(220)
A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A nyilatkozat tehát állami erőforrásokra vonatkozó kötelezettségvállalást tartalmaz. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 1 082 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít.
(221)
A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegítette a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatta, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiacokhoz. Az előny szelektív, mivel azt nem minden, Görögországban működő banknak ítélték meg.
(222)
Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, vélhetően a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt.
(223)
Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be azt.
7.1.3.4. A HFSF részvétele a 2013-as stresszteszt tőkeigényének fedezését célzó, 2013 tavaszi feltőkésítésben (B4 intézkedés)
(224)
A HFSF részesedése a 2012-es stresszteszt során azonosított tőkeigények fedezését célzó 2013 tavaszi feltőkésítésben (B4. intézkedés) az első és második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) 5 891 millió EUR értékű törzsrészvényből álló állandó feltőkésítéssé történő részleges átváltásának felel meg. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás részleges átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor adott névleges összegű támogatás erejéig növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés, mint a B1 és B2 intézkedés esetén.
(225)
A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy értékesítése útján. Ezen kívül egyes, más tagállamokból származó bankok is működtek Görögországban. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Bizottság megítélése szerint tehát a B2 intézkedés állami támogatás.
7.1.3.5. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésre vonatkozó következtetés
(226)
A B1, B2, B3 és B4 intézkedés állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2 és B3 intézkedésben foglalt állami támogatás összege 7 335 millió EUR. A 7.1.3.3. szakaszban jelzettek szerint mivel a Bank a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében 1 444 millió EUR összegű magántőkét vonzott, az első és második áthidaló feltőkésítésnek csupán egy részét (B1 és B2 intézkedés) váltották át állandó feltőkésítésre (B4 intézkedés). Az 1 082 millió EUR összegű tőkekiegészítésre (B3 intézkedés), amelyre a HFSF kötelezettséget vállalt, végül nem volt szükség, ezért azt nem fizették ki. A kifizetett állami támogatás összege tehát csupán az első és a második áthidaló feltőkésítés összegéből állt, azaz 6 253 millió EUR, és e támogatás egy részét a 2013. tavaszi feltőkésítés során (B4. intézkedés) hat hónapon belül visszafizették, mivel a magántőke részesedése meghaladta a kötelezettségvállalás összegét.
(227)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2 és B3 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban a Bank RWA-ja az egymást követő felvásárlások következtében jelentősen megnőtt. Felmerül tehát a kérdés, hogy milyen RWA szintet kell használni, és főként az, hogy az állami támogatást az időszak elején vagy az időszak végén fennálló RWA-ra való hivatkozással kell-e értékelni. A B1, B2 és B3 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó állami támogatási intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2 és B3 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi felvásárlásokat tőkeigényük - felfelé vagy lefelé történő - kiigazítása érdekében. Ez az elem is igazolja, hogy a B1, B2 és B3 intézkedés a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedés volt a 2012. március 31-i állapota szerint.
(228)
A Banknak nyújtott támogatás az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés), valamint a HFSF kötelezettségvállalásának (B3 intézkedés) összege, azaz 7 335 millió EUR vagy a Bank 2012. március 31-i RWA-jának 21,5 %-a.
(229)
A Banknak nyújtott támogatás az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) összege, azaz 6 253 millió EUR vagy a Bank 2012. március 31-i RWA-jának 18,4 %-a.
(230)
Mivel a Banknak sikerült magántőkét vonzania, a HFSF által a Banknak ténylegesen, törzsrészvény ellenében nyújtott tőkeinjekció 5 891 millió EUR-t tett ki, amely a Bank 2012. március 31-i RWA-ja 17,3 %-ának felel meg.
7.1.4. A Banknak nyújtott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés
(231)
Az A, B1, B2, B3, B4, L1 és L2 intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Ezen intézkedések összefoglalása a 11. táblázatban olvasható.
11. táblázat
A Bank által kapott összes támogatás áttekintése
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás összege
Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök
A
Elsőbbségi részvények
Tőketámogatás
750 millió EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Első áthidaló feltőkésítés
Második áthidaló feltőkésítés
Kötelezettségvállalási nyilatkozat
Tőketámogatás
4 700 millió EUR
1 553 millió EUR
1 082 millió EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
A Banknak nyújtott összes tőketámogatás: A + B1 + B2 + B3
8 085 millió EUR
23,7 %
A Banknak kifizetett összes támogatás: A + B1 + B2
7 003 millió EUR
21,6 %
B4
Feltőkésítés
Tőketámogatás
5 891 millió EUR
17,3 %
A Bank részére kifizetett összes tőketámogatás mínusz a 6 hónapon belül visszafizetett támogatás
6 641 millió EUR
19,4 %
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás névleges összege
L1
Likviditási támogatás
Garancia
Kötvénykibocsátás
Garanciák: 9,9 milliárd EUR
Kötvénykibocsátás: 1,3 milliárd EUR
L2
Államilag garantált ELA
Finanszírozás és garancia
31,4 milliárd EUR
A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás
42,6 milliárd EUR
7.2. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(232)
A (183) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (98).
(233)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(234)
Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található.
(235)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően.
(236)
Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. július 31. után bejelentett vagy a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nyújtott támogatási intézkedésekre vonatkozik.
7.2.1. A Banknak nyújtott likviditási támogatás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L1 intézkedés)
(237)
A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (99). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség.
7.2.2. Az elsőbbségi részvények összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (A. intézkedés)
(238)
Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni.
7.2.3. Az államilag garantált ELA összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L2 intézkedés)
(239)
Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. július 31. után, a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik.
7.2.4. A HFSF feltőkésítések összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)
(240)
A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.
7.3. AZ L2 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL ÉS A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL
(241)
Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(242)
Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (37) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönözni a rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna.
(243)
Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak […] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurórendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak […] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva.
(244)
Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank végrehajtja a szerkezetátalakítási tervet, amelynek során csökkenti a jegybanki finanszírozástól való függését, és hogy a Bank a 7.6. szakaszban elemzett magatartási korlátozásokat is teljesíti. Ezek a tényezők biztosítják, hogy a likviditási támogatástól való függés minél hamarabb megszűnjön, és hogy e támogatás arányos legyen.
(245)
Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel.
7.4. A B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL, A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL ÉS A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL
(246)
A (241) preambulumbekezdésben jelzettek szerint, és a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (100): megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(247)
A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
7.4.1. Az intézkedések megfelelősége
(248)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert hozzásegítik a Bankot a tőkekövetelmények teljesítéséhez. A HFSF által nyújtott feltőkésítés nélkül a Bank képtelen lett volna tevékenységei folytatására, és elvesztette volna az EKB refinanszírozási műveleteihez való hozzáférését.
(249)
Ezzel kapcsolatban a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésre leginkább a PSI program miatt - amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt - került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések célja elsősorban az, hogy a PSI program eredményeit kezeljék, és hozzájáruljanak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban.
(250)
A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges intézkedést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (140)-(141) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (115), (116) és a (117) preambulumbekezdés leírja, a Bank jelentős szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit.
(251)
A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. E határozat (140) és (141) preambulumbekezdésében leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenetet megóvják az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától.
(252)
Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek.
7.4.2. Szükségesség - a támogatás minimálisra korlátozása
(253)
A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel összhangban a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie célja eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(254)
A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank a 2012. évi stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkearány egy bizonyos szint felett maradjon a 2012-2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. A B1, B2, B3 és B4 tehát nem jelent tőketöbbletet a Bank számára. Amint azt a (250) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lehet szüksége a jövőben.
(255)
Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában illetve 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (101). Amint a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés részleges átalakítása volt) erősen felhígította a meglévő részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 2,3 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak.
(256)
Másodsorban, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt - vagyis adósságcsökkentést - biztosítanak az állam számára), továbbá a görög gazdaság elhúzódó recessziójának következményeiből eredtek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (102).
(257)
A B3 intézkedés egy, jövőbeli tőkeemelés keretében nyújtandó tőkére irányuló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később, 2013 májusában és júniusában tényleges tőkeinjekció formájában teljesülhetett volna, amikor a Bank megkezdte tőkeemelését. Mivel a Bank magánbefektetőket vonzott, a HFSF-nek nem kellett végül megadnia a vállalt tőkeinjekciót. A tőkebiztosításra vállalt kötelezettség érvényességi idejének rövidségét figyelembe véve, és a (256) preambulumbekezdésben foglalt okokból elfogadható, hogy e kötelezettségvállalásért nem fizettek ellentételezést.
(258)
Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontjával összhangban a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben a B4 intézkedés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (103). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkepiaci értéke csupán néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy mértékű volt a meglévő részvényesek felhígítása, mivel a 2013. tavaszi feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 2,3 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak csekély hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (256) preambulumbekezdésben kifejtett sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény nagy mértékben az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság az állam által jegyzett részvényeknél kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot.
(259)
A HFSF opciós utalványokat adott ki, és a 2013. tavaszi feltőkésítésben részt vevő magánbefektetőknek minden egyes újonnan jegyzett részvényhez egy opciós utalványt is adott. A HFSF ezen opciós utalványokat ellentételezés nélkül nyújtotta. Ahogyan a (106) preambulumbekezdés is tartalmazza, minden egyes opciós utalvány magában foglalja a HFSF 4,48. részvényének meghatározott időközönként és lehívási áron történő megvételére irányuló jogot. A lehívási ár megegyezik az 1,70 EUR-s, éves kumulatív kamatlábbal növelt jegyzési árral (az első évben 4 %, a második évben 5 %, a harmadik évben 6 %, a negyedik évben 7 %, majd az utolsó hat hónapra évesített 8 %). A HFSF által, saját tulajdonában lévő részvényeire vonatkozó ellentételezés felső határát ténylegesen ezeken a szinteken határozták meg. Ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Azonban mivel ezek az opciós utalványok kiemelt tényezőt jelentenek a Bank által a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében indított jogosultság-kibocsátáshoz és zártkörű részvénykibocsátáshoz, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az opciós utalványok tették lehetővé a Bank számára, hogy a támogatás összegét 1 444 millió EUR-val csökkentse. Valóban: a Bank újratőkésítés előtti alacsony tőkearánya és az akkori nagyfokú bizonytalanság miatt, az akkor rendelkezésre álló szimulációk azt mutatták, hogy az opciós utalványok nélkül a magánbefektetők nem jutottak volna elegendő megtérüléshez, így nem vettek volna részt a folyamatban. A (249) és (256) preambulumbekezdésben kifejtett okokból és mivel a HFSF minimális pozitív ellentételezésben részesült volna, ha az opciós utalványokat lehívják, és mivel az MEFP célja a magánbefektetők vonzása volt, hogy egyes bankokat magánbefektetői irányítás alatt tartson, és kerülje az olyan helyzeteket, ahol az egész bankszektor a HFSF ellenőrzése alatt állna, a Bizottság elfogadja a feltőkésítésről szóló közleményben foglalt szokásos ellentételezés követelményeitől való ilyen eltérés. A Bizottság általi elfogadás azon a tényen is alapul, hogy a 2014 márciusában módosított HFSF törvény nem rendelkezik elővásárlási jogot nem megtestesítő részvénytőke-emelés esetén az opciós utalványok kiigazításáról, jogosultság-kibocsátás esetén pedig csak az opciós utalvány lehívási árfolyamát lehet kiigazítani, a kiigazítás csak utólag történhet, legfeljebb a HFSF elővásárlási jogának értékesítéséből származó bevétel összegének erejéig. Továbbá a Görögország által tett kötelezettségvállalás, amely szerint a HFSF által kibocsátott opciós utalványok esetleges visszavásárlása előtt kikéri a Bizottság jóváhagyását, lehetővé teszi a Bizottság számára annak biztosítását, hogy a lehetséges jövőbeli visszavásárlások ne csökkentsék tovább a HFSF-nek nyújtandó ellentételezést, és növeljék az opciós utalványok birtokosainak nyújtott ellenételezést.
(260)
Ami pedig azt a tényt illeti, hogy a HFSF részvények szavazati jogot nem biztosítanak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatás szükségessége nem elsősorban a túlzott kockázatvállalásból fakad. Továbbá a MEFP egy célkitűzése az volt, hogy egyes bankokat magánbefektetői irányítás alatt tartson. Továbbá a kapcsolati keretrendszer és a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának elmaradása esetén a szavazati jogok automatikus visszaállítása biztosítékot nyújtanak a magánpiaci vezetők jövőbeli túlzott kockázatvállalása ellen. Végül a PSI és a 2012. decemberi visszavásárlás is az államnak juttatott egyfajta díjazás, hiszen az államnak a Bank felé fennálló adóssága több milliárd euróval csökkent. Ezen okokból kifolyólag a Bizottság el tudja fogadni, hogy a HFSF szavazati jogot nem biztosító részvényeket kapjon. A Bizottság így megállapítja, hogy a B4 intézkedés szükséges volt.
(261)
Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás.
7.4.3. Arányosság - a negatív továbbgyűrűző hatásokat korlátozó intézkedések
(262)
A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (136) és (137) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország továbbá a felvásárlás tilalmára és számos egyéb elidegenítési formára is kötelezettséget vállalt, lásd a (138), (139) és (143) preambulumbekezdést. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza.
(263)
A Bankban egy ellenőrző megbízottat neveztek ki, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat.
(264)
Végül, 2014. június 25-én egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli.
(265)
Összefoglalva, a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak.
7.4.4. A HFSF feltőkésítéseknek a bankokról szóló 2008. évi közleménynek, a feltőkésítésről szóló közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés
(266)
Így megállapítható, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelőek, szükségesek és arányosak, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre. A B1, B2, B3 és B4 intézkedés tehát összeegyeztethető a bankokról szóló 2008. évi közleménnyel, a feltőkésítésről szóló közleménnyel és a 2011. évi meghosszabbítási közleménnyel
7.5. AZ ATE ÁTVITT TEVÉKENYSÉGEK, A GENIKI, A CIPRUSI ÁTVITT TEVÉKENYSÉGEK ÉS AZ MGB FELVÁSÁRLÁSÁNAK A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(267)
A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejti, hogy vállalkozásoknak a támogatott bankok általi felvásárlását nem lehet állami támogatásból finanszírozni, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához elengedhetetlen. A szerkezetátalakítási közlemény 40. és 41. pontja továbbá megállapítja, hogy bankok nem használhatnak állami támogatást velük versengő vállalkozások felvásárlásához, kivéve, ha a felvásárlás a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a valódi verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezi. Ezenkívül a felvásárlások veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel.
7.5.1. Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége
7.5.1.1. Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(268)
Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlása a Banknak jelentős betétállományt hozott, a nettó hitelállomány összege sokkal kisebb volt (104). Ez tehát hozzájárult a Bank rendkívül magas hitel/betét arányának jelentős csökkenéséhez.
(269)
Továbbá a felvásárlás jelentős szinergiákhoz is vezetett, például a költségek terén, a bankfiókok számának, a személyzet létszámának csökkentésével, az informatikai integráció, finanszírozási szinergiák és bevételi szinergiák révén.
(270)
A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából nagyon pozitív.
7.5.1.2. Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(271)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.
(272)
A Bank által az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért fizetett ellenértéket az átvitt betétek értékének 0,6 %-ában határozták meg, amely körülbelül 95 millió EUR-t tett ki. Ez a Banknak a felvásárlás időpontjában fennálló összes eszközének 0,02 %-ával volt egyenértékű. Ez az összeg tehát tekinthető alacsony, de nem elhanyagolható összegnek.
(273)
Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlása nyomán jelentősen javult a Bank rendkívül feszült likviditási pozíciója, így a Bank sokkal életképesebb helyzetbe került. A Bizottság emlékeztet arra, hogy […]. Ezért a felvásárlás és az alacsony vételár a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából lényegesnek tekinthető, és a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontjának körébe tartozik.
7.5.1.3. Az ATE átvitt tevékenységek felvásárlásának versenytorzító hatása
(274)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani. A szerkezetátalakítási közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy felvásárlásokat akkor lehet engedélyezni, ha azok a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezik. Ilyen körülmények között a felvásárlási folyamatnak méltányosnak kell lennie, és a felvásárlásnak biztosítania kell az érintett piacon a hatékony verseny feltételeit.
(275)
A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy az ATE nem minősül önállóan életképes banknak. A Görög Nemzeti Bank továbbá elemezte az ATE rendelkezésére álló különböző alternatívákat (mint például a felszámolás), és arra a következtetésre jutott, hogy az ATE átvitt tevékenységeinek eladása a legvonzóbb lehetőség, mivel ez Görögország esetében csökkentené a kitettségi kockázatot, és minimalizálná a költségeket. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(276)
Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be ajánlatot az ATE átvitt tevékenységeire.
(277)
Végül mivel az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlását engedélyezte a Görög Versenyhatóság (105), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(278)
Az ATE felvásárolt tevékenységeinek felvásárlása tehát összhangban van a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakaszával.
7.5.1.4. Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlására vonatkozó következtetés
(279)
Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az ATE átvitt tevékenységei felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.2. A Geniki felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége
7.5.2.1. A Geniki felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(280)
Működési jövedelmezőség tekintetében a Geniki felvásárlása növeli a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. A Bank által a felvásárlás időpontjában benyújtott elemzés szerint két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon szinergiákat teremt, például létszámcsökkentés és fiókbezárások formájában megvalósuló költségcsökkentés segítségével. A Bank megkapja a Geniki ügyfeleit és betéteseit, ily módon jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket.
(281)
A likviditási helyzet tekintetében, és ahogyan azt a (65) preambulumbekezdés is bemutatja, a Geniki több betéttel rendelkezett, mint nettó hitellel. A felvásárlás tehát növelte a Bank likviditását, és segített a Bank hitel/betét arányának csökkentésében. Ezen túlmenően a Genikit megfelelően feltőkésítették, mielőtt a Bank felvásárolta. Így a felvásárlás valószínűleg nem teremt a jövőben a Bank számára tőkeigényt.
(282)
A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív.
7.5.2.2. A Geniki felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(283)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben annak ellenére, hogy a felvásárlás pozitív hatást gyakorol a Bank életképességére, a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja szerinti életképessége szempontjából nem elengedhetetlen.
(284)
A Bank azonban a Geniki felvásárlásáért csupán 1 millió EUR-t fizetett, amely csekély összegnek tekinthető. Továbbá a Geniki megfelelően fel volt tőkésítve, és az ügylet egyik feltételeként a Société Générale jelentős tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (106).
(285)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tranzakció sajátosságait figyelembe véve (egy teljesen feltőkésített bank nagyon alacsony áron történő felvásárlása és az eladó által a Banknak nyújtott tőkeinjekció) a felvásárlás a Bank számára nem teremt további tőkeigényt, így a Geniki felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.2.3. A Geniki felvásárlásának versenytorzító hatása
(286)
A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani.
(287)
A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy a Geniki nem minősül önállóan életképes banknak. A Geniki nagy veszteséget okozott a Société Générale-nak, amely ezért el akarta adni a Genikit, az eladás meghiúsulása esetén pedig hagyta volna csődbe menni. Ezért a felvásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(288)
Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot a Geniki átvitt tevékenységeire. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt.
(289)
Továbbá mivel a felvásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (107), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(290)
A vételár nagyon alacsony volt. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a Bank állami támogatást használt a felvásárlás finanszírozására. Ezen elemeket figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a Geniki felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.
7.5.2.4. A Geniki felvásárlására vonatkozó következtetés
(291)
Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és a Geniki felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.3. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége
7.5.3.1. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(292)
A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása fokozza a Bank hosszú távú életképességét.
(293)
A Bank által a felvásárlás idején benyújtott elemzés szerint a tranzakció jelentős szinergiákhoz vezethet, például az igazgatási és személyzetiköltség-megtakarítások révén megvalósuló költségszinergiákhoz, és a betétek költségeinek jelentős javulását is eredményezheti. A felvásárlása óta a Bank teljes mértékben integrálta a három ciprusi bank görögországi műveleteit, átnevezte a három ciprusi bank fiókjait, és a hálózat racionalizálása is előrehaladott állapotban van.
(294)
A három ciprusi bank görögországi műveleteinek hitelportfóliói megfelelő fedezettel rendelkeztek. A Bank valójában e hiteleket jóval a névérték alatt vásárolta fel: a vételárat csökkentették, hogy az így tükrözze a PIMCO által a stresszteszt keretében becsült jövőbeli veszteségeket. A már eleve alacsony vételár által tükrözött hitelveszteséget meghaladó veszteség kockázata ily módon mérsékelt.
(295)
A Bank jelentős betétállományra is szert tett, amelynek értéke szinte megegyezik a felvásárolt nettó hitelállománnyal. Ily módon a bank megerősítette likviditási pozícióját.
(296)
A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív.
7.5.3.2. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(297)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.
(298)
A 7.3. szakaszban foglalt elemzés szerint a támogatás célja a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlója tőkeigényének fedezése volt, mivel felvásárlásuk biztosíthatja a pénzügyi stabilitás megőrzését Görögországban. A Bank által a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásáért fizetett ellenérték jóval alacsonyabb volt, mint a felvásárolt portfólió könyv szerinti értéke. Az ellenérték még a hitelállomány értékét sem érte el, miután azt lefelé módosították, hogy tükrözze a PIMCO által stresszteszt keretében becsült jövőbeli hitelezési veszteségeket. A felvásárlási ár így negatívnak tekinthető. Ezt a következtetést alátámasztja az a tény, hogy a Bank a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásakor jelentős negatív goodwillt könyvelt el, amely tőkeemelést eredményezett.
(299)
Még ha úgy is tekintik, hogy a Bank pozitív árat fizetett, a Bizottság ennek ellenére azt állapítja meg, hogy a felvásárlás előfeltételeként a HFSF kötelezettséget vállalt a vevőnek a vételár összegének tőkeinjekció formájában történő kifizetésére. A HFSF e kötelezettségvállalást a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében tiszteletben tartotta. A 6.2.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a tőkeinjekció a ciprusi átvitt tevékenységeknek, és nem pedig a Banknak nyújtott támogatásnak minősül. A felvásárlás nyomán tehát a Bank részéről nem merült fel igény további állami támogatásra.
(300)
Megállapítható, hogy a sajátos feltételeknek köszönhetően (alacsony vételár és a HFSF által vállalt, a vételár értékének megfelelő tőkeinjekció nyújtására irányuló kötelezettség), a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.3.3. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának versenytorzító hatása
(301)
A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani
(302)
A ciprusi bankok görögországi tevékenységei értékesítésének célja a görög bankrendszer stabilitásának megóvása, valamint annak biztosítása volt, hogy a ciprusi bankok ezen üzletágaikat még az előtt értékesíthessék, hogy azok értéke csökkenni kezdett volna. Ezért az ügylet minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(303)
Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot a három ciprusi bank átvitt tevékenységeire. Az értékesítési folyamat nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes volt.
(304)
Végül mivel a felvásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (108), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(305)
Ezen elemeket figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.
7.5.3.4. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlására vonatkozó következtetés
(306)
Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.4. Az MBG felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége
7.5.4.1. Az MBG felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(307)
A teljes mértékben feltőkésített MBG felvásárlása fokozza a Bank hosszú távú életképességét.
(308)
A Bank által a felvásárlás idején benyújtott elemzés szerint a tranzakció jelentős szinergiákhoz vezethet, például a bankfiókok és a személyzeti állomány számának csökkentése, alacsonyabb betéti költségek és jövedelemszinergiák révén. Időközben a Bank teljes mértékben integrálta az MBG-t.
(309)
Ezenkívül mivel az MBG-t a Bank általi felvásárlás előtt kellően feltőkésítették, és mivel a Bank 1 millió EUR vételárat fizetett, a felvásárlás a jövőben vélhetően nem teremt a Bank számára tőkeigényt. Ezen túlmenően az ügylet részeként az eladó kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank részére 400 millió EUR-s tőkeinjekciót biztosít. E kötelezettségvállalást a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében hajtották végre, amelynek során a BCP 400 millió EUR tőkeinjekciót nyújtott a Banknak.
(310)
Megállapítható, hogy a felvásárlás a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív, és hogy az MBG vételára olyan alacsony volt, hogy ez nem akadályozta meg a támogatásnak a szükséges minimumra korlátozását.
7.5.4.2. Az MBG felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(311)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben annak ellenére, hogy a felvásárlás pozitív hatást gyakorol a Bank életképességére, a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja szerinti életképessége szempontjából nem elengedhetetlen.
(312)
A Bank azonban az MBG felvásárlásáért csupán 1 millió EUR-t fizetett, amely csekély összegnek tekinthető. Továbbá az MBG-t a BCP megfelelően feltőkésítette, és az ügylet feltételeként a BCP a Banknak 400 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott (109).
(313)
Megállapítható, hogy a tranzakció sajátosságait figyelembe véve (egy teljesen feltőkésített bank nagyon alacsony áron történő felvásárlása és az eladó által a Banknak nyújtott tőkeinjekció) az MBG felvásárlása a Bank számára nem teremt további tőkeigényt, így az MBG felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.4.3. Az MBG felvásárlásának versenytorzító hatása
(314)
A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani
(315)
A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy az MBG nem minősül önállóan életképes banknak. Az MBG nagy veszteséget okozott a BCP-nek, amely ezért el akarta adni az MBG-t, az eladás meghiúsulása esetén pedig hagyta volna csődbe menni. Az MBG eladása szintén a BCP szerkezetátalakítási tervének részét képezte (110). Ezért a felvásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(316)
Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot az MBG-re.
(317)
Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy az MBG felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.
7.5.4.4. Az MBG felvásárlására vonatkozó következtetés
(318)
Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az MBG felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.6. AZ A, B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉS SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK VALÓ MEGFELELÉSÉNEK ÉRTÉKELÉSE
7.6.1. A nehézségek forrásai és a szerkezetátalakítási közlemény szerinti értékelést érintő következmények
(319)
Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak veszélye miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euro-övezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként.
(320)
A Banknak nyújtott támogatás, azaz a B1, B2, B3 és B4 intézkedés összege, avagy 7 335 millió EUR, meghaladja a PSI-programot követően elkönyvelt veszteség összegét (5 911 millió EUR).
(321)
A tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (63) és (74) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet. A Bizottság azonban megállapítja, hogy a Bank jobban ki volt téve a görög országkockázatnak, mint néhány egyéb nagy görögországi bank (111). Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa országkockázatának való rendes kitettségének.
(322)
A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó recesszió okozta, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (112).
(323)
Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik. A 2012-ben a Bank tőkeigényének meghatározása céljából végzett stressztesztek rámutattak, hogy külföldi hitelekkel kapcsolatos várható veszteség az alapforgatókönyv szerint 1 314 millió EUR lesz, a kedvezőtlen forgatókönyv szerint pedig 1 624 millió EUR. E külföldi vállalkozások közül több is veszteséges volt az elmúlt években. A nemzetközi tevékenységekből származó veszteségek összege 2012-ben adózás előtt 244 millió EUR volt (113). A külföldi eszközök szintén likviditás-elvonást eredményeztek.
(324)
Ezért megállapítható, hogy a veszteségek és a támogatási igény jelentős része a 2011-es meghosszabbítási közlemény 14. pontja alá tartozik, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy enyhítsen a követelményeken. Hasonló módon a támogatási szükséglet részben a kivételesen mély görögországi recesszióból ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen támogatás nem teremt erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító.
(325)
Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen nagy mértékű államkötvényeit és külföldi leányvállalatait illetően.
7.6.2. Életképesség
(326)
Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra.
(327)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9., 10. és 11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzését, valamint a nem teljesítő hitelek magas szintjével, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek az elmúlt években anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében.
7.6.2.1. Görögországi banki tevékenységek
(328)
Ami a likviditást (114) és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az államilag garantált ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében.
(329)
A (137) preambulumbekezdésben említett hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végén. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései, és az államilag garantált ELA alapján.
(330)
Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank tovább csökkenti a Görögországban elhelyezett betétekre fizetett kamatokat, a (137) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához.
(331)
A válság kezdete óta a Bank jelentős felvásárlásokat hajtott végre, amelyek drámai mértékben növelték méretét és betétállományát. A Bank sikeresen és rekordidő alatt integrálta a felvásárolt tevékenységeket. A Bank jelenleg azon dolgozik, hogy az e felvásárlásokat követő lehetséges szinergiákat megvalósítsa. A Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén (115). 2013-hoz képest 2017-ra a Bank összes költsége Görögországban további […]%-kal fog csökkenni. E cél eléréséhez Görögország vállalta, hogy 2017. december 31-ig a Bank […]-re, illetve […]-re csökkenti görögországi fiókjainak és alkalmazottainak létszámát, ennek görögországi maximális összköltsége […] milliárd EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány […]% alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben.
(332)
Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a Bank portfóliójának 36 %-át tették ki 2013. december 31-én (116). A Bank úgy tervezi, hogy fejleszti hitelezési politikáját (hitelkeret, biztosítékfedezet), és a veszteségek minimalizálása érdekében a fő tevékenységére koncentrál. Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank hitelezési politikáját illetően szigorú követelményeknek felel meg, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, beleértve a hitelek (141) preambulumbekezdésben leírt átütemezését.
7.6.2.2. Vállalatirányítás
(333)
Újabb figyelemreméltó elem a Bank irányítása, hiszen 2013 tavaszi feltőkésítés után a HFSF tulajdonában van a Bank részvényeinek többsége, szavazati jogköre azonban korlátozott. Továbbá a Bankot ellenőrzése alatt tartó néhány a magánbefektető tulajdonában opciós utalványok is vannak, így ők a teljes előnyt élveznék, ha a részvények árfolyama a szerkezetátalakítási időszak során megugrana. Mivel ez a helyzet erkölcsi kockázatot teremthet, 2013-ban a Bank és a HFSF egy külön kapcsolati keretrendszerben állapodtak meg. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényesei beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét.
7.6.2.3. Nemzetközi tevékenységek
(334)
Amint azt a (323) preambulumbekezdés kifejti, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét és likviditását.
(335)
A szerkezetátalakítási terv előrejelzései szerint a Bank a továbbiakban is a hazai piacra fog összpontosítani. A Bank korábban már eladta az Amerikai Egyesült Államok-beli leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A fennmaradó leányvállalatainál pedig további racionalizálást tervez, ahogyan azt a (130) preambulumbekezdés is leírja.
(336)
A külföldi eszközök összege a jövőben tehát csökkenni fog. A szerkezetátalakítási időszak végére a külföldi eszközök a Bank teljes mérlegének […] részét teszik ki.
(337)
Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi vállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (138) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, miszerint tartózkodni kell a Bank nemzetközi leányvállalatainak nyújtandó nagy összegű tőkeinjekcióktól, szintén hozzájárul ahhoz, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a Bank tőke- vagy a likviditási helyzetére nézve.
7.6.2.4. Az életképességre vonatkozó következtetés
(338)
A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Ugyanakkor a Bank tőkehelyzete az előrejelzések szerint kielégítő szinten marad.
(339)
Végül a Bizottság tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával. A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes az ésszerű mértékű stressznek ellenállni, hiszen a kedvezőtlen forgatókönyv szerint a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank továbbra is jövedelmező és jól tőkésített marad.
(340)
A 2014-ben gyűjtött kiegészítő tőke összege, azaz 1 750 millió EUR arra is elegendő, hogy a szerkezetátalakítási időszak során a Bank megbirkózzon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyvével, és visszafizesse az elsőbbségi részvényeket, amit a Bank 2014 májusában meg is tett (117). […] A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeigény-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeigény emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeigényhez képest. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Görög Nemzeti Bank kiindulási tőkeigénybecslése bizonyos mértékű stresszt is feltételez. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeigény fedezésére, mivel ez a becsült szint nagymértékű stresszt feltételez, és mivel a 2014. március tőkeemelés azt mutatja, hogy a Bank újra hozzáfér a tőkepiacokhoz.
(341)
Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában.
(342)
Ezért megállapítható, hogy a már végrehajtott szerkezetátalakítás és a további javasolt szerkezetátalakítás kombinációja elegendő a Bank hosszú távú életképességének helyreállításához.
7.6.3. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(343)
Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény 3. szakasza kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit - ahol lehetséges - a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk.
7.6.3.1. A Bank saját hozzájárulása: elidegenítések és költségcsökkentés
(344)
A Bank már elidegenítette kisméretű külföldi vállalkozásait (az Amerikai Egyesült Államokban) és csökkentette portfóliója egy részének tőkeáttételét annak érdekében, hogy erősítse mind a tőkemegfelelési, mind pedig likviditási pozícióját. A szerkezetátalakítási terv a külföldi tevékenységek tőkeáttételének csökkentését irányozza elő, lásd a (125)-(129) preambulumbekezdéseket. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és a külföldi vállalkozások tőkeáttétel-csökkentésére és elidegenítésére vonatkozó kötelezettségvállalások megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte […]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog. A Bank nemzetközi eszközeinek leépítése szintén jelentősen csökkenti annak esetleges kockázatát, hogy a jövőben támogatásra lesz szüksége. A leépítés tehát segíti a támogatás összegének minimumra csökkentését.
(345)
Tőkeigényének korlátozása érdekében a Bank nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (138) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a Görögország által tett kötelezettségvállalások is biztosítják, hogy a Bank ne hajtson végre költséges felvásárlásokat.
(346)
A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2017-ig. Csökken a személyzeti állomány, és a fizetéseket is csökkentik. Görögország azt is vállalta, hogy korlátozza a Bank vezetőinek díjazását, […].
7.6.3.2. Történelmi részvényesek általi tehermegosztás és a piacon szerzett új tőke
(347)
A Bank történelmi részvényeseinek aránya felhígult a 2009-es jogosultság-kibocsátást követően (118), majd a HFSF feltőkésítése (B4 intézkedés), valamint a 2013-as és a 2014. márciusi magántőke-bevonás következtében. Például a Bank részvényesei által birtokolt részesedés, amely abban az időben magában foglalta a 2009-es tőkeinjekciót nyújtó befektetőket is, a 2013 tavaszi feltőkésítés előtti 100 %-ról a feltőkésítés után mindössze 2,3 %-ra csökkent. Ezen túlmenően a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzben osztalékot. A történelmi részvényesek általi tehermegosztáson túl a Bank jelentős mennyiségű magántőkét vont be a válság 2008-as kezdete óta, ennek összege 2009-ben 807 millió EUR, 2013-ban 1 444 millió EUR, 2014-ben pedig 1 750 millió EUR volt.
7.6.3.3. Alárendelt kölcsönök hitelezői általi tehermegosztás
(348)
A Bank hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírtulajdonosai hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeihez. A (134) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bank a tőkegenerálás érdekében több forrásmenedzsment-gyakorlatot is elvégzett.
(349)
A még mindig meglévő instrumentumokra a (143) preambulumbekezdésben említett kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a Bank hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírtulajdonosai általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek.
7.6.3.4. A saját hozzájárulásra és a tehermegosztásra vonatkozó következtetés
(350)
A kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás főként az eszközök eladásának és a hitelállomány leépítésének formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. A leépítés csak a külföldi tevékenységeket érinti, amelyek a Banknak csupán korlátozott részét teszik ki (119), és a szerkezetátalakítás nem irányozza elő a görögországi hitel- és betétállomány méretének csökkentését, amely ezzel szemben a felvásárlásokat követően rendkívüli mértékben megnőtt az elmúlt évben. A Bizottság azonban figyelembe veszi a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, főként azokat a tényeket, amelyek szerint a kapott támogatás részben megfelel a 2011-es meghosszabbítási közlemény 14. pontjában foglalt kivételnek, amely szerint a Bizottság elfogadhatja az alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást. A Bizottság továbbá pozitívan értékeli, hogy a Bank a szabad piacon 2013 májusában 1 444 millió EUR-hoz, 2014 márciusában pedig 1 750 millió EUR-hoz jutott, […]. Ráadásul a 2014 márciusában bevont tőkét olyan részvényenkénti árfolyamon szerezték meg, amely megegyezik a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítés (B4. intézkedés) keretében jegyzett részvényenkénti árfolyammal. A magas kibocsátási ár ezért a HFSF felhígulására korlátozódik. A Bank az elsőbbségi részvényeket is visszafizette (A. intézkedés). Mindezen elemek figyelembevételével a szerkezetátalakítási tervről megállapítható, hogy kellő önerőt és tehermegosztást biztosít ahhoz, hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozza.
7.6.4. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(351)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására.
(352)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 23,7 %-ával egyenértékű tőketámogatást kapott az államtól (120). Ezen túlmenően a Bank 2010-ben 9,9 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és 1,3 milliárd EUR összegű államkötvény-hitelt kapott, ami együtt a Bank mérlegének mintegy 25 %-át teszi ki. A Bank továbbá államilag garantált ELA-t is kapott. Ezért a támogatás nagy összegére való tekintettel a verseny lehetséges torzulásának korlátozására irányuló intézkedések szükségesek. Ezen túlmenően a Bank görögországi piaci részesedése nagy. Az ATE átvitt tevékenységek, a Geniki, az MBG és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásával nőtt a Bank piaci részesedése. E felvásárlásokat követően a Bank görögországi betétpiaci részesedése 2013 végére 29 %-ot tett ki, lakossági jelzáloghitel, fogyasztói hitel és vállalati hitelpiaci részesedése pedig 25 %, 22 % illetve 35 %-ot (szemben a 2011-es 10 %, 8 %, 8 %, illetve 14 %-os piaci részesedéssel) (121).
(353)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög államadósság-válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt a Piraeus-eljárás megindításáról szóló határozat (74) preambulumbekezdése említette. Az erkölcsi kockázattal kapcsolatos problémák kezelésének szükségessége tehát csökken. Az e határozat 7.6.1. szakaszában tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az olyan tényezőkre, mint a versenytorzítást korlátozó intézkedések szükségessége Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege és a nagy piaci részesedés ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban. Problémát jelentene azonban, ha a négy nagy görög bank közül a legnagyobb támogatásban részesült bank, amely egyben a legtöbbet nőtt a felvásárlások segítségével az elmúlt évek során, a szerkezetátalakítási időszak során a piacnál gyorsabban nőne, mert így kiszorítaná a kevesebb támogatásban részesült bankokat. Ezért a Bizottság üdvözli azt a kötelezettségvállalást, hogy a Bank nem fog a piaci növekedésnél gyorsabb ütemben nőni.
(354)
Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon.
(355)
A Bizottság megjegyzi, hogy a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett a Bank 2018. június 30-ig tovább folytatja külföldi eszközeinek szerkezetátalakítását és tőkeáttétel-csökkenését (122). Emellett a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy a támogatást nem használja e tevékenységek növekedésének finanszírozására. A támogatást tehát nem használja fel a külső piacokon a verseny torzítására.
(356)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank nem bocsátkozik költséges felvásárlásokba, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig - például - külföldi piacokon való növekedésre.
(357)
A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon.
(358)
Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására.
7.6.5. Monitoring
(359)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakaszával összhangban rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A Görögország által adott kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (123) Görögország gondoskodni fog arról, hogy szerkezetátalakítási időszak végéig, azaz 2018. december 31-ig az ellenőrző megbízott - akit a Bank a Bizottság jóváhagyásával nevezett ki - nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított.
7.6.6. Az A, B1, B2, B3 és B4 intézkedés szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetések
(360)
A Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a jelent határozat mellékletében szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához, és arányos. A Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakítási közleményben foglalt kritériumoknak.
8. KÖVETKEZTETÉS
(361)
A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Görögország jogszerűtlenül hajtotta végre a B2, B3 és B4 támogatási intézkedést, megsértve így a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését, hiszen ezen intézkedéseket még a hivatalos bejelentés előtt végrehajtották. Azonban ezek az intézkedések és a jelen határozatban megvizsgált egyéb intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Görögország által végrehajtott alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében:
a)
a Görög Nemzeti Bank által Piraeus Bank S.A. számára biztosított és a Görögország által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2 intézkedés);
b)
a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott második, 1 553 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés);
c)
a HFSF által 2012. december 20-án a Piraeus Bank S.A.-nak adott, 1 082 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés);
d)
a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 5 891 millió EUR összegű feltőkésítés (B4 intézkedés); valamint
e)
a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítés (C intézkedés).
(2) A Piraeus Bank S.A.-t, valamint összes leányvállalatát és bankfiókját magában foglaló Piraeus Bank Csoportra vonatkozó, 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, és a Görögország által ugyanezen a napon benyújtott kötelezettségvállalások a következő állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül:
a)
a feltőkésítési program alapján Görögország által a Piraeus Bank S.A.-nak 2009 májusában és 2011 decemberében nyújtott 750 millió EUR-s tőkeinjekció (A intézkedés);
b)
a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által a Piraeus Bank S.A. számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 30,4 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2 intézkedés);
c)
a HFSF által 2012 májusában a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 4,7 milliárd EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés);
d)
a HFSF által 2012 decemberében a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 1 553 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés);
e)
a HFSF által 2012. december 20-án a Piraeus Bank S.A.-nak adott, 1 082 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés);
f)
a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 5 891 millió EUR összegű feltőkésítés (B4 intézkedés); valamint
g)
a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítés (C intézkedés).
2. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 23-án.