EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 227/2013
af 13. marts 2013
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og (EF) nr. 1434/98 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 af 27. november 2009 om fastlæggelse af tekniske overgangsforanstaltninger fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011 (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 579/2011 af 8. juni 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009 om fastlæggelse af tekniske overgangsforanstaltninger fra den 1. januar 2010 til den 30. juni 2011 (4) fastsætter, at visse tekniske foranstaltninger, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (5), videreføres i en overgangsperiode indtil den 31. december 2012.
(2)
En ny ramme for tekniske bevarelsesforanstaltninger afventes, indtil reformen af den fælles fiskeripolitik gennemføres. Usandsynligheden for at en sådan ny ramme vil være på plads inden udgangen af 2012, gør det berettiget at forlænge anvendelsen af disse tekniske overgangsforanstaltninger.
(3)
For at sikre en fortsat korrekt bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer bør Rådets forordning (EF) nr. 850/98 (6) ajourføres ved at indarbejde de tekniske overgangsforanstaltninger i forordningen.
(4)
For at sikre, at der opretholdes en korrekt bevarelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer i Sortehavet, bør mindstemål for landing og mindstemaskestørrelser for fiskeri af pighvar, som tidligere fastsat i EU-retten, indarbejdes i forordning (EF) nr. 850/98.
(5)
Forbuddet mod highgrading i alle ICES-områder bør opretholdes for at reducere udsmid af kvoterede arter.
(6)
Der bør på grundlag af konsultationerne i 2009 mellem Unionen, Norge og Færøerne med henblik på at mindske uønskede fangster indføres et forbud mod at sætte visse arter ud eller lade visse arter slippe ud samt et krav om at flytte fangstpladser, når 10 % af fangsterne indeholder undermålsfisk.
(7)
På baggrund af rådgivningen fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) bør restriktionerne for at lande eller opbevare sild om bord, der er fanget i ICES-afsnit IIa, opretholdes.
(8)
På baggrund af rådgivningen fra STECF er en områdelukning til beskyttelse af gydende sild i ICES-afsnit VIa ikke længere nødvendig for at sikre en bæredygtig udnyttelse af denne art, hvorfor den pågældende lukning derfor bør ophæves.
(9)
På baggrund af rådgivningen fra STECF, som kæder den lave forekomst af tobis sammen med riders dårlige ynglesucces, bør der opretholdes en områdelukning i ICES-underområde IV, undtagen for et begrænset fiskeri hvert år til at overvåge bestanden.
(10)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør det være muligt at tillade anvendelsen af redskaber, der ikke fanger jomfruhummer, i visse områder, hvor fiskeri efter jomfruhummer er forbudt.
(11)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør en områdelukning for at beskytte ungkuller i ICES-afsnit VIb opretholdes.
(12)
På baggrund af rådgivningen fra ICES og STECF bør visse tekniske bevarelsesforanstaltninger i farvandene vest for Skotland (ICES-afsnit VIa) med henblik på at beskytte torske-, kuller- og hvillingebestandene opretholdes for at bidrage til bevarelse af fiskebestandene.
(13)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør det tillades at anvende håndliner og automatiseret jiggingudstyr ved fiskeri efter sej i ICES-afsnit VIa.
(14)
På baggrund af rådgivningen fra STECF om den geografiske fordeling af torsk i ICES-afsnit VIa, der viser, at langt størstedelen af torskefangsten finder sted nord for 59° N, bør brug af garn syd for denne linje tillades.
(15)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brug af garn for småplettet rødhaj i ICES-afsnit VIa tillades.
(16)
Det bør regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse, om fiskeredskabernes karakteristika i den undtagelse, der giver mulighed for at fiske med trawl, bundtrawl eller tilsvarende redskaber i ICES-afsnit VIa, er hensigtsmæssige, på baggrund af videnskabelig rådgivning med henblik på deres ændring eller ophævelse.
(17)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør der indføres en områdelukning for at beskytte ungtorsk i ICES-afsnit VIa.
(18)
Det bør regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse, om forbuddet mod at fiske efter torsk, kuller og hvilling i ICES-underområde VI er hensigtsmæssigt, på baggrund af videnskabelig rådgivning med henblik på dets ændring eller ophævelse.
(19)
På baggrund af rådgivningen fra ICES og STECF bør foranstaltninger til at beskytte torskebestandene i Det Keltiske Hav (ICES-afsnit VIIf og VIIg) opretholdes.
(20)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør foranstaltninger til at beskytte koncentrationer af gydebestande af byrkelange i ICES-afsnit VIa opretholdes.
(21)
De foranstaltninger, der i 2011 blev fastlagt af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) for at beskytte rødfisk i internationale farvande i ICES-underområde I og II, bør opretholdes.
(22)
De foranstaltninger, der blev fastlagt af NEAFC i 2011 for at beskytte rødfisk i Irmingerhavet og tilstødende farvande, bør opretholdes.
(23)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør fiskeri med bomtrawl med anvendelse af elektrisk strøm fortsat tillades i ICES-afsnit IVc og IVb syd på visse betingelser.
(24)
På grundlag af konsultationerne i 2009 mellem Unionen, Norge og Færøerne med henblik på at mindske uønskede fangster bør visse foranstaltninger til begrænsning af fangsthåndteringen og lossekapaciteten på pelagiske fartøjer, der fisker efter makrel, sild eller hestemakrel i det nordøstlige Atlanterhav, gennemføres på et permanent grundlag.
(25)
På baggrund af rådgivningen fra ICES bør tekniske bevarelsesforanstaltninger til at beskytte voksne torskebestande i Det Irske Hav i gydetiden opretholdes.
(26)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brugen af sorteringsriste i et afgrænset område i ICES-afsnit VIIa tillades.
(27)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør fiskeri med garn og indfiltringsnet i ICES-afsnit IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk og ICES-underområde VIII, IX, X og XII øst for 27°W i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, kun være tilladt på visse betingelser, hvorunder der ydes beskyttelse af biologisk følsomme dybhavsarter.
(28)
Det er vigtigt at præcisere samspillet mellem de forskellige ordninger for fiskeri med garn, navnlig i ICES-underområde VII. Mere specifikt bør det præciseres, at den særlige undtagelse for fiskeri med garn med en maskestørrelse på 100 mm og derover i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk samt de specifikke betingelser for den pågældende undtagelse kun finder anvendelse i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, og at standardregler om maskestørrelse og fangstsammensætning fastsat i forordning (EF) nr. 850/98 derfor finder anvendelse på ICES-afsnit VII a, VII d, VII e, VII f, VII g og VII h og i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 200 m i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk.
(29)
På baggrund af rådgivningen fra STECF bør brug af toggegarn i ICES-underområde IX i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end 200 m, men mindre end 600 m, være tilladt.
(30)
Anvendelsen af visse selektive redskaber bør fortsat være tilladt i Biscayabugten for at sikre den bæredygtige udnyttelse af kulmule- og jomfruhummerbestanden og reducere udsmidet af disse arter.
(31)
Restriktionerne i fiskeriet i visse områder for at beskytte sårbare dybhavslevesteder i det NEAFC-regulerede område vedtaget af NEAFC i 2004 og i visse områder i ICES-afsnit VIIc, VIIj, VIIk og ICES-afsnit VIIIc vedtaget af Unionen i 2008 bør opretholdes.
(32)
Ifølge rådgivningen fra en fælles arbejdsgruppe mellem Unionen og Norge om tekniske foranstaltninger bidrager weekendforbuddet mod fiskeri efter sild, makrel eller brisling med trawl eller snurpenot i Skagerrak og Kattegat ikke længere til bevarelsen af pelagiske fiskebestande som følge af ændringer i fiskerimønstre. På baggrund af konsultationerne i 2011 mellem Unionen, Norge og Færøerne bør dette forbud derfor udgå.
(33)
Af klarhedshensyn og for at sikre en bedre regulering bør visse forældede bestemmelser udgå.
(34)
Med henblik på at afspejle ændringer i fiskerimønstre og indførelsen af mere selektive redskaber bør maskestørrelser, målarter og krævede fangstprocenter i Skagerrak og Kattegat opretholdes.
(35)
Mindstemålene for japansk tæppemusling bør revideres på baggrund af biologiske data.
(36)
For at støtte bevarelsen af ottearmet blæksprutte og navnlig for at beskytte yngel er der fastsat et mindstemål for ottearmet blæksprutte i fangster, der tages i farvande under tredjelands højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i det område, der reguleres af Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF).
(37)
Et tilsvarende mindstemål bør fastsættes for landing af ansjos udtrykt i antal fisk pr. kg, da dette vil forenkle arbejdet om bord på fartøjer, der fisker efter denne art, og lette kontrolforanstaltningerne i land.
(38)
Specifikationer for sorteringsriste til brug for reducering af bifangst i fiskeriet efter jomfruhummer i ICES-afsnit IIIa, ICES-underområde VI og ICES-afsnit VIIa bør opretholdes.
(39)
Specifikationerne for kvadratmaskepaneler, der skal anvendes på visse betingelser for fiskeri med visse trukne redskaber i Biscayabugten, bør opretholdes.
(40)
Det bør tillades fartøjer med en maskineffekt under 112 kW at anvende 2 m kvadratmaskepaneler i et afgrænset område i ICES-afsnit VIa.
(41)
Betegnelsen »Fællesskabet« i den dispositive del af forordning (EF) nr. 850/98 bør ændres efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009.
(42)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af reglerne for brugen af redskaber med samme høje selektivitet, når der fiskes efter jomfruhummer i ICES-afsnit VIa, og af reglerne for udelukkelse af en medlemsstats specifikke fiskerier fra anvendelsen af forbuddet mod at anvende garn, indfiltringsnet eller toggegarn i ICES-underområde VIII, IX, X, hvor niveauet for bifangster af hajer og udsmid er meget lavt, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves uden anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (7).
(43)
Forordning (EF) nr. 850/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(44)
Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 (8) indeholder særlige betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien. En særlig undtagelse fra betingelserne for landing af bifangster af sild i fiskeri med små maskestørrelser i ICES-afsnit IIIa, underområde IV, afsnit VIId og EU-farvande i ICES-afsnit IIa, som tidligere er medtaget i andre EU-retsakter, bør indarbejdes i den pågældende forordning. Forordning (EF) nr. 1434/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændringer i forordning (EF) nr. 850/98
I forordning (EF) nr. 850/98 foretages følgende ændringer:
1)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 1a
I artikel 4, stk. 2, litra c), artikel 46, stk. 1, litra b), og i bilag I, fodnote 5, erstattes ordet »Fællesskabet« og orddelen »fællesskabs-« med henholdsvis »Unionen« og »EU-«, og de nødvendige grammatiske tilpasninger, der måtte følge af denne ændring, foretages.«
2)
I artikel 2 indsættes følgende litra:
»i)
Region 9
Alle farvande i Sortehavet, der svarer til det geografiske underområde 29 som defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (9) og i resolution GFCM/33/2009/2.
3)
I artikel 11, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:
»Denne undtagelse finder anvendelse med forbehold af artikel 34b, stk. 2, litra c).«
4)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 11a
I region 9 er mindstemaskestørrelsen for bundsatte garn, der anvendes til at fange pighvar, 400 mm.«
5)
Artikel 17 affattes således:
»Artikel 17
Marine organismer betragtes som undermålere, hvis de er mindre end de mindstemål, der er anført i bilag XII og bilag XIIa for de pågældende arter og de pågældende geografiske områder.«
6)
I artikel 19 tilføjes følgende stykke:
»4. Stk. 2 og 3 finder ikke anvendelse på region 9.«
7)
Følgende afsnit indsættes:
»AFSNIT IIIa
Foranstaltninger til at mindske udsmid
Artikel 19a
Forbud mod highgrading
1. Udsmid under fiskeri af arter, der er underlagt kvoter, som lovligt kan landes inden for region 1, 2, 3 og 4, er forbudt.
2. Bestemmelserne i stk. 1 berører ikke de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning eller i andre EU-retsakter inden for fiskeri.
Artikel 19b
Bestemmelser om flytning af fangstpladser og forbud mod at lade visse arter slippe ud
1. Overstiger mængden af makrel, sild eller hestemakrel, der ikke opfylder mindstemålene, 10 % af den samlede mængde i et træk inden for region 1, 2, 3 og 4, flytter fartøjet fangstpladser.
2. Inden for region 1, 2, 3 og 4 er det forbudt at lade makrel, sild eller hestemakrel slippe ud, før nettet er taget helt om bord på et fiskerfartøj med tab af døde eller døende fisk til følge.«
8)
Artikel 20, stk. 1, litra d), udgår.
9)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 20a
Restriktioner i fiskeriet efter sild i EU-farvande i ICES-afsnit IIa
Det er forbudt at lande eller beholde sild om bord, der er fanget i EU-farvande i ICES-afsnit IIa i perioderne fra den 1. januar til den 28. februar og fra den 16. maj til den 31. december.«
10)
Artikel 29a affattes således:
»Artikel 29a
Lukning af et område for tobisfiskeri i ICES-underområde IV
1. Det er forbudt at lande eller at beholde tobis om bord, hvis fangsten har fundet sted i det geografiske område, der afgrænses af Englands og Skotlands østkyst og geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
Englands østkyst ved 55°30′N
-
55°30′N, 01°00′V
-
58°00′N, 01°00′V
-
58°00′N, 02°00′V
-
Skotlands østkyst ved 02°00′V
2. Fiskeri med henblik på videnskabelige undersøgelser er tilladt for at overvåge tobisbestanden i området og virkningerne af lukningen.«
11)
Artikel 29b, stk. 3, affattes således:
»3. Uanset forbuddet i stk. 1 er fiskeri med tejner, der ikke fanger jomfruhummer, tilladt i de geografiske områder og i de perioder, der er angivet i det pågældende stykke.«
12)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 29c
Rockall-kullerkassen i ICES-underområde VI
1. Alt fiskeri efter Rockall-kuller, bortset fra langlinefiskeri, er forbudt i de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
57°00′N, 15°00′V
-
57°00′N, 14°00′V
-
56°30′N, 14°00′V
-
56°30′N, 15°00′V
-
57°00′N, 15°00′V
Artikel 29d
Restriktioner i fiskeriet efter torsk, kuller og hvilling i ICES-underområde VI
1. Alt fiskeri efter torsk, kuller og hvilling er forbudt i den del af ICES-afsnit VIa, som ligger øst eller syd for de geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
54°30′N, 10°35′V
-
55°20′N, 09°50′V
-
55°30′N, 09°20′V
-
56°40′N, 08°55′V
-
57°00′N, 09°00′V
-
57°20′N, 09°20′V
-
57°50′N, 09°20′V
-
58°10′N, 09°00′V
-
58°40′N, 07°40′V
-
59°00′N, 07°30′V
-
59°20′N, 06°30′V
-
59°40′N, 06°05′V
-
59°40′N, 05°30′V
-
60°00′N, 04°50′V
-
60°15′N, 04°00′V
2. Et fiskerfartøj, som befinder sig i det område, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, sikrer, at fiskeredskaber om bord er fastgjort og stuvet i overensstemmelse med artikel 47 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (10).
3. Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, vod og landdragningsvod, kurve og tejner i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:
a)
der ikke medføres eller anvendes andre fiskeredskaber end faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, håndliner, mekaniserede jiggingliner, vod og landdragningsvod, kurve og tejner, og
b)
ingen andre fisk end makrel, lubbe, sej og laks eller ingen andre skaldyr end bløddyr og krebsdyr beholdes om bord eller landes.
4. Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med net med en maskestørrelse på under 55 mm i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:
a)
der ikke medføres net med en maskestørrelse på 55 mm eller derover om bord, og
b)
der ikke beholdes anden fisk om bord end sild, makrel, sardin, sardinel, hestemakrel, brisling, blåhvilling, havgalte og guldlaks.
5. Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med garn med en maskestørrelse på over 120 mm i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:
a)
de kun anvendes i området syd for 59° N
b)
den maksimale længde af det anvendte garn er 20 km pr. fartøj
c)
den maksimale sættetid er 24 timer, og
d)
højst 5 % af fangsten udgøres af hvilling og torsk.
6. Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med garn med en maskestørrelse på over 90 mm i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:
a)
de kun anvendes inden for tre sømil fra kystlinjen og i højst 10 dage pr. kalendermåned
b)
den maksimale længde af det anvendte garn er 1 000 m
c)
sættetiden højst er 24 timer, og
d)
mindst 70 % af fangsten udgøres af småplettet rødhaj.
7. Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske efter jomfruhummer i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:
a)
de fiskeredskaber, der anvendes, er udstyret med en sorteringsrist i overensstemmelse med nr. 2-5 i bilag XIVa eller et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVc eller andre redskaber med samme høje selektivitet
b)
fiskeredskabet har en mindstemaskestørrelse på 80 mm
c)
mindst 30 % i vægt af den fangstmængde, der beholdes om bord, er jomfruhummer.
Kommissionen vedtager på grundlag af en positiv udtalelse fra STECF gennemførelsesretsakter til fastlæggelse af, hvilke redskaber der skal anses for at have samme høje selektivitet med henblik på litra a).
8. Stk. 7 gælder ikke i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
59°05′N, 06°45′V
-
59°30′N, 06°00′V
-
59°40′N, 05°00′V
-
60°00′N, 04°00′V
-
59°30′N, 04°00′V
-
59°05′N, 06°45′V
9. Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med trawl, bundtrawl eller tilsvarende redskaber i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:
a)
alle net om bord på fartøjet har en mindstemaskestørrelse på 120 mm for fartøjer med en længde overalt på over 15 m og på 110 mm for alle andre fartøjer
b)
de anvendte fiskeredskaber omfatter et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVc, når fangsten om bord indeholder mindre end 90 % sej, og
c)
de anvendte fiskeredskaber omfatter et kvadratmaskepanel som beskrevet i bilag XIVd, når fartøjets samlede længde er på 15 m eller derunder, uanset hvilken mængde sej der beholdes om bord.
10. Senest den 1. januar 2015 og senest hvert andet år derefter vurderer Kommissionen på grundlag af videnskabelig rådgivning fra STECF de fiskeredskabskarakteristika, der er angivet i stk. 9, og forelægger om nødvendigt Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til ændring af stk. 9.
11. Stk. 9 gælder ikke i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
59°05′N, 06°45′V
-
59°30′N, 06°00′V
-
59°40′N, 05°00′V
-
60°00′N, 04°00′V
-
59°30′N, 04°00′V
-
59°05′N, 06°45′V
12. Fra den 1. januar til den 31. marts og fra den 1. oktober til den 31. december hvert år er det forbudt at udøve nogen form for fiskeri med de redskaber, der er angivet i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande (11), i det område, der er angivet i ICES-område VIa, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
55°25′N, 07°07′V
-
55°25′N, 07°00′V
-
55°18′N, 06°50′V
-
55°17′N, 06°50′V
-
55°17′N,06°52′V
-
55°25′N,07°07′V
Hverken føreren af et fiskerfartøj eller andre personer om bord må foranledige eller tillade, at personer om bord forsøger at fiske efter, lande, omlade eller om bord opbevare fisk, der er fanget inden for det angivne område.
13. Hver berørt medlemsstat gennemfører et observatørprogram om bord fra den 1. januar til den 31. december hvert år for at udtage prøver af fangster og udsmid fra fartøjer, der er omfattet af undtagelserne i stk. 5, 6, 7 og 9. Observatørprogrammerne gennemføres uden at tilsidesætte forpligtelserne i henhold til de respektive regler og skal tage sigte på at evaluere fangster og udsmid af torsk, kuller og hvilling med en nøjagtighed på mindst 20 %.
14. De berørte medlemsstater udarbejder en rapport om den samlede mængde fangster og udsmid foretaget af de fartøjer, der er omfattet af observatørprogrammet, i løbet af et kalenderår og forelægger den for Kommissionen senest den 1. februar i det følgende kalenderår.
15. Senest den 1. januar 2015 og senest hvert andet år derefter vurderer Kommissionen torske-, kuller- og hvillingebestandens tilstand i det område, der er angivet i stk. 1 på grundlag af videnskabelig rådgivning fra STECF, og forelægger om nødvendigt Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til ændring af denne artikel.
Artikel 29e
Restriktioner i fiskeriet efter torsk i ICES-underområde VII
1. I perioden fra den 1. februar til den 31. marts hvert år er det forbudt at udøve nogen form for fiskeri i ICES-underområde VII i det område, som består af statistiske ICES-rektangler: 30E4, 31E4, 32E3. Dette forbud gælder ikke inden for seks sømil fra basislinjen.
2. Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, vod og landdragningsvod, håndliner, mekaniserede jiggingliner, kurve og tejner i det område og i de perioder, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:
a)
der ikke medføres eller anvendes andre fiskeredskaber end faststående garn fastgjort til pæle, kammuslingeskrabere, muslingeskrabere, vod og landdragningsvod, håndliner, mekaniserede jiggingliner, kurve og tejner, og
b)
ingen andre fisk end makrel, lubbe og laks eller ingen andre skaldyr end bløddyr og krebsdyr beholdes om bord eller landes.
3. Uanset stk. 1 er det tilladt at fiske med net med en maskestørrelse på under 55 mm i det område, der er omhandlet i stk. 1, forudsat at:
a)
der ikke medføres net med en maskestørrelse på 55 mm eller derover om bord, og
b)
der ikke beholdes anden fisk om bord end sild, makrel, sardin, sardinel, hestemakrel, brisling, blåhvilling, havgalte og guldlaks.
Artikel 29f
Særlige regler med henblik på beskyttelse af byrkelange
1. Fra den 1. marts til den 31. maj hvert år er det forbudt om bord at opbevare en mængde byrkelange på mere end 6 tons pr. fangstrejse i de områder i ICES-afsnit VIa, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
a)
Kanten af den skotske kontinentalsokkel
-
59°58′N, 07°00′V
-
59°55′N, 06°47′V
-
59°51′N, 06°28′V
-
59°45′N, 06°38′V
-
59°27′N, 06°42′V
-
59°22′N, 06°47′V
-
59°15′N, 07°15′V
-
59°07′N, 07°31′V
-
58°52′N, 07°44′V
-
58°44′N, 08°11′V
-
58°43′N, 08°27′V
-
58°28′N, 09°16′V
-
58°15′N, 09°32′V
-
58°15′N, 09°45′V
-
58°30′N, 09°45′V
-
59°30′N, 07°00′V
-
59°58′N, 07°00′V
b)
Kanten af Rosemary bank
-
60°00′N, 11°00′V
-
59°00′N, 11°00′V
-
59°00′N, 09°00′V
-
59°30′N, 09°00′V
-
59°30′N, 10°00′V
-
60°00′N, 10°00′V
-
60°00′N, 11°00′V
Herunder ikke i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
59°15′N, 10°24′V
-
59°10′N, 10°22′V
-
59°08′N, 10°07′V
-
59°11′N, 09°59′V
-
59°15′N, 09°58′V
-
59°22′N, 10°02′V
-
59°23′N, 10°11′V
-
59°20′N, 10°19′V
-
59°15′N, 10°24′V
2. Ved indsejling i og udsejling fra de områder, der er omhandlet i stk. 1, registrerer fiskerfartøjets fører dato, klokkeslæt og sted for ind- og udsejling i logbogen.
3. Hvis et fartøj når op på 6 tons byrkelange i et af de to områder, der er omhandlet i stk. 1:
a)
skal det straks indstille fiskeriet og forlade det område, det befinder sig i
b)
må det ikke vende tilbage til nogen af områderne, før det har landet fangsten
c)
må det ikke smide byrkelange ud igen, uanset mængde.
4. De observatører, der er omhandlet i artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande (12), og som er udpeget til at være om bord på fiskerfartøjer, der befinder sig i et af de områder, der er omhandlet i stk. 1, skal ud over de opgaver, der er omhandlet i nævnte artikels stk. 4, på grundlag af passende prøver af byrkelangefangsten måle fiskene og fastsætte kønsmodenhed af delprøver af fiskene. På grundlag af rådgivning fra STECF skal medlemsstaterne udarbejde detaljerede protokoller for prøvetagning og indsamling af resultater.
5. Fra den 15. februar til den 15. april hvert år er det forbudt at anvende bundtrawl, langline og hildingsgarn inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
60°58.76′N, 27°27.32′V
-
60°56.02′N, 27°31.16′V
-
60°59.76′N, 27°43.48′V
-
61°03.00′N, 27°39.41′V
-
60°58.76′N, 27°27.32′V
Artikel 29g
Foranstaltninger for fiskeriet efter rødfisk i internationale farvande i ICES-underområde I og II
1. Direkte fiskeri efter rødfisk i de internationale farvande i ICES-underområde I og II er kun tilladt i perioden fra den 1. juli til den 31. december hvert år for fartøjer, der tidligere har deltaget i fiskeriet efter rødfisk i det NEAFC-regulerede område, jf. artikel 3, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1236/2010 af 15. december 2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (13).
2. Fartøjerne skal begrænse deres bifangster af rødfisk i andre fiskerier til højst 1 % af den samlede fangst, der beholdes om bord.
3. Omregningskoefficienten for rødfisk, der er fanget i dette fiskeri, og som er renset og hovedskåret, herunder præsentationsformen Japan-cut, er 1,70.
4. Uanset artikel 9, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1236/2010 skal førere af fiskerfartøjer, der deltager i dette fiskeri, indsende daglige fangstopgørelser.
5. Foruden bestemmelserne i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1236/2010 er en tilladelse til at fiske efter rødfisk kun gyldig, hvis de opgørelser, som fartøjerne fremsender, er i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i nævnte forordning og registreres i overensstemmelse med samme forordnings artikel 9, stk. 3.
6. Medlemsstaterne sikrer, at der indsamles videnskabelige oplysninger af de videnskabelige observatører, der er om bord på fartøjer, som fører deres flag. De indsamlede oplysninger skal mindst omfatte repræsentative data vedrørende køn, alder og længdesammensætning efter dybde. Disse oplysninger indberettes til ICES af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.
7. Kommissionen informerer medlemsstaterne om den dato, hvor NEAFC's sekretariat har underrettet de kontraherende parter i NEAFC om, at den samlede tilladte fangstmængder (TAC) er udnyttet fuldt ud. Medlemsstaterne forbyder direkte fiskeri efter rødfisk for fartøjer, der fører deres flag, fra den dato.
Artikel 29h
Foranstaltninger for fiskeriet efter rødfisk i Irmingerhavet og tilstødende farvande
1. Det er forbudt at fange rødfisk i internationale farvande i ICES-underområde V og EU-farvande i ICES-underområde XII og XIV.
Som en undtagelse fra første afsnit er det tilladt at fange rødfisk fra den 11. maj til den 31. december i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet (»rødfiskbeskyttelsesområdet«):
-
64°45′N, 28°30′V
-
62°50′N, 25°45′V
-
61°55′N, 26°45′V
-
61°00′N, 26°30′V
-
59°00′N, 30°00′V
-
59°00′N, 34°00′V
-
61°30′N, 34°00′V
-
62°50′N, 36°00′V
-
64°45′N, 28°30′V
2. Uanset stk. 1 kan fiskeri efter rødfisk tillades ved en EU-retsakt uden for rødfiskbeskyttelsesområdet i Irmingerhavet og tilstødende farvande fra den 11. maj til den 31. december hvert år på grundlag af videnskabelig rådgivning, og forudsat at NEAFC har udarbejdet en genopretningsplan for så vidt angår rødfisk i dette geografiske område. Kun EU-fartøjer, der er behørigt bemyndiget af deres respektive medlemsstater og anmeldt til Kommissionen som krævet i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1236/2010, deltager i dette fiskeri.
3. Det er forbudt at anvende trawl med en maskestørrelse på under 100 mm.
4. Omregningskoefficienten for rødfisk, der er fanget i dette fiskeri, og som er renset og hovedskåret, herunder præsentationsformen Japan-cut, er 1,70.
5. Førere af fartøjer, der fisker uden for rødfiskbeskyttelsesområdet, indsender dagligt efter endt fiskeri den pågældende dag en fangstopgørelse, jf. artikel 9, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1236/2010. I fangstopgørelsen angives de ombordværende fangster, der er taget siden sidste fangstmeddelelse.
6. Foruden bestemmelserne i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1236/2010 er en tilladelse til at fiske efter rødfisk kun gyldig, hvis de opgørelser, som fartøjerne fremsender, er i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i nævnte forordning og registreres i overensstemmelse med samme forordnings artikel 9, stk. 3.
7. De i stk. 6 omhandlede opgørelser udarbejdes i overensstemmelse med de relevante regler.
13)
I artikel 30 indsættes følgende stykke:
»1a) Stk. 1 finder ikke anvendelse på region 9.«
14)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 31a
Elektrofiskeri i ICES-afsnit IVc og IVb
1. Uanset artikel 31 er elektrofiskeri med bomtrawl tilladt i ICES-afsnit IVc og IVb syd for en geodætisk linje mellem følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet:
-
et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55° N
-
derfra mod øst til 55° N, 5° Ø
-
derfra mod nord til 56° N
-
og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56° N
2. Elektrofiskeri er kun tilladt, når:
a)
højst 5 % af en medlemsstats bomtrawlerflåde anvender trawl med elektrisk strøm
b)
den maksimale elektriske effekt i kW for hver bomtrawl højst er bommens længde i meter multipliceret med 1,25
c)
den effektive spænding mellem elektroderne ikke er mere end 15 V
d)
fartøjet er udstyret med et automatisk edb-forvaltningssystem, som for minimum de seneste 100 træk registrerer den maksimale effekt, der anvendes pr. bom, og den effektive spænding mellem elektroderne. Uvedkommende personale kan ikke foretage ændringer i dette automatiske edb-forvaltningssystem, og
e)
det er forbudt at anvende én eller flere skrabekæder foran undertællen.«
15)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 32a
Restriktioner for fangsthåndtering og losning på pelagiske fartøjer
1. Den maksimale afstand mellem stængerne i vandudskilleren om bord på fartøjer til pelagisk fiskeri efter makrel, sild eller hestemakrel i NEAFC-konventionens område som defineret i artikel 3, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1236/2010 skal være 10 mm.
Stængerne skal være svejset på plads. Hvis der i vandudskilleren anvendes huller i stedet for stænger, må hullernes maksimumsdiameter ikke være over 10 mm. Hullerne i slisken inden vandudskilleren må ikke have en diameter på over 15 mm.
2. Det er forbudt for pelagiske fartøjer, der fisker i NEAFC-konventionens område, at losse fisk under deres vandlinje fra reservetanke eller tanke med kølet havvand (RSW).
3. Fartøjsføreren skal sende de kompetente fiskerimyndigheder i flagmedlemsstaten tegninger, samt alle ændringer heraf, over fangsthåndterings- og lossekapaciteten på pelagiske fartøjer, der fisker efter makrel, sild eller hestemakrel i NEAFC-konventionens område, som er attesteret af de kompetente myndigheder i flagmedlemsstaten. De kompetente myndigheder i fartøjets flagmedlemsstat foretager regelmæssig kontrol af nøjagtigheden af de fremsendte tegninger. Der skal altid forefindes kopier om bord på fartøjet.«
16)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 34a
Tekniske bevarelsesforanstaltninger i Det Irske Hav
1. Fra den 14. februar til den 30. april er det forbudt at anvende bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber, enhver form for garn, toggegarn, indfiltringsnet eller lignende faststående net og enhver form for fiskeredskaber med kroge i den del af ICES-afsnit VIIa, der afgrænses af:
-
Irlands østkyst og Nordirlands østkyst, og
-
de rette linjer, der fremkommer ved at forbinde følgende geografiske punkter:
-
et punkt på østkysten af Ardshalvøen i Nordirland ved 54°30′N
-
54°30′N, 04°50′V
-
53°15′N, 04°50′V
-
punktet på Irlands østkyst ved 53°15′N
2. Uanset stk. 1 gælder følgende for det område og den periode, der er omhandlet i nævnte stykke:
a)
Det er tilladt at bruge skovlbundtrawl, forudsat at der ikke opbevares andre former for fiskeudstyr om bord, og at disse net:
-
har en maskestørrelse på 70-79 mm eller 80-99 mm
-
kun har en af de tilladte maskestørrelser
-
ikke har nogen enkeltmasker, uanset placering på trawlet, med en maskestørrelse på over 300 mm, og
-
kun sættes inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
53°30′N, 05°30′V
-
53°30′N, 05°20′V
-
54°20′N, 04°50′V
-
54°30′N, 05°10′V
-
54°30′N, 05°20′V
-
54°00′N, 05°50′V
-
54°00′N, 06°10′V
-
53°45′N, 06°10′V
-
53°45′N, 05°30′V
-
53°30′N, 05°30′V
b)
Det er tilladt at anvende bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber med et separationspanel eller en sorteringsrist, forudsat at der ikke opbevares andre former for fiskeredskaber om bord, og at disse net:
-
opfylder betingelserne i litra a)
-
i tilfælde af et separationspanel er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 254/2002 af 12. februar 2002 om foranstaltninger for 2002 til genopbygning af torskebestanden i Det Irske Hav (ICES-afsnit VIIa) (14), og
-
i tilfælde af sorteringsriste er i overensstemmelse med nr. 2-5 i nævnte forordnings bilag XIV a
c)
Bundtrawl, vod eller lignende slæberedskaber med et separationspanel eller en sorteringsrist er også tilladt inden for et område, som afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
-
53°45′N, 06°00′V
-
53°45′N, 05°30′V
-
53°30′N, 05°30′V
-
53°30′N, 06°00′V
-
53°45′N, 06°00′V
Artikel 34b
Brug af garn i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk og ICES-underområde VIII, IX, X og XII øst for 27° V
1. EU-fartøjer må ikke anvende bundsat garn, indfiltringsnet og toggegarn på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er større end 200 m i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk og ICES-underområde XII øst for 27° V, VIII, IX og X.
2. Uanset stk. 1 er det dog tilladt at anvende følgende redskaber:
a)
I ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk og ICES-underområde XII øst for 27° V garn med en maskestørrelse på mindst 120 mm og under 150 mm, i ICES-afsnit VIIIa, VIIIb, VIIId og ICES-underområde X garn med en maskestørrelse på mindst 100 mm og under 130 mm og i ICES-afsnit VIIIc og IX garn med en maskestørrelse på mindst 80 mm og under 110 mm, forudsat at:
-
de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m
-
de ikke er mere end 100 masker dybe og har en føring på mindst 0,5
-
de er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler
-
hvert garn har en længde på højst 5 sømil og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 25 km pr. fartøj
-
sættetiden højst er 24 timer
b)
Indfiltringsnet med en maskestørrelse på mindst 250 mm, forudsat at:
-
de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m
-
de ikke er mere end 15 masker dybe og har en føring på mindst 0,33
-
de ikke er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler
-
hvert garn har en længde på højst 10 km og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 100 km pr. fartøj
-
sættetiden højst er 72 timer
c)
I ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk og ICES-underområde XII øst for 27° V garn med en maskestørrelse på mindst 100 mm og under 130 mm, forudsat at:
-
de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er over 200 m og mindre end 600 m
-
de ikke er mere end 100 masker dybe og har en føring på mindst 0,5
-
de er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler
-
hvert garn har en længde på højst 4 sømil og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 20 km pr. fartøj
-
sættetiden højst er 24 timer
-
mindst 85 % i vægt af den fangstmængde, der beholdes om bord, er kulmule
-
antallet af fartøjer, der deltager i fiskeriet, ikke overstiger det antal, der blev registreret i 2008
-
føreren af et fartøj, der deltager i fiskeriet, registrerer mængden og den samlede længde af fiskeredskaber, der føres om bord på fartøjet, før det forlader havnen. Mindst 15 % af afsejlingerne skal underkastes inspektion
-
føreren af et fartøj på landingstidspunktet har 90 % af de redskaber om bord, der er verificeret i EU-logbogen for den pågældende tur, og
-
mængden af alle arter, hvoraf der er fanget mere end 50 kg, herunder alle udsmid på over 50 kg, registreres i EU-logbogen
d)
Toggegarn i ICES-underområde IX med en maskestørrelse på mindst 220 mm, forudsat at:
-
de anvendes på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m
-
de ikke er mere end 30 masker dybe og har en føring på mindst 0,44
-
de ikke er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler
-
hvert garn har en længde på højst 5 km og den samlede længde for alle satte garn ikke på noget tidspunkt er større end 20 km pr. fartøj
-
sættetiden højst er 72 timer
3. Denne undtagelse gælder dog ikke i det NEAFC-regulerede område.
4. Alle fartøjer, der anvender bundsatte garn, indfiltringsnet eller toggegarn på positioner, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er større end 200 m i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk og ICES-underområde XII øst for 27° V, VIII, IX og X, skal have en fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009.
5. Kun én af de redskabstyper, der er beskrevet i stk. 2, litra a), b) eller d), må medføres om bord ad gangen. Fartøjer må medføre garn af en samlet længde, som er 20 % større end den maksimale længde af lænker, der må være sat på noget tidspunkt.
6. Føreren af et fartøj med fiskeritilladelse, jf. stk. 4, registrerer i logbogen mængden og længden af fiskeredskaber om bord på det pågældende fartøj, før det forlader havnen, og når det vender tilbage, og redegør for enhver forskel mellem de to optællinger.
7. De kompetente myndigheder har ret til at fjerne fiskeredskaber til havs, som der ikke er tilsyn med, i ICES-afsnit IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj og VIIk og ICES-underområde XII øst for 27° V, VIII, IX og X, i følgende situationer:
a)
redskaberne er ikke korrekt afmærket
b)
bøjemarkeringer eller FOS-data viser, at ejeren har været befundet sig mindst 100 sømil fra redskaberne i mere end 120 timer
c)
redskaberne er sat i farvand, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er større end tilladt
d)
redskabernes maskestørrelse er ulovlig.
8. Føreren af et fartøj med en fiskeritilladelse, jf. stk. 4, registrerer følgende oplysninger i logbogen under hver fangstrejse:
-
maskestørrelsen for det satte garn
-
den nominelle længde for ét garn
-
antallet af garn i en lænke
-
det samlede antal satte lænker
-
positionen for hver sat lænke
-
dybdepositionen for hver sat lænke
-
sættetiden for hver sat lænke
-
mængden af tabte redskaber, senest kendte position og datoen for, hvor redskaberne gik tabt
9. Fartøjer, som har den i stk. 4 omhandlede fiskeritilladelse, må kun anløbe havne udpeget af medlemsstaterne i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 2347/2002.
10. Mængden af hajer om bord på et fartøj, som anvender det i stk. 2, litra b) og d), beskrevne redskab, må ikke overstige 5 % i levende vægt ud af den samlede mængde ombordværende marine organismer.
11. Kommissionen kan efter høring af STECF vedtage gennemførelsesretsakter, der udelukker en medlemsstats specifikke fiskerier i ICES-underområde VIII, IX, X, fra anvendelsen af stk. 1-9, hvis oplysninger fra medlemsstaterne viser, at disse fiskerier resulterer i et meget lavt niveau af bifangster af hajer og udsmid.
Artikel 34c
Betingelser for fiskeri med visse trukne redskaber, som må anvendes i Biscayabugten
1. Uanset bestemmelserne i artikel 5, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002 af 19. marts 2002 om supplerende tekniske foranstaltninger for genopbygning af kulmulebestanden i ICES-underområde III, IV, V, VI og VII og ICES-afsnit VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe (15) er det tilladt at fiske med trawl, snurrevod og lignende redskaber, undtagen bomtrawl, med en maskestørrelse på 70-99 mm i det område, der er defineret i artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 494/2002, hvis redskabet er forsynet med et kvadratmasket panel i overensstemmelse med bilag XIVb.
2. Ved fiskeri i ICES-afsnit VIIIa og VIIIb er det tilladt at anvende en selektiv rist og monteringsanordninger foran fangstposen og/eller et kvadratmaskepanel med en maskestørrelse på mindst 60 mm i den nedre del af forlængelsesstykket foran fangstposen. Bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, artikel 6 og artikel 9, stk. 1, i denne forordning og i artikel 3, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 494/2002 finder ikke anvendelse på den del af trawlet, hvor disse selektive anordninger er indsat.
Artikel 34d
Foranstaltninger til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder i det NEAFC-regulerede område
1. Det er forbudt at fiske med bundtrawl og faststående redskaber, herunder bundsatte garn og bundsatte langliner, inden for de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
En del af Reykjanes Ridge:
-
55°04.5327′N, 36°49.0135′V
-
55°05.4804′N, 35°58.9784′V
-
54°58.9914′N, 34° 41.3634′V
-
54°41.1841′N, 34°00.0514′V
-
54°00′N, 34°00′V
-
53°54.6406′N, 34°49.9842′V
-
53°58.9668′N, 36°39.1260′V
-
55°04.5327′N, 36°49.0135′V
Den nordlige del af Mid Atlantic Ridge (MAR):
-
59°45′N, 33°30′V
-
57°30′N, 27°30′V
-
56°45′N, 28°30′V
-
59°15′N, 34°30′V
-
59°45′N, 33°30′V
Den midterste del af Mid Atlantic Ridge (MAR) (Charlie-Gibbs Fracture zone & Subpolar Frontal Region):
-
53°30′N, 38°00′V
-
53°30′N, 36°49′V
-
55°04.5327′N, 36°49′V
-
54°58.9914′N, 34°41.3634′V
-
54°41.1841′N, 34°00′V
-
53°30′N, 30°00′V
-
51°30′N, 28°00′V
-
49°00′N, 26°30′V
-
49°00′N, 30°30′V
-
51°30′N, 32°00′V
-
51°30′N, 38°00′V
-
53°30′N, 38°00′V
Den sydlige del af Mid Atlantic Ridge (MAR):
-
44°30′N, 30°30′V
-
44°30′N, 27°00′V
-
43°15′N, 27°15′V
-
43°15′N, 31°00′V
-
44°30′N, 30°30′V
Altair Seamounts:
-
45°00′N, 34°35′V
-
45°00′N, 33°45′V
-
44°25′N, 33°45′V
-
44°25′N, 34°35′V
-
45°00′N, 34°35′V
Antialtair Seamounts:
-
43°45′N, 22°50′V
-
43°45′N, 22°05′V
-
43°25′N, 22°05′V
-
43°25′N, 22°50′V
-
43°45′N, 22°50′V
Hatton Bank:
-
59°26′N, 14°30′V
-
59°12′N, 15°08′V
-
59°01′N, 17°00′V
-
58°50′N, 17°38′V
-
58°30′N, 17°52′V
-
58°30′N, 18°22′V
-
58°03′N, 18°22′V
-
58°03′N, 17°30′V
-
57°55′N, 17°30′V
-
57°45′N, 19°15′V
-
58°11.15′N, 18°57.51′V
-
58°11.57′N, 19°11.97′V
-
58°27.75′N, 19°11.65′V
-
58°39.09′N, 19°14.28′V
-
58°38.11′N, 19°01.29′V
-
58°53.14′N, 18°43.54′V
-
59°00.29′N, 18°01.31′V
-
59°08.01′N, 17°49.31′V
-
59°08.75′N, 18°01.47′V
-
59°15.16′N, 18°01.56′V
-
59°24.17′N, 17°31.22′V
-
59°21.77′N, 17°15.36′V
-
59°26.91′N, 17°01.66′V
-
59°42.69′N, 16° 45.96′V
-
59°20.97′N, 15°44.75′V
-
59°21′N, 15°40′V
-
59°26′N, 14°30′V
North West Rockall:
-
57°00′N, 14°53′V
-
57°37′N, 14°42′V
-
57°55′N, 14°24′V
-
58°15′N, 13°50′V
-
57°57′N, 13°09′V
-
57°50′N, 13°14′V
-
57°57′N, 13°45′V
-
57°49′N, 14°06′V
-
57°29′N, 14°19′V
-
57°22′N, 14°19′V
-
57°00′N, 14°34′V
-
56°56′N, 14°36′V
-
56°56′N, 14°51′V
-
57°00′N, 14°53′V
South-West Rockall (Empress of Britain Bank):
-
56°24′N, 15°37′V
-
56°21′N, 14°58′V
-
56°04′N, 15°10′V
-
55°51′N, 15°37′V
-
56°10′N, 15°52′V
-
56°24′N, 15°37′V
Logachev Mound:
-
55°17′N, 16°10′V
-
55°34′N, 15°07′V
-
55°50′N, 15°15′V
-
55°33′N, 16°16′V
-
55°17′N, 16°10′V
West Rockall Mound:
-
57°20′N, 16°30′V
-
57°05′N, 15°58′V
-
56°21′N, 17°17′V
-
56°40′N, 17°50′V
-
57°20′N, 16°30′V
2. Hvis mængden af levende koraller eller levende svampe for en fangst pr. træk under fiskeri i nye og eksisterende bundfiskeriområder i det NEAFC-regulerede område overstiger 60 kg levende koraller og/eller 800 kg levende svampe, underretter fartøjet sin flagstat, indstiller fiskeriet og bevæger sig mindst 2 sømil væk fra den position, som synes tættest på det nøjagtige sted for denne fangst.
Artikel 34e
Foranstaltninger til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder i ICES-afsnit VIIc, VIIj og VIIk
1. Det er forbudt at fiske med bundtrawl og faststående redskaber, herunder bundsatte garn og bundsatte langliner, inden for de områder, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-koordinatsystemet:
Belgica Mound Province:
-
51°29.4′N, 11°51.6′V
-
51°32.4′N, 11°41.4′V
-
51°15.6′N, 11°33.0′V
-
51°13.8′N, 11°44.4′V
-
51°29.4′N, 11°51.6′V
Hovland Mound Province:
-
52°16.2′N, 13°12.6′V
-
52°24.0′N, 12°58.2′V
-
52°16.8′N, 12°54.0′V
-
52°16.8′N, 12°29.4′V
-
52°04.2′N, 12°29.4′V
-
52°04.2′N, 12°52.8′V
-
52°09.0′N, 12°56.4′V
-
52°09.0′N, 13°10.8′V
-
52°16.2′N, 13°12.6′V
North-West Porcupine Bank Area I:
-
53°30.6′N, 14°32.4′V
-
53°35.4′N, 14°27.6′V
-
53°40.8′N, 14° 15.6′V
-
53°34.2′N, 14°11.4′V
-
53°31.8′N, 14°14.4′V
-
53°24.0′N, 14°28.8′V
-
53°30.6′N, 14°32.4′V
North-West Porcupine Bank Area II:
-
53°43.2′N, 14°10.8′V
-
53°51.6′N, 13°53.4′V
-
53°45.6′N, 13°49.8′V
-
53°36.6′N, 14°07.2′V
-
53°43.2′N, 14°10.8′V
South-West Porcupine Bank:
-
51°54.6′N, 15°07.2′V
-
51°54.6′N, 14°55.2′V
-
51°42.0′N, 14°55.2′V
-
51°42.0′N, 15°10.2′V
-
51°49.2′N, 15°06.0′V
-
51°54.6′N, 15°07.2′V
2. Alle pelagiske fartøjer, der fisker i områderne til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i nærværende artikels stk. 1, skal være opført på en liste over godkendte fartøjer og være udstyret med en fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Fartøjer, der er opført på listen over godkendte fartøjer, medfører udelukkende pelagiske redskaber.
3. Pelagiske fartøjer, der agter at fiske i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i nærværende artikels stk. 1, skal fire timer i forvejen give meddelelse om, at de agter at sejle ind i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder til det irske fiskeriovervågningscenter (FOC) som defineret i artikel 4, nr. 15, i forordning (EF) nr. 1224/2009. De skal samtidig give oplysninger om de mængder fisk, der opbevares om bord.
4. Pelagiske fartøjer, der fisker i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i stk. 1, skal have et operationelt og fuldt fungerende sikkert fartøjsovervågningssystem (FOS), der er i fuld overensstemmelse med de respektive regler, når de befinder sig i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder.
5. Pelagiske fartøjer, der fisker i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i stk. 1, skal afgive FOS-rapporter hver time.
6. Pelagiske fartøjer, der har afsluttet fiskeriet i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i stk. 1, skal informere det irske FOC, når de forlader området. De skal samtidig give oplysninger om de mængder fisk, der opbevares om bord.
7. Ved fiskeri efter pelagiske arter i et område til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder som omhandlet i stk. 1 må der kun medføres eller fiskes med redskaber med en maskestørrelse på 16-31 mm eller 32-54 mm.
Artikel 34f
Foranstaltninger til beskyttelse af sårbare dybhavslevesteder i ICES-afsnit VIIIc
1. Det er forbudt at fiske med bundtrawl og faststående redskaber, herunder bundsatte garn og bundsatte langliner, inden for det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:
El Cachucho:
-
44°12′N, 05°16′V
-
44°12′N, 04°26′V
-
43°53′N, 04°26′V
-
43°53′N, 05°16′V
-
44°12′N, 05°16′V
2. Uanset forbuddet i stk. 1 kan fartøjer, der udøvede fiskeri efter almindelig skælbrosme med bundsatte langliner i 2006, 2007 og 2008, fra deres fiskerimyndigheder få en fiskeritilladelse i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009, der giver dem mulighed for fortsat at udøve dette fiskeri i området syd for 44°00.00′N. Alle fartøjer, der har fået denne fiskeritilladelse, skal, uanset deres samlede længde, have et operationelt og fuldt fungerende sikkert FOS, der er i overensstemmelse med de respektive regler, når de udøver fiskeri i det i stk. 1 omhandlede område.
17)
Artikel 38 udgår.
18)
Artikel 47 udgår.
19)
Bilag I, IV, XII og XIV til forordning (EF) nr. 850/98 ændres i overensstemmelse med bilaget til denne forordning.
20)
Bilag XIIa, XIVa, XIVb, XIVc og XIVd indsættes i overensstemmelse med bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Ændring af forordning (EF) nr. 1434/98
I artikel 2 i forordning (EF) nr. 1434/98 tilføjes følgende stykke:
»1a. Stk. 1 gælder ikke for sild fanget i ICES-afsnit IIIa, underområde IV, afsnit VIId og EU-farvande i ICES-afsnit IIa.«
Artikel 3
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 13. marts 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 227/2013/EU RENDELETE
(2013. március 13.)
a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló 1434/98/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló, 2009. november 27-i 1288/2009/EK tanácsi rendelet (3) és a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 579/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja, hogy a 2012. december 31-ig tartó átmeneti időszakra meg kell hosszabbítani bizonyos - a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott - technikai intézkedéseket.
(2)
A közös halászati politika (KHP) reformjának befejeződéséig a technikai védelmi intézkedések új kerete még várat magára. Mivel ez az új keret 2012 végéig valószínűleg nem lép hatályba, indokolt az említett átmeneti technikai intézkedések alkalmazásának meghosszabbítása.
(3)
Annak érdekében, hogy a tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a 850/98/EK tanácsi rendeletet (6) az átmeneti technikai intézkedések beillesztésével naprakésszé kell tenni.
(4)
Annak érdekében, hogy a fekete-tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a nagy rombuszhalra történő halászat legkisebb kirakodási méretét és az e halászatra szolgáló hálók legkisebb szembőségét - amelyet korábbi az uniós jogban állapítottak meg -, a 850/98/EK rendeletbe is be kell építeni.
(5)
A kvóta alá tartozó fajok visszadobási arányának csökkentése érdekében fenn kell tartani az érték szerinti szelektálás valamennyi ICES-területre vonatkozó tilalmát.
(6)
Az Unió, Norvégia és a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján - a nem kívánt fogások csökkentése érdekében - be kell vezetni bizonyos fajok visszadobásának vagy visszaengedésének tilalmát, valamint azt a követelményt, amely szerint a 10 %-ban méreten aluli halakat tartalmazó fogások esetén máshol kell folytatni a halászati tevékenységet.
(7)
A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES IIa körzetben fogott hering kirakodásának vagy fedélzeten való tárolásának korlátozását fenn kell tartani.
(8)
A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES VIa körzetben az ívó hering védelmét célzó területlezárásra már nincs szükség a faj fenntartható halászatának biztosítása érdekében, ezért e területlezárást hatályon kívül kell helyezni.
(9)
Tekintettel a homoki angolnák alacsony számát a háromujjú csüllők rossz szaporodási eredményeivel összefüggésbe hozó HTMGB-szakvéleményre, az ICES IV alterületen meglévő területlezárást - a halállomány figyelemmel kísérése érdekében engedélyezett korlátozott éves halászat kivételével - fenn kell tartani.
(10)
A HTMGB szakvéleménye alapján egyes, a norvég homár tekintetében halászati tilalom alá eső területeken engedélyezhetővé kell tenni olyan halászeszközök használatát, amelyekkel norvég homár nem fogható.
(11)
A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal foltos tőkehalak védelme érdekében az ICES VIb körzetben végrehajtott területlezárást fenn kell tartani.
(12)
Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a Skóciától nyugatra fekvő terület (ICES VIa körzet) vizein a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme érdekében alkalmazott bizonyos technikai védelmi intézkedéseket fenn kell tartani, hozzájárulva ezáltal a halállományok megóvásához.
(13)
Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a fekete tőkehal kézi horogsorokkal és automatikus orsós horogsorokkal folytatott halászatát.
(14)
Tekintettel a HTMGB azon szakvéleményére, amely a közönséges tőkehal területi eloszlását vizsgálja az ICES VIa körzetben, és amely azt mutatja, hogy a közönséges tőkehal legnagyobb mennyiségét az é. sz. 59°-tól északra fogják ki, e vonaltól délre indokolt engedélyezni a kopoltyúhálóval történő halászatot.
(15)
Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a kis macskacápa kopoltyúhálókkal folytatott halászatát.
(16)
Az ICES VIa körzetben a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászatot engedélyező eltérésről szóló rendelkezésben ezen eszközök jellemzőinek helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell, vagy hatályon kívül kell helyezni az azok használatát engedélyező rendelkezéseket.
(17)
A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal közönséges tőkehalak védelme érdekében az ICES VIa körzetben területlezárást kell bevezetni.
(18)
Az ICES VI alterületen a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni a szóban forgó cikket.
(19)
Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a közönséges tőkehal kelta-tengeri állományának (ICES VIIf, VIIg körzet) védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani.
(20)
A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a kék menyhal ívó rajainak védelmét célzó, az ICES VIa körzetben alkalmazott intézkedéseket fenn kell tartani.
(21)
Az Észak-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által 2011-ben elfogadott, az ICES I és II alterület nemzetközi vizein a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani.
(22)
A NEAFC által 2011-ben elfogadott, az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani.
(23)
A HTMGB véleményére figyelemmel, bizonyos feltételek mellett továbbra is engedélyezni kell a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászatot az ICES IVc és IVb körzetekben.
(24)
Az Atlanti-óceán északkeleti részén makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeinek korlátozására irányuló egyes intézkedéseket állandó jelleggel végre kell hajtani az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján.
(25)
Az ICES szakvéleményére figyelemmel a felnőtt közönséges tőkehal ír-tengeri állományának az ívási időszakban való védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani.
(26)
Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, az ICES VIIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen engedélyezni kell a szelektáló rács használatát.
(27)
A HTMGB szakvéleménye alapján az ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X alterületen, továbbá a XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében a térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekben kopoltyúhálókkal és állítóhálókkal folytatott halászatot csak a biológiailag érzékeny mélytengeri fajok védelmét biztosító bizonyos feltételek mellett kellene engedélyezni.
(28)
Fontos egyértelművé tenni a kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó különböző szabályok közötti kölcsönhatást, különösen az ICES VII alterületen. Konkrétabban egyértelművé kell tenni, hogy az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzetben kivetett, 100 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó egyedi eltérés és az eltéréshez kapcsolódó egyedi feltételek csak a térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekre vonatkoznak, valamint hogy következésképpen a 850/98/EK rendeletben foglalt, a szembőségtartományra és a fogások összetételére vonatkozó szabályok az ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben, valamint az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzet térkép szerint 200 méternél sekélyebb vizein alkalmazandók.
(29)
A HTMGB szakvéleménye alapján engedélyezni kell a tükörhálók használatát az ICES IX alterület térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizein.
(30)
A szürketőkehal- és norvéghomár-állományok fenntartható kiaknázása és a visszadobásuk gyakorlatának visszaszorítása érdekében a Vizcayai-öbölben továbbra is engedélyezni kell egyes szelektív halászeszközök alkalmazását.
(31)
Hatályban kell tartani a NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében bizonyos területekre vonatkozó, a NEAFC által 2004-ben elfogadott halászati korlátozásokat, valamint az ICES VIIc, VIIj, VIIk és az ICES VIIIc körzetben található egyes területekre vonatkozó, az Unió által 2008-ban elfogadott halászati korlátozásokat.
(32)
Az Unió és Norvégia technikai intézkedésekkel foglalkozó közös munkacsoportjának szakvéleménye szerint a Skagerrakban és Kattegatban vonóhálóval és erszényes kerítőhálóval folytatott hering-, makréla- vagy spratthalászatra vonatkozó hétvégi tilalom a halászati gyakorlatok változásai miatt a továbbiakban nem járul hozzá a nyílt tengeri halállományok védelméhez. Ezért e tilalmat - az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2011-ben folytatott konzultációk alapján - vissza kell vonni.
(33)
Az egyértelműség és a jobb szabályozás érdekében egyes elavult rendelkezéseket törölni kell.
(34)
A Skagerrakban és Kattegatban - a halászati gyakorlatok változásainak, valamint a szelektívebb halászeszközök elfogadásának figyelembevétele érdekében - a szembőségtartományokra, a célfajokra és az előírt fogási arányokra vonatkozó rendelkezéseket fenn kell tartani.
(35)
A japán (Manilla) kagyló legkisebb kifogható méretét a biológiai adatok tükrében felül kell vizsgálni.
(36)
A polipállomány megőrzése, és különösen a fiatal egyedek védelméhez való hozzájárulás érdekében meghatározták a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) hatáskörébe tartozó övezetben előforduló, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken fogott polip legkisebb kifogható méretét.
(37)
A szardellára halászó hajók fedélzetén folyó munka egyszerűbbé tétele és a parton végzett ellenőrzés megkönnyítése érdekében e faj esetében be kell vezetni egy, a legkisebb kirakodási mérethez hasonlatos intézkedést, nevezetesen a kilónkénti egyedszámot.
(38)
Az ICES IIIa körzetben, az ICES VI alterületen és az ICES VIIa körzetben a norvég homár halászati területén előforduló járulékos fogások csökkentése érdekében alkalmazott szelektáló rácsra vonatkozó előírásokat fenn kell tartani.
(39)
A Vizcayai-öbölben az egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat során bizonyos feltételekkel alkalmazható négyzetes hálószemekből álló panelekre vonatkozó előírásokat fenn kell tartani.
(40)
Az ICES VIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen a 112 kilowattnál alacsonyabb motorteljesítményű hajókon engedélyezni kell a 2 méteres négyzetes hálószemekből álló panelek használatát.
(41)
A 850/98/EK rendelet rendelkező részében a „Közösség”, illetve „közösségi” szavakat a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően meg kell változtatni.
(42)
Annak biztosítása érdekében, hogy az ICES VIa körzetben a norvég homár halászatakor az egymással megegyezően nagy szelektivitású halászeszközök alkalmazására vonatkozó szabályok, valamint, a valamely tagállam bizonyos halászati tevékenységeinek az ICES VIII, IX, és X alterület tekintetében - ahol a járulékos cápafogás és visszadobás mértéke igen alacsony - a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók használatára vonatkozó tilalom alkalmazása alól való mentesítésére vonatkozó szabályok végrehajtására egységes feltételek vonatkozzanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási aktusok elfogadására. Az említett felhatalmazást a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazása nélkül kell gyakorolni.
(43)
A 850/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(44)
Az 1434/98/EK tanácsi rendelet (8) meghatározta a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának egyedi feltételeit. Az ICES IIIa körzetben, a IV alterületen, a VIId körzetben és IIa körzet uniós vizein a kis szembőségű hálókkal folytatott halászat során kifogott járulékos heringfogás kirakodására vonatkozó feltételektől való egyedi eltérést, amely korábban már egyéb uniós jogi aktusokba is beépítésre került, a szóban forgó rendeletbe is helyénvaló felvenni. Az 1434/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 850/98/EK rendelet módosításai
A 850/98/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„1a. cikk
A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában, a 46. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint az I. melléklet 5. lábjegyzetében a »Közösség«, illetve »közösségi« szavak az »Unió«, illetve »uniós« szavakra módosulnak, a módosítás miatt szükséges esetleges nyelvtani változtatások mellett.”
2.
A 2. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:
„i)
9. régió
A Fekete-tenger összes olyan vize, amely megfelel a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 2011. december 13-i 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) I. mellékletében és a GFCM/33/2009/2 határozatban meghatározott 29. földrajzi alterületnek.
3.
A 11. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„Ez az eltérés a 34b. cikk (2) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül alkalmazandó.”
4.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„11a. cikk
A 9. régióban a nagy rombuszhal halászatára szolgáló, fenékrögzítéses kopoltyúhálók legkisebb engedélyezett szembősége 400 milliméter.”
5.
A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„17. cikk
Valamely tengeri élőlény akkor méreten aluli, ha méretei kisebbek a XII. mellékletben és a XIIa. mellékletben az érintett faj és az érintett földrajzi terület tekintetében meghatározott minimális méreteknél.”
6.
A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(4) A (2) és (3) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióban.”
7.
A szöveg a következő címmel egészül ki:
„IIIa. CÍM
A visszadobás gyakorlatának visszaszorítását célzó intézkedések
19a. cikk
Az érték szerinti szelektálás tilalma
(1) Tilos az 1., 2., 3. és 4. régióban folytatott halászati tevékenységek során jogszerűen kirakodható, kvóta hatálya alá tartozó fajok visszadobása.
(2) Az (1) bekezdésben említett rendelkezések nem érintik az e rendeletben vagy bármely más, halászatra vonatkozó uniós jogi aktusban előírt kötelezettségeket.
19b. cikk
A továbbhaladásra vonatkozó rendelkezések és a visszaengedés tilalma
(1) Amennyiben az 1., 2., 3. és 4. régióban az előírtnál kisebb méretű makréla, hering vagy fattyúmakréla mennyisége bármely fogási pozícióban meghaladja a fogások teljes mennyiségének 10 %-át, a hajónak másik halászati területen kell folytatnia tevékenységét.
(2) Az 1., 2., 3. és 4. régióban tilos a makréla, hering vagy fattyúmakréla visszaengedése az előtt, hogy a hálót teljesen kihúzták a halászhajó fedélzetére, mert az az elpusztult vagy majdnem elpusztult halak elvesztését eredményezné.”
8.
A 20. cikk (1) bekezdésének d) pontját el kell hagyni.
9.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„20a. cikk
A hering halászatára vonatkozó korlátozás az ICES IIa körzet uniós vizeiben
Az ICES IIa körzet uniós vizein fogott heringet január 1. és február 28., illetve május 16. és december 31. között tilos kirakodni vagy a fedélzeten tárolni.”
10.
A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„29a. cikk
Homokiangolna-halászatra vonatkozó területlezárás az ICES IV alterületen
(1) Tilos az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a következő, a WGS84 rendszerben megadott földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen fogott homoki angolna kirakodása vagy a hajón való tárolása:
-
Anglia keleti partvonalán az é. sz. 55° 30′-en lévő pont,
-
é. sz. 55° 30′, ny. h. 01° 00′,
-
é. sz. 58° 30′, ny. h. 01° 00′,
-
é. sz. 58° 00′, ny. h. 02° 00′,
-
Skócia keleti partvonalán a ny. h. 2° 00′-en lévő pont.
(2) A területen előforduló homokiangolna-állomány figyelemmel kísérése és a halászati tilalom hatásának nyomon követése érdekében a tudományos célú halászat engedélyezett.”
11.
A 29b. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalomtól eltérve a norvég homárt nem fogó halaskosarakkal történő halászat engedélyezett az említett bekezdésben meghatározott földrajzi területeken és időszakokban.”
12.
A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
„29c. cikk
A rockalli foltos tőkehal védett területe az ICES VI alterületen
(1) A horogsorok kivételével tilos a rockalli foltostőkehal halászata a WGS84 rendszerben megadott alábbi földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:
-
é. sz. 57° 00′, ny. h. 15° 00′
-
é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 00′
-
é. sz. 56° 30′, ny. h. 14° 00′
-
é. sz. 56° 30′, ny. h. 15° 00′
-
é. sz. 57° 00′, ny. h. 15° 00′.
29d. cikk
A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás az ICES VI alterületen
(1) Tilos a közönséges tőkehalra, foltos tőkehalra és vékonybajszú tőkehalra irányuló halászati tevékenységet folytatni az ICES VIa körzet azon részén, amely a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonaltól keletre vagy délre terül el:
-
é. sz. 54° 30′, ny. h. 10° 35′
-
é. sz. 55° 20′, ny. h. 09° 50′
-
é. sz. 55° 30′, ny. h. 09° 20′
-
é. sz. 56° 40′, ny. h. 08° 55′
-
é. sz. 57° 00′, ny. h. 09° 00′
-
é. sz. 57° 20′, ny. h. 09° 20′
-
é. sz. 57° 50′, ny. h. 09° 20′
-
é. sz. 58° 10′, ny. h. 09° 00′
-
é. sz. 58° 40′, ny. h. 07° 40′
-
é. sz. 59° 00′, ny. h. 07° 30′
-
é. sz. 59° 20′, ny. h. 06° 30′
-
é. sz. 59° 40′, ny. h. 06° 05′
-
é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 30′
-
é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 50′
-
é. sz. 60° 15′, ny. h. 04° 00′.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott területen tartózkodó valamennyi hajó gondoskodik arról, hogy a fedélzetén szállított halászeszközei a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (10) 47. cikkével összhangban legyenek lerögzítve és elhelyezve.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, az (1) bekezdésben említett területeken engedélyezett a cölöpökkel rögzített part menti hálókkal, fésű- és étikagyló-kotróhálókkal, kézi horogsorokkal, gépesített orsós horogsorokkal, húzóhálókkal és tengerparti vonóhálókkal, csapdákkal és kosarakkal folytatott halászati tevékenység, amennyiben:
a)
a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint
b)
a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, fekete tőkehalat és lazacot vagy - a puhatestűek kivételével - kagylókat és héjas állatokat tárolnak, ilyeneket rakodnak ki vagy visznek a szárazföldre.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 55 milliméternél kisebb szembőségű hálókkal, amennyiben:
a)
a fedélzeten nincs 55 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint
b)
heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat.
(5) Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 120 milliméternél nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal, amennyiben:
a)
azokat kizárólag az é. sz. 59°-tól délre fekvő területen alkalmazzák;
b)
a kivetett kopoltyúháló maximális hossza hajónként 20 km;
c)
a merítési idő legfeljebb 24 óra; és
d)
a fogás legfeljebb 5 %-át vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal alkotja.
(6) Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 90 milliméternél nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal, amennyiben:
a)
ezeket csak a partvonaltól számított három tengeri mérföldön belül és egy naptári hónapban legfeljebb 10 napra;
b)
a kivetett kopoltyúháló maximális hossza 1 000 méter;
c)
a merítési idő legfeljebb 24 óra; és
d)
a fogás legalább 70 %-át kis macskacápa alkotja.
(7) Az (1) bekezdéstől eltérve, a norvég homár halászata az említett bekezdésben meghatározott területen engedélyezett, amennyiben:
a)
az alkalmazott halászeszköz - a XIVa. melléklet 2-5. pontjával összhangban -szelektáló ráccsal, vagy a XIVc. melléklet szerinti négyzetes hálószemekből álló panellel, vagy ugyanilyen nagy szelektivitású egyéb eszközzel van ellátva;
b)
a halászeszköz legalább 80 milliméter szembőségű hálóval rendelkezik;
c)
a fedélzeten tárolt fogás tömegének legalább 30 %-a norvég homár.
A HTMGB kedvező szakvéleménye alapján a Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározza, hogy az a) pont alkalmazásában mely eszközök minősülnek ugyanolyan nagy szelektivitásúnak.
(8) A (7) bekezdés nem alkalmazandó a WGS84 rendszerben megadott, következő földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:
-
é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′
-
é. sz. 59° 30′, ny. h. 06° 00′
-
é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 00′
-
é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 00′
-
é. sz. 59° 30′, ny. h. 04° 00′
-
é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′.
(9) Az (1) bekezdéstől eltérve, a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászat az említett bekezdésben meghatározott területen engedélyezett, amennyiben:
a)
a legalább 15 m teljes hosszúságú hajók esetében a hajó fedélzetén levő valamennyi háló szembősége legalább 120 milliméter, a többi hajó esetében pedig legalább 110 milliméter;
b)
abban az esetben, ha a fedélzeten tárolt fogásnak kevesebb mint 90 %-a fekete tőkehal, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVc. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel; és
c)
abban az esetben, ha a hajó teljes hosszúsága nem haladja meg a 15 métert, függetlenül a fedélzeten tárolt feketetőkehal-fogás mennyiségétől, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVd. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel.
(10) A HTMGB tudományos szakvéleményének fényében a Bizottság legkésőbb 2015. január 1-jén, és azt követően legalább minden második évben értékeli a (9) bekezdésben meghatározott eszközök jellemzőit, és adott esetben a (9) bekezdés módosítására irányuló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.
(11) A (9) bekezdés nem alkalmazandó a WGS84 rendszerben megadott, következő földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:
-
é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′
-
é. sz. 59° 30′, ny. h. 06° 00′
-
é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 00′
-
é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 00′
-
é. sz. 59° 30′, ny. h. 04° 00′
-
é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′.
(12) Január 1. és március 31., valamint október 1. és december 31. között minden évben tilos bárminemű halászati tevékenységet folytatni a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet (11) I. mellékletében meghatározott eszközök felhasználásával, az ICES VIa körzetnek a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részén:
-
é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 07′
-
é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 00′
-
é. sz. 55° 18′, ny. h. 6° 50′
-
é. sz. 55° 17′, ny. h. 6° 50′
-
é. sz. 55° 17′, ny. h. 6° 52′
-
é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 07′.
Sem a tengeri halászhajó kapitánya, sem a fedélzeten tartózkodó más személy nem kötelezheti a fedélzeten tartózkodó személyeket, illetve nem engedélyezheti számukra, hogy megkíséreljék a meghatározott területen lévő halak halászatát, vagy a kifogott halak kirakodását, átrakodását vagy a fedélzeten tartását.
(13) Január 1. és december 31. között minden érintett tagállam fedélzeti megfigyelőprogramot hajt végre az (5), (6), (7) és (9) bekezdésben foglalt eltéréseket élvező hajók fogásaival és a visszadobásokkal kapcsolatos mintavétel céljából. A megfigyelőprogramokat a vonatkozó előírásokban foglalt kötelezettségek sérelme nélkül kell végrehajtani, és törekedni kell a közönségestőkehal-, a foltostőkehal- és a vékonybajszútőkehal-fogások és -visszadobások legalább 20 %-os pontossággal történő megbecsülésére.
(14) Az érintett tagállamok minden évben jelentést készítenek a megfigyelőprogram hatálya alá tartozó hajók teljes fogásairól és visszadobásairól, és azt legkésőbb a következő naptári év február 1-jéig benyújtják a Bizottságnak.
(15) A HTMGB tudományos szakvéleményének fényében a Bizottság legkésőbb 2015. január 1-jén, és azt követően legalább minden második évben értékeli a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak állapotát az (1) bekezdésben meghatározott területen, és adott esetben e cikk módosítására irányuló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.
29e. cikk
A közönséges tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás az ICES VII alterületen
(1) Minden évben a február 1-jétől március 31-ig tartó időszakban tilos halászati tevékenységet folytatni az ICES VII alterületen belül a következő statisztikai ICES-négyszögek alkotta területen: 30E4, 31E4, 32E3. Ez a tilalom nem alkalmazandó az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföld szélességű sávban.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az ott említett területeken és időszakokban engedélyezett a cölöpökkel rögzített part menti hálókkal, fésű- és étikagyló-kotróhálókkal, húzóhálókkal és tengerparti vonóhálókkal, kézi horogsorokkal, gépesített orsós horogsorokkal, csapdákkal és kosarakkal folytatott halászati tevékenység, amennyiben:
a)
a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint
b)
a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, lazacot vagy - a puhatestűek kivételével - kagylókat és héjas állatokat rakodnak ki, tárolnak, vagy visznek a szárazföldre.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 55 milliméternél kisebb szembőségű hálókkal, amennyiben:
a)
a fedélzeten nincs 55 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint
b)
heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat.
29f. cikk
A kék menyhal védelmére vonatkozó különös szabályok
(1) Minden évben a március 1-jétől május 31-ig tartó időszakban tilos halászati utanként 6 tonnánál nagyobb mennyiségű kék menyhalat a fedélzeten tárolni az ICES VIa körzetnek a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részén:
a)
A skót kontinentális talapzat széle
-
é. sz. 59° 58′, ny. h. 07° 00′
-
é. sz. 59° 55′, ny. h. 06° 47′
-
é. sz. 59° 51′, ny. h. 06° 28′
-
é. sz. 59° 45′, ny. h. 06° 38′
-
é. sz. 59° 27′, ny. h. 06° 42′
-
é. sz. 59° 22′, ny. h. 06° 47′
-
é. sz. 59° 15′, ny. h. 07° 15′
-
é. sz. 59° 07′, ny. h. 07° 31′
-
é. sz. 58° 52′, ny. h. 07° 44′
-
é. sz. 58° 44′, ny. h. 08° 11′
-
é. sz. 58° 43′, ny. h. 08° 27′
-
é. sz. 58° 28′, ny. h. 09° 16′
-
é. sz. 58° 15′, ny. h. 09° 32′
-
é. sz. 58° 15′, ny. h. 09° 45′
-
é. sz. 58° 30′, ny. h. 09° 45′
-
é. sz. 59° 30′, ny. h. 07° 00′
-
é. sz. 59° 58′, ny. h. 07° 00′.
b)
A Rosemary-pad széle
-
é. sz. 60° 00′, ny. h. 11° 00′
-
é. sz. 59° 00′, ny. h. 11° 00′
-
é. sz. 59° 00′, ny. h. 09° 00′
-
é. sz. 59° 30′, ny. h. 09° 00′
-
é. sz. 59° 30′, ny. h. 10° 00′
-
é. sz. 60° 00′, ny. h. 10° 00′
-
é. sz. 60° 00′, ny. h. 11° 00′.
Nem foglalja magában a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területet:
-
é. sz. 59° 15′, ny. h. 10° 24′
-
é. sz. 59° 10′, ny. h. 10° 22′
-
é. sz. 59° 08′, ny. h. 10° 07′
-
é. sz. 59° 11′, ny. h. 09° 59′
-
é. sz. 59° 15′, ny. h. 09° 58′
-
é. sz. 59° 22′, ny. h. 10° 02′
-
é. sz. 59° 23′, ny. h. 10° 11′
-
é. sz. 59° 20′, ny. h. 10° 19′
-
é. sz. 59° 15′, ny. h. 10° 24′.
(2) Az (1) bekezdésben említett területekre való belépéskor és onnan történő kilépéskor a halászhajó parancsnoka feljegyzi a hajónaplóba a belépés és a kilépés dátumát, időpontját és pontos helyét.
(3) Az (1) bekezdésben említett két területen, amennyiben egy hajón 6 tonna kék menyhal gyűlik össze:
a)
a hajó haladéktalanul abbahagyja a halászatot, és kilép a szóban forgó területekről;
b)
a fogás kirakodásáig egyik területre sem léphet be újra;
c)
a tengerbe semmilyen mennyiségű kék menyhalat nem engedhet vissza.
(4) A mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2347/2002/EK tanácsi rendelet (12) 8. cikkében említett, az (1) bekezdésben meghatározott területek egyikén tartózkodó halászhajókra kijelölt megfigyelők - az említett cikk (4) bekezdésében említett kötelezettségeiken túlmenően - megmérik a kék menyhal fogásainak megfelelő mintáiban található egyedeket, és meghatározzák az almintákban lévő halak ivarérettségét. A HTMGB szakvéleménye alapján a tagállamok részletes eljárásokat dolgoznak ki a mintavételre és az eredmények összevetésére.
(5) Minden évben a február 15. és április 15. közötti időszakban tilos a fenékvonóhálók, kopoltyúhálók, illetve horogsorok használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:
-
é. sz. 60° 58,76′, ny. h. 27° 27,32′
-
é. sz. 60° 56,02′, ny. h. 27° 31,16′
-
é. sz. 60° 59,76′, ny. h. 27° 43,48′
-
é. sz. 60° 03,00′, ny. h. 27° 39,41′
-
é. sz. 60° 58,76′, ny. h. 27° 27,32′.
29g. cikk
Az ICES I és II alterület nemzetközi vizein folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó intézkedések
(1) A vörös álsügérnek az ICES I és II alterület nemzetközi vizein folyó célzott halászata kizárólag a július 1. és december 31. közötti időszakban engedélyezett olyan hajók számára, amelyek az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról és a 2791/1999/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. december 15-i 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 3. cikkének 3. pontja szerinti fogalommeghatározásban szereplő NEAFC szabályozási területen korábban is folytattak vörösálsügér-halászatot.
(2) A hajók a más halfajok halászata során fogott járulékos vörösálsügér-fogásukat a hajón lévő teljes fogás 1 %-ára korlátozzák.
(3) Az e halászati területen fogott, belezett és fejezett - a japán metszést is ideértve - vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70.
(4) Az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérve az ilyen halászatot folytató halászhajók parancsnokai naponta jelentést tesznek fogásukról.
(5) Az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében foglalt rendelkezések teljesülése mellett a vörös álsügér halászatára vonatkozó engedély csak akkor érvényes, ha a hajók által az említett rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott jelentéseket a 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően nyilvántartják.
(6) A tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajókon tudományos megfigyelők tudományos adatokat gyűjtsenek. Az összegyűjtött adatok tartalmazzák legalább a nemre, az életkorra és a testhosszra vonatkozó, mélységi bontásban megadott reprezentatív adatokat. Ezt az információt a tagállamok illetékes hatóságai elküldik az ICES-nek.
(7) A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról, hogy a NEAFC titkársága mikor értesítette a NEAFC szerződő feleit a teljes kifogható mennyiség teljes mértékű kimerítéséről. E naptól kezdődően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára megtiltják a vörös álsügér célzott halászatát.
29h. cikk
Az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó intézkedések
(1) Tilos a vörös álsügér halászata az ICES V alterület nemzetközi vizein és az ICES XII és XIV alterület uniós vizein.
Az első albekezdéstől eltérve a május 11-től december 31-ig tartó időszakban a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részen (a továbbiakban: a vörösálsügér-védelmi terület) engedélyezett a vörösálsügér-halászat:
-
é. sz. 64° 45′, ny. h. 28° 30′
-
é. sz. 62° 50′, ny. h. 25° 45′
-
é. sz. 61° 55′, ny. h. 26° 45′
-
é. sz. 61° 00′, ny. h. 26° 30′
-
é. sz. 59° 00′, ny. h. 30° 00′
-
é. sz. 59° 00′, ny. h. 34° 00′
-
é. sz. 61° 30′, ny. h. 34° 00′
-
é. sz. 62° 50′, ny. h. 36° 00′
-
é. sz. 64° 45′, ny. h. 28° 30′.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve uniós jogi aktussal engedélyezhető az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken található vörösálsügér-védelmi területen kívül folytatott vörösálsügér-halászat minden évben a május 11-től december 31-ig tartó időszakban, tudományos szakvélemények alapján, és amennyiben a NEAFC kidolgozott egy, az adott földrajzi területen élő vörös álsügérre vonatkozó helyreállítási tervet. Kizárólag azon uniós hajók vehetnek részt e halászatban, amelyeket a lobogójuk szerinti tagállam megfelelően felhatalmazott erre, és amelyekről az adott tagállam az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében előírtak szerint értesítette a Bizottságot.
(3) Tilos a 100 milliméternél kisebb szembőségű vonóhálók használata.
(4) Az e halászati területen fogott, belezett és fejezett - a japán metszést is ideértve - vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70.
(5) A vörösálsügér-védelmi területen kívül halászati tevékenységet folytató halászhajó parancsnoka napi rendszerességgel, az egyes naptári napokon végzett halászati műveletek befejezését követően továbbítja az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt fogási jelentést. A jelentés feltünteti a fogásokra vonatkozó utolsó közlés óta halászott, fedélzeten lévő fogásmennyiségeket.
(6) Az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében foglalt rendelkezések teljesülése mellett a vörös álsügér halászatára vonatkozó engedély csak akkor érvényes, ha a hajók által benyújtott jelentések összhangban állnak az említett rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével, és azokat a 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően nyilvántartják.
(7) A (6) bekezdésben említett jelentéseket a vonatkozó előírásoknak megfelelően kell elkészíteni.
13.
A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióra.”
14.
A szöveg a következő 31a. cikkel egészül ki:
„31a. cikk
Elektromos halászat az ICES IVc és IVb körzetben
(1) A 31. cikktől eltérve engedélyezhető a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászat az ICES IVc és IVb körzetben a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott földrajzi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területtől délre:
-
az Egyesült Királyság keleti partvonalán az é. sz. 55°-on lévő pont,
-
onnan keletre az é. sz. 55°, k. h. 5°,
-
onnan északra az é. sz. 56°,
-
végül onnan keletre Dánia nyugati partvonalán az é. sz. 56°-on lévő pont.
(2) Elektromos áram felhasználásával folytatott halászat csak akkor engedélyezhető, ha:
a)
a merevítőrudas zsákhálót használó flotta tagállamonként legfeljebb 5 %-a halászik elektromos áram segítségével;
b)
az egyes merevítőrudas zsákhálók által felhasználható, kilowattban kifejezett elektromos áram maximális értéke legfeljebb a vonóháló méterben megadott hosszának 1,25-szöröse;
c)
az elektródák közötti tényleges feszültség legfeljebb 15 V;
d)
a hajó olyan számítógép-vezérlésű kezelőrendszerrel van felszerelve, amely legalább az utolsó 100 hálókivetés tekintetében rögzíti a zsákhálók által felhasznált elektromos áram maximális értékét és az elektródák közötti tényleges feszültséget. A számítógépes kezelőrendszerhez illetéktelen személy nem férhet hozzá;
e)
az alín elülső részén tilos ijesztőláncot használni.”
15.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„32a. cikk
Fogáskezelési és kirakodási korlátozások a nyílt tengeri hajókon
(1) A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó, az 1236/2010/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fedélzetén található vízleválasztók rácstávolsága legfeljebb 10 milliméter lehet.
A rácsokat hegesztéssel kell rögzíteni. Amennyiben a vízleválasztón rácsok helyett nyílások találhatók, az egyes nyílások átmérője nem haladhatja meg a 10 millimétert. A vízleválasztókhoz vezető csúszkák nyílásainak átmérője nem haladhatja meg a 15 millimétert.
(2) A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területeken üzemelő nyílt tengeri hajók esetében tilos a halaknak a puffertartályokból vagy a hűtött tengervíz-tartályokból történő, a biztonsági vonal alatti kirakodása.
(3) A hajóparancsnok elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes halászati hatóságainak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeihez kapcsolódó, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai által hitelesített tervrajzokat, valamint azok módosításait. A hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai rendszeresen ellenőrzik a benyújtott tervrajzok pontosságát. A tervrajzok másolatának mindenkor elérhetőnek kell lennie a fedélzeten.”
16.
A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
„34a. cikk
Technikai védelmi intézkedések az Ír-tengeren
(1) Február 14-től április 30-ig tilos fenéken vontatott vonóhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott hálót, mindenféle kopoltyúhálót, tükörhálót, állítóhálót vagy hasonló rögzített hálót, vagy bármilyen, horgokat használó halászeszközt használni az ICES VIIa körzetnek a következő területekkel határolt részén:
-
Írország keleti partvonala és Észak-Írország keleti partvonala, valamint
-
a következő földrajzi koordinátákat loxodromákkal összekötő egyenes vonalak:
-
Észak-Írországban az Ards-félsziget keleti partvonala az é. sz. 54° 30′-nél,
-
é. sz. 54° 30′, ny. h. 04° 50′,
-
é. sz. 53° 15′, ny. h. 04° 50′,
-
Írország keleti partvonalán az é. sz. 53° 15′-en lévő pont.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az ott említett területen és időszakon belül:
a)
engedélyezett fenékvonóháló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:
-
70-79 milliméteres vagy 80-99 milliméteres szembőségűek,
-
kizárólag az engedélyezett szembőségtartományok egyikébe tartoznak,
-
minden részükön kizárólag 300 milliméternél nagyobb szemekből állnak; és
-
azokat kizárólag a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen használják:
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 20′
-
é. sz. 54° 20′, ny. h. 04° 50′
-
é. sz. 54° 30′, ny. h. 05° 10′
-
é. sz. 54° 30′, ny. h. 05° 20′
-
é. sz. 54° 00′, ny. h. 05° 50′
-
é. sz. 54° 00′, ny. h. 06° 10′
-
é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 10′
-
é. sz. 53° 45′, ny. h. 05° 30′
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′;
b)
engedélyezett fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:
-
eleget tesznek az a) pontban meghatározott feltételeknek,
-
elválasztó panel esetén az Ír-tenger (ICES VIIa körzet) tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló, 2002. február 12-i 254/2002/EK tanácsi rendelet (14) mellékletében előírt műszaki jellemzőknek megfelelően készültek, és
-
szelektáló rács esetén megfelelnek e rendelet XIVa. melléklete 2-5. pontjának;
c)
engedélyezett továbbá fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:
-
é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 00′
-
é. sz. 53° 45′, ny. h. 05° 30′
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 06° 00′
-
é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 00′.
34b. cikk
A kopoltyúhálók használata az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben, az ICES VIII, IX, X alterületen és a XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén
(1) Az uniós halászhajók nem alkalmazhatnak fenékrögzítéses kopoltyúhálót, állítóhálót vagy tükörhálót olyan helyeken, ahol az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X és XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a következő halászeszközök használata engedélyezhető:
a)
az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében kivetett, 120 milliméteres vagy annál nagyobb, de 150 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, az ICES VIIIa, VIIIb, VIIId körzetben és az ICES X alterületen kivetett, 100 milliméteres vagy annál nagyobb, de 130 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, valamint az ICES VIIIc körzetben és az ICES IX alterületen kivetett, 80 milliméteres vagy annál nagyobb, de 110 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:
-
azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják,
-
legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,5,
-
úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve,
-
a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladja meg a 25 km-t,
-
a merítési idő legfeljebb 24 óra;
b)
250 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű állítóhálók, amennyiben:
-
azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják,
-
legfeljebb 15 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,33,
-
nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal,
-
a hálók hossza egyenként legfeljebb 10 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 100 km-t,
-
a merítési idő legfeljebb 72 óra;
c)
az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében kivetett, legalább 100 milliméteres, de 130 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:
-
azokat a térkép szerint 200 méternél mélyebb és 600 méternél sekélyebb vízben használják,
-
legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,5,
-
úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve,
-
a hálók hossza egyenként legfeljebb 4 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t,
-
a merítési idő legfeljebb 24 óra,
-
a fedélzeten tartott fogás tömegének 85 %-át szürke tőkehal alkotja,
-
a halászatban részt vevő hajók száma nem haladja meg a 2008-ban regisztrált szintet,
-
a kikötő elhagyása előtt a halászatban részt vevő hajó parancsnoka bejegyzi a hajónaplóba a hajó fedélzetén található eszközök mennyiségét és teljes hosszát. Legalább az indulások 15 %-ánál ellenőrzést kell végezni,
-
a hajóparancsnok gondoskodik róla, hogy a kirakodás ideje alatt az adott hajóútra vonatkozóan az uniós hajónaplóban foglalt eszközök 90 %-a megtalálható legyen a fedélzeten, és
-
az 50 kg-nál nagyobb mennyiségben kifogott valamennyi faj mennyiségét és az 50 kg-ot meghaladó visszadobott halmennyiségeket bejegyzik az uniós hajónaplóba;
d)
legalább 220 milliméter szembőségű tükörhálók az ICES IX alkörzetében, feltéve, hogy:
-
azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják,
-
legfeljebb 30 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,44,
-
nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal,
-
a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t,
-
a merítési idő legfeljebb 72 óra.
(3) Ez az eltérés azonban a NEAFC szabályozási területen nem alkalmazandó.
(4) A fenékrögzítéses kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval halászó hajók részére, minden olyan helyen, ahol az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert, az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkének megfelelően halászati engedélyt kell kiadni.
(5) A (2) bekezdés a), b), illetve d) pontjában említett eszközök közül egy időben csak az egyik tárolható a fedélzeten. A hajók az egyidejűleg kivethető hálócsoportok esetében engedélyezett maximális hossznál 20 %-kal hosszabb hálókat szállíthatnak.
(6) A (4) bekezdésben említett halászati engedéllyel rendelkező hajó parancsnoka a kikötőből való indulás előtt és az oda való visszatérést követően a hajónaplóban rögzíti a hajókon szállított eszközök számát és hosszát, és elszámol a két mennyiség közötti esetleges különbséggel.
(7) Az illetékes hatóságoknak jogukban áll eltávolítani a tengeren az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen talált elhagyott eszközöket a következő esetekben:
a)
az eszköz nem megfelelően jelölt;
b)
a jelzőbóják és a VMS-adatok jelzik, hogy a tulajdonos 120 óránál tovább tartózkodott az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli sugarában;
c)
az eszközt olyan vizeken használták, amelyek térkép szerinti mélysége nagyobb a megengedettnél;
d)
az eszköz illegális szembőséggel rendelkezik.
(8) A (4) bekezdésben említett halászati engedéllyel rendelkező hajó parancsnoka valamennyi halászati út során feljegyzi:
-
a kivetett háló szembőségét,
-
a háló névleges hosszúságát,
-
a hálócsoportban lévő hálók számát,
-
a kivetett hálócsoportok számát,
-
minden egyes kivetett hálócsoport földrajzi helyzetét,
-
minden egyes kivetett hálócsoport merítési mélységét,
-
minden egyes kivetett hálócsoport merítési idejét,
-
az elveszített eszközök mennyiségét, utolsó ismert helyüket és az elveszítés időpontját.
(9) A (4) bekezdésben említett halászati engedély birtokában halászó hajók kizárólag a 2347/2002/EK rendelet 7. cikke szerinti, a tagállamok által kijelölt kikötőkben rakodhatnak ki.
(10) A (2) bekezdés b) és d) pontjában említett halászeszközt használó hajók fedélzetén lévő cápamennyiség nem lehet több a fedélzeten tárolt tengeri élőlények élőtömegben mért összmennyiségének 5 %-ánál.
(11) A Bizottság a HTMGB-vel való konzultációt követően végrehajtási aktusok útján úgy határozhat, hogy az ICES VIII, IX, X alterületen egy tagállam egyes halászati tevékenységeit mentesíti az (1)-(9) bekezdés alkalmazása alól, ha a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információból kiderül, hogy e halászati tevékenységek igen alacsony járulékos cápafogási és visszadobási mértékkel rendelkeznek.
34c. cikk
A Vizcayai-öbölben engedélyezett, egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat feltételei
(1) Az ICES III, IV, V, VI és VII alterület és az ICES VIIIa, b, d, e körzet szürketőkehal-állományának helyreállítására vonatkozó kiegészítő technikai intézkedések megállapításáról szóló, 2002. március 19-i 494/2002/EK bizottsági rendelet (15) 5. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendelkezésektől eltérve, a merevítőrudas zsákhálók kivételével engedélyezett a 70-99 milliméteres szembőségű vonóhálók, kerítőhálók és hasonló halászeszközök használata a 494/2002/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott területen, amennyiben az adott eszköz a XIVb. melléklettel összhangban rendelkezik négyzetes hálószemekből álló panellel.
(2) Az ICES VIIIa és VIIIb körzetben történő halászat során engedélyezett szelektáló rács és hozzá illesztett részek használata a zsákvég előtt és/vagy 60 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű, négyzetes hálószemekből álló panel használata a zsákvég előtti toldat alsó részén. Az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkében és 9. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 494/2002/EK rendelet 3. cikkének a) és b) pontjában foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a vonóháló azon szakaszára, ahová az említett szelektáló eszközöket felszerelik.
34d. cikk
A NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések
(1) Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel - ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat - folytatott halászat a következő, a WGS84 rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:
A Reykjanesi-hátság egy része:
-
é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49,0135′
-
é. sz. 55° 05,4804′, ny. h. 35° 58,9784′
-
é. sz. 54° 58,9914′, ny. h. 34° 41,3634′
-
é. sz. 54° 41,1841′, ny. h. 34° 00,0514′
-
é. sz. 54° 00′, ny. h. 34° 00′
-
é. sz. 53° 54,6406′, ny. h. 34° 49,9842′
-
é. sz. 53° 58,9668′, ny. h. 36° 39,1260′
-
é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49,0135′.
Északi MAR-terület:
-
é. sz. 59° 45′, ny. h. 33° 30′
-
é. sz. 57° 30′, ny. h. 27° 30′
-
é. sz. 56° 45′, ny. h. 28° 30′
-
é. sz. 59° 15′, ny. h. 34° 30′
-
é. sz. 59° 45′, ny. h. 33° 30′.
Középső MAR-terület (Charlie-Gibbs törésöv és a szubpoláris elülső régió [Subpolar Frontal Region]):
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 38° 00′
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 36° 49′
-
é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49′
-
é. sz. 54° 58,9914′, ny. h. 34° 41,3634′
-
é. sz. 54° 41,1841′, ny. h. 34° 00′
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 30° 00′
-
é. sz. 51° 30′, ny. h. 28° 00′
-
é. sz. 49° 00′, ny. h. 26° 30′
-
é. sz. 49° 00′, ny. h. 30° 30′
-
é. sz. 51° 30′, ny. h. 32° 00′
-
é. sz. 51° 30′, ny. h. 38° 00′
-
é. sz. 53° 30′, ny. h. 38° 00′.
Déli MAR-terület:
-
é. sz. 44° 30′, ny. h. 30° 30′
-
é. sz. 44° 30′, ny. h. 27° 00′
-
é. sz. 43° 15′, ny. h. 27° 15′
-
é. sz. 43° 15′, ny. h. 31° 00′
-
é. sz. 44° 30′, ny. h. 30° 30′.
Altair-fenékhegyek:
-
é. sz. 45° 00′, ny. h. 34° 35′
-
é. sz. 45° 00′, ny. h. 33° 45′
-
é. sz. 44° 25′, ny. h. 33° 45′
-
é. sz. 44° 25′, ny. h. 34° 35′
-
é. sz. 45° 00′, ny. h. 34° 35′.
Antialtair-fenékhegyek:
-
é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 50′
-
é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 05′
-
é. sz. 43° 25′, ny. h. 22° 05′
-
é. sz. 43° 25′, ny. h. 22° 50′
-
é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 50′.
Hatton-pad:
-
é. sz. 59° 26′, ny. h. 14° 30′
-
é. sz. 59° 12′, ny. h. 15° 08′
-
é. sz. 59° 01′, ny. h. 17° 00′
-
é. sz. 58° 50′, ny. h. 17° 38′
-
é. sz. 58° 30′, ny. h. 17° 52′
-
é. sz. 58° 30′, ny. h. 18° 22′
-
é. sz. 58° 03′, ny. h. 18° 22′
-
é. sz. 58° 03′, ny. h. 17° 30′
-
é. sz. 57° 55′, ny. h. 17° 30′
-
é. sz. 57° 45′, ny. h. 19° 15′
-
é. sz. 58° 11,15′, ny. h. 18° 57,51′
-
é. sz. 58° 11,57′, ny. h. 19° 11,97′
-
é. sz. 58° 27,75′, ny. h. 19° 11,65′
-
é. sz. 58° 39,09′, ny. h. 19° 14,28′
-
é. sz. 58° 38,11′, ny. h. 19° 01,29′
-
é. sz. 58° 53,14′, ny. h. 18° 43,54′
-
é. sz. 59° 00,29′, ny. h. 18° 01,31′
-
é. sz. 59° 08,01′, ny. h. 17° 49,31′
-
é. sz. 59° 08,75′, ny. h. 18° 01,47′
-
é. sz. 59° 15,16′, ny. h. 18° 01,56′
-
é. sz. 59° 24,17′, ny. h. 17° 31,22′
-
é. sz. 59° 21,77′, ny. h. 17° 15,36′
-
é. sz. 59° 26,91′, ny. h. 17° 01,66′
-
é. sz. 59° 42,69′, ny. h. 16° 45,96′
-
é. sz. 59° 20,97′, ny. h. 15° 44,75′
-
é. sz. 59° 21′, ny. h. 15° 40′
-
é. sz. 59° 26′, ny. h. 14° 30′.
A Rockalli-pad északnyugati része:
-
é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 53′
-
é. sz. 57° 37′, ny. h. 14° 42′
-
é. sz. 57° 55′, ny. h. 14° 24′
-
é. sz. 58° 15′, ny. h. 13° 50′
-
é. sz. 57° 57′, ny. h. 13° 09′
-
é. sz. 57° 50′, ny. h. 13° 14′
-
é. sz. 57° 57′, ny. h. 13° 45′
-
é. sz. 57° 49′, ny. h. 14° 06′
-
é. sz. 57° 29′, ny. h. 14° 19′
-
é. sz. 57° 22′, ny. h. 14° 19′
-
é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 34′
-
é. sz. 56° 56′, ny. h. 14° 36′
-
é. sz. 56° 56′, ny. h. 14° 51′
-
é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 53′.
A Rockalli-pad délnyugati része:
-
é. sz. 56° 24′, ny. h. 15° 37′
-
é. sz. 56° 21′, ny. h. 14° 58′
-
é. sz. 56° 04′, ny. h. 15° 10′
-
é. sz. 55° 51′, ny. h. 15° 37′
-
é. sz. 56° 10′, ny. h. 15° 52′
-
é. sz. 56° 24′, ny. h. 15° 37′.
Logachev Mound:
-
é. sz. 55° 17′, ny. h. 16° 10′
-
é. sz. 55° 34′, ny. h. 15° 07′
-
é. sz. 55° 50′, ny. h. 15° 15′
-
é. sz. 55° 33′, ny. h. 16° 16′
-
é. sz. 55° 17′, ny. h. 16° 10′.
A Rockalli-pad nyugati része:
-
é. sz. 57° 20′, ny. h. 16° 30′
-
é. sz. 57° 05′, ny. h. 15° 58′
-
é. sz. 56° 21′, ny. h. 17° 17′
-
é. sz. 56° 40′, ny. h. 17° 50′
-
é. sz. 57° 20′, ny. h. 16° 30′.
(2) Ha a NEAFC szabályozási területén belüli új vagy meglévő fenékhalászati területeken folytatott halászati műveletek során az élő korall vagy az élő szivacs mennyisége hálónként meghaladja a 60 kg élő korall és/vagy 800 kg élő szivacs küszöbértéket, a hajónak tájékoztatnia kell erről a lobogó szerinti államát, be kell szüntetnie a halászatot, és legalább két tengeri mérföldre el kell távolodnia attól a helytől, amely a rendelkezésre álló adatok szerint a legközelebb van ezen fogás pontos helyéhez.
34e. cikk
Az ICES VIIc, VIIj, VIIk körzetben található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések
(1) Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel - ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat - folytatott halászat a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:
Belgica Mound Province:
-
é. sz. 51° 29,4′, ny. h. 11° 51,6′
-
é. sz. 51° 32,4′, ny. h. 11° 41,4′
-
é. sz. 51° 15,6′, ny. h. 11° 33,0′
-
é. sz. 51° 13,8′, ny. h. 11° 44,4′
-
é. sz. 51° 29,4′, ny. h. 11° 51,6′.
Hovland Mound Province:
-
é. sz. 52° 16,2′, ny. h. 13° 12,6′
-
é. sz. 52° 24,0′, ny. h. 12° 58,2′
-
é. sz. 52° 16,8′, ny. h. 12° 54,0′
-
é. sz. 52° 16,8′, ny. h. 12° 29,4′
-
é. sz. 52° 04,2′, ny. h. 12° 29,4′
-
é. sz. 52° 04,2′, ny. h. 12° 52,8′
-
é. sz. 52° 09,0′, ny. h. 12° 56,4′
-
é. sz. 52° 09,0′, ny. h. 13° 10,8′
-
é. sz. 52° 16,2′, ny. h. 13° 12,6′.
A Porcupine-pad északnyugati része, I. terület:
-
é. sz. 53° 30,6′, ny. h. 14° 32,4′
-
é. sz. 53° 35,4′, ny. h. 14° 27,6′
-
é. sz. 53° 40,8′, ny. h. 14° 15,6′
-
é. sz. 53° 34,2′, ny. h. 14° 11,4′
-
é. sz. 53° 31,8′, ny. h. 14° 14,4′
-
é. sz. 53° 24,0′, ny. h. 14° 28,8′
-
é. sz. 53° 30,6′, ny. h. 14° 32,4′.
A Porcupine-pad északnyugati része, II. terület:
-
é. sz. 53° 43,2′, ny. h. 14° 10,8′
-
é. sz. 53° 51,6′, ny. h. 13° 53,4′
-
é. sz. 53° 45,6′, ny. h. 13° 49,8′
-
é. sz. 53° 36,6′, ny. h. 14° 07,2′
-
é. sz. 53° 43,2′, ny. h. 14° 10,8′.
A Porcupine-pad délnyugati része:
-
é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 15° 07,2′
-
é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 14° 55,2′
-
é. sz. 51° 42,0′, ny. h. 14° 55,2′
-
é. sz. 51° 42,0′, ny. h. 15° 10,2′
-
é. sz. 51° 49,2′, ny. h. 15° 06,0′
-
é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 15° 07,2′.
(2) A sérülékeny mélytengeri élőhelyeknek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott védett területein halászó valamennyi nyílt tengeri hajónak szerepelnie kell az engedélyezett hajók jegyzékében, és az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban halászati engedéllyel kell rendelkeznie. Az engedélyezett hajók jegyzékében szereplő hajók kizárólag nyílt tengeri halászeszközöket tarthatnak fedélzetükön.
(3) A sérülékeny mélytengeri élőhelyeknek az e cikk (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászni szándékozó nyílt tengeri hajók a sérülékeny mélytengeri élőhelyek védett területére való belépési szándékukról négy órával a belépést megelőzően értesítik az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkének (15) bekezdése szerinti ír halászati felügyelő központot. Ezzel egyidejűleg bejelentik a fedélzetükön tárolt halmennyiséget is.
(4) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászó nyílt tengeri hajóknak az ilyen védett területen való tartózkodáskor teljes mértékben működőképes, biztonságos hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) kell rendelkezniük, amely teljes mértékben megfelel a vonatkozó előírásoknak.
(5) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászó nyílt tengeri hajók óránként VMS-jelentést készítenek.
(6) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén a halászatot befejező nyílt tengeri hajók a területről való távozásukkor tájékoztatják az ír halászati felügyelő központot. Ezzel egyidejűleg bejelentik a fedélzetükön tárolt halmennyiséget is.
(7) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén nyílt tengeri fajokra irányuló halászat során kizárólag 16-31 milliméter vagy 32-54 milliméter szembőségű halászhálók lehetnek a fedélzeten, illetve csak ilyen hálókkal folytatható halászat.
34f. cikk
Az ICES VIIIc körzetben található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések
(1) Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel - ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat - folytatott halászat a következő, a WGS84 rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:
El Cachucho:
-
é. sz. 44° 12′, ny. h. 05° 16′
-
é. sz. 44° 12′, ny. h. 04° 26′
-
é. sz. 43° 53′, ny. h. 04° 26′
-
é. sz. 43° 53′, ny. h. 05° 16′
-
é. sz. 44° 12′, ny. h. 05° 16′.
(2) Az (1) bekezdésben említett tilalomtól eltérve azok a hajók, melyek 2006, 2007 és 2008 során fenékhorogsorral halásztak ezüstös tengericompóra, halászati hatóságaiktól - az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban - halászati engedélyt kaphatnak, amellyel halászhatnak az é. sz. 44° 00,00′-től délre. Az ilyen halászati engedéllyel rendelkező halászhajók teljes hosszuktól függetlenül kötelesek teljes mértékben működőképes, biztonságos, a vonatkozó előírásoknak megfelelő VMS-t használni az (1) bekezdésben meghatározott területen folytatott halászat során.
17.
A 38. cikket el kell hagyni.
18.
A 47. cikket el kell hagyni.
19.
A 850/98/EK rendelet I., IV., XII. és XIV. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul.
20.
A szöveg a XIIa. és XIVa., XIVb., XIVc. és XIVd. melléklettel egészül ki.
2. cikk
Az 1434/98/EK rendelet módosítása
A 1434/98/EK rendelet 2. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az ICES IIIa körzetben, a IV alterületen, az ICES VIId körzetben és az ICES IIa körzet uniós vizein.”
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. március 13-án.