EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 544/2014
af 15. maj 2014
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Unionen er part i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (3) (»konventionen«).
(2)
Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet »ICCAT«), der er nedsat ved konventionen, vedtog på sit 16. ekstraordinære møde i 2008 henstilling 08-05 om fastsættelse af en ny genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, som erstatter den tidligere genopretningsplan, der blev vedtaget i 2006. Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 (4) blev vedtaget for at gennemføre disse internationale bevarelsesforanstaltninger på EU-plan.
(3)
ICCAT vedtog på sit 17. ekstraordinære møde i 2010 henstilling 10-04 om ændring af den flerårige genopretningsplan for almindelig tun. Forordning (EF) nr. 302/2009 blev derefter ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 500/2012 (5) for at gennemføre disse reviderede internationale bevarelsesforanstaltninger på EU-plan.
(4)
ICCAT vedtog på sit 18. ekstraordinære møde i 2012 henstilling 12-03, som yderligere ændrede den flerårige genopretningsplan for almindelig tun. For bedre at tilpasse fangstperioden til fiskerflådens aktivitet fastsættes der i henstilling 12-03 en ændring af fangstperioderne, der nu defineres som åbne fangstperioder i modsætning til de forbudsperioder, der er angivet i ICCAT's tidligere henstillinger. Desuden er de faktiske datoer for, hvornår notfiskeri samt fiskeri med stangfartøjer og dørgefartøjer er tilladt, ændret. Endelig var det nødvendig at indsætte en bestemmelse, der udtrykkeligt tillader fiskeri med alle andre redskaber, med undtagelse af alle former for drivgarn, hele året rundt for at undgå enhver form for uklarhed for så vidt angår de redskaber, der ikke er omfattet af specifikke regler vedrørende fangstperioder. Perioderne og datoerne for fangstperioderne i Atlanterhavet kan revideres af ICCAT i 2015 efter rådgivning fra ICCAT's Stående Komité for Forskning og Statistik (SCRS).
(5)
På sit 23. ordinære møde i november 2013 vedtog ICCAT henstilling 13-08, der supplerer henstilling 12-03, med henblik på at muliggøre ændringer af fangstperioderne for stangfartøjer og dørgefartøjer i det østlige Atlanterhav, som ikke påvirker beskyttelsen af almindelig tuns gydeområder i Middelhavet. I denne ICCAT-henstilling påpeges det, at de kontraherende parter og samarbejdende ikkekontraherende parter, organisationer eller fiskeriorganisationer kan fastsætte en anden startdato for fangstperioderne for deres stangfartøjer og dørgefartøjer i det østlige Atlanterhav og samtidig bibeholde den samlede varighed af den åbne fangstperiode for disse fiskerier. ICCAT-henstillingen fastsætter også regler for anvendelse af stereoskopiske kameraer i forbindelse med anbringelse i bur. Det er hensigten, at alle tekniske specifikationer, herunder prøveudtagningsdensiteten, prøveudtagningsmåden, afstanden fra kameraet, overførselsslusens dimensioner, algoritmer (forholdet mellem længde og vægt), gennemgås af SCRS på dens møde i 2014 og om nødvendigt ændres af ICCAT på dens møde i 2014 på grundlag af henstillingerne fra SCRS.
(6)
For at gennemføre ICCAT's henstilling 12-03 i EU-retten med henblik på at sikre effektiv bevarelse af bestanden af almindelig tun, skabe retssikkerhed, hvad angår de pågældende fangstperioder, og endelig for at give medlemsstaterne mulighed for at fastlægge deres fiskeri-, kapacitets- og inspektionsplaner samt andre indberetningskrav korrekt og for at gennemføre ICCAT's henstilling 13-08 i EU-retten med hensyn til anvendelse af stereoskopiske kamerasystemer i forbindelse med anbringelse i bur og eventuel fastsættelse af en anden startdato for fangstperioderne for stangfartøjer og dørgefartøjer i det østlige Atlanterhav, er det nødvendigt at ændre de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 302/2009 så hurtigt som muligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Forordning (EF) nr. 302/2009 ændres som følger:
1)
Artikel 7 affattes således:
»Artikel 7
Fangstperioder:
1. Fiskeri efter almindelig tun med store pelagiske langlinefartøjer på over 24 m i det østlige Atlanterhav og Middelhavet er tilladt i perioden 1. januar-31. maj, undtagen i området vest for 10° V og nord for 42° N, hvor sådant fiskeri er tilladt i perioden 1. august-31. januar.
2. Notfiskeri efter almindelig tun er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 26. maj-24. juni.
3. Fiskeri efter almindelig tun med stangfartøjer og dørgefartøjer er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 1. juli-31. oktober.
Uanset første afsnit, og eftersom beskyttelsen af gydeområder ikke påvirkes, kan medlemsstaterne i deres årlige nationale fiskeriplaner for årene 2014 og 2015 fastsætte en anden startdato for stangfartøjer og dørgefartøjer, der sejler under deres flag og opererer i det østlige Atlanterhav, forudsat at den samlede varighed af den åbne fangstperiode for disse fiskerier fortsat er i overensstemmelse med første afsnit.
Unionens fiskeriplan, der skal indsendes til ICCAT senest den 15. februar hvert år, skal angive, hvorvidt startdatoerne for disse fiskerier er blevet ændret, samt koordinaterne for de berørte områder.
4. Fiskeri efter almindelig tun med pelagiske trawlere er tilladt i det østlige Atlanterhav i perioden 16. juni-14. oktober.
5. Fritids- og sportsfiskeri efter almindelig tun er tilladt i det østlige Atlanterhav og Middelhavet i perioden 16. juni-14. oktober.
6. Fiskeri efter almindelig tun med andre redskaber end dem, som er omhandlet i stk. 1-5, er tilladt året rundt. Uanset dette er fiskeri efter almindelig tun med alle former for drivgarn forbudt.«
2)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 24a
Anvendelse af stereoskopisk kamera ved anbringelse af fisk i bur
Anvendelsen af stereoskopiske kamerasystemer i forbindelse med anbringelse af fisk i bur skal være i overensstemmelse med følgende betingelser:
a)
prøveudtagningsdensiteten for levende fisk må ikke udgøre mindre end 20 % af mængden af fisk, der anbringes i bur; såfremt det er teknisk muligt, skal prøveudtagningen af levende fisk foregå sekventielt ved at størrelsesbestemme ét ud af fem individer; en sådan prøveudtagning skal bestå af fisk, der måles inden for en afstand på mellem 2 og 8 m fra kameraet
b)
den overførselssluse, som forbinder donorburet og modtagerburet, må højst være 10 m bred og 10 m høj
c)
såfremt målingerne af fiskenes længde viser en flertoppet fordeling (to eller flere kohorter af forskellige størrelser), skal det være muligt at anvende mere end én omregningsalgoritme ved samme anbringelse af fisk i bur; de mest aktuelle algoritmer, der er udarbejdet af ICCAT's Stående Komité for Forskning og Statistik, skal anvendes til at omregne længden fra underkæbe til haledeling til den samlede vægt i henhold til størrelsesklassen for den fisk, der måles ved anbringelsen af fisk i bur
d)
valideringen af de stereoskopiske længdemål skal foretages forud for hver anbringelse af fisk i bur ved at anvende en målestoksskala i en afstand på mellem 2 og 8 meter
e)
når resultaterne fra det stereoskopiske program meddeles, skal oplysningerne angive den fejlmargen, der skyldes det stereoskopiske kamerasystems tekniske specifikationer, og som ikke må overstige +/- 5 %.«.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, 15. maj 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 544/2014/EU RENDELETE
(2014. május 15.)
a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió részes fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (3) (a továbbiakban: az egyezmény).
(2)
Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) - amelyet az Egyezmény hozott létre - 2008-ban tartott 16. rendkívüli ülésén elfogadta a 08-05. sz. ajánlást, amely az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében új, a 2006-ban elfogadott korábbi helyreállítási terv helyébe lépő helyreállítási tervet vezetett be a kékúszójú tonhalra vonatkozóan. E nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós végrehajtása érdekében elfogadásra került a 302/2009/EK tanácsi rendelet (4).
(3)
2010-ben tartott 17. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet módosító 10-04. sz. ajánlást. Az 500/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) ezután módosította a 302/2009/EK rendeletet a felülvizsgált nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós szintű végrehajtása érdekében.
(4)
2012-ben tartott 18. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást, amely tovább módosítja a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet. Annak érdekében, hogy a halászati idények jobban összhangba kerüljenek a flotta tevékenységével, a 12-03. sz. ajánlás rendelkezik a halászati idények módosításáról, amelyek most már „nyílt” idényként vannak meghatározva, ellentétben a korábbi ICCAT-ajánlásokban megjelölt halászati tilalmi időszakokkal. Ezen túlmenően módosultak azok az időpontok, amelyekben az erszényes kerítőhálós hajók, valamint a csalit és a pergetett horogsort használó hajók számára engedélyezett a halászat. Végezetül, hogy a halászati idényre vonatkozó külön szabályok hatálya alá nem tartozó halászeszközök vonatkozásában elkerülhető legyen a bizonytalanság, szükséges volt beilleszteni egy olyan rendelkezést, amely - az eresztőhálók valamennyi típusának kivételével - minden más halászeszköz tekintetében lehetővé teszi az egész évben történő halászatot. Az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának (SCRS) szakvéleménye alapján az ICCAT 2015-ben felülvizsgálhatja az Atlanti-óceánra vonatkozó halászati idény időszakait és időpontjait.
(5)
2013 novemberében tartott 23. rendes ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást kiegészítő 13-08. sz. ajánlást annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Atlanti-óceán keleti részére vonatkozó halászati idénynek a csalit és a pergetett horogsort használó hajók tekintetében történő olyan módosításait, amelyek nem befolyásolják a kékúszójú tonhal földközi-tengeri ívóhelyeinek a védelmét. Az említett ICCAT-ajánlás értelmében a szerződő felek, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő kezdő időpontot is megállapíthatnak a halászati idény kezdeteként, feltéve, hogy megtartják az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartamát. Az említett ICCAT-ajánlás emellett szabályokat állapít meg a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatára vonatkozóan is. A tervek szerint az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága a 2014. évi ülésén valamennyi műszaki előírást felül fogja vizsgálni - így többek között a mintavétel gyakoriságát, a mintavétel módját, a kamerától való távolságot, az áthelyezési kapu méretét és az algoritmusokat (hosszúság-tömeg kapcsolat) -, és amennyiben az a bizottság ajánlása alapján indokolt, az ICCAT a 2014. évi ülésén szükség esetén módosítani fogja azokat.
(6)
A kékúszójú tonhal hatékony védelmének biztosítását és az érintett halászati idények tekintetében a jogbiztonság garantálását, valamint a halászati, kapacitási és ellenőrzési terveik és egyéb jelentéstételi kötelezettségeik megfelelő meghatározásának a tagállamok számára való lehetővé tételét célzó 12-03. sz. ajánlásnak, továbbá a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatát szabályozó, valamint az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajók számára a halászati idény eltérő időpontban történő megkezdését lehetővé tevő 13-08. sz. ajánlásnak az uniós jogban való végrehajtása érdekében a 302/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit mielőbb módosítani szükséges,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 302/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„7. cikk
Halászati idények
(1) A január 1. és május 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal 24 méternél hosszabb, horogsoros nyílt tengeri halászhajókkal folytatott halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren, kivéve a ny. h. 10 °-tól nyugatra és az é. sz. 42 °-tól északra fekvő területet, ahol a halászat az augusztus 1. és január 31. közötti időszakban engedélyezett.
(2) A május 26. és június 24. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
(3) A július 1. és október 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal csalit vagy pergetett horogsort használó hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
A 2014. és 2015. év tekintetében az első albekezdés ellenére - és mivel az nem befolyásolja az ívóhelyek védelmét -, a tagállamok éves nemzeti halászati terveikben a lobogójuk alatt hajózó, az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő időpontot is megállapíthatnak, feltéve, hogy az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartama összhangban van az előző albekezdéssel.
Az ICCAT számára minden évben február 15-ig benyújtandó uniós halászati tervben meg kell adni, hogy az e halászati tevékenységekre megadott kezdő időpontokat módosították-e, valamint meg kell adni az érintett területek koordinátáit.
(4) A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén.
(5) A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal szabadidős és sporthorgászata.
(6) A kékúszójú tonhal más, az (1)-(5) bekezdésben említett eszközökön kívüli halászeszközökkel történő halászata egész évben engedélyezett. A kékúszójú tonhalnak az eresztőhálók bármely típusával való halászata azonban nem engedélyezett.”
2.
A következő cikk kerül beillesztésre:
„24a. cikk
Sztereoszkopikus kamerák használata a ketrecbehelyezési műveletek során
A sztereoszkopikus kamerákat a ketrecbehelyezési műveletek során az alábbi feltételekkel összhangban kell használni:
a)
az élő halakat érintő mintavétel gyakorisága fedje le a ketrecbe helyezett halak mennyiségének legalább 20 %-át; ha technikailag lehetséges, az élő halakat érintő mintavétel legyen folyamatos oly módon, hogy minden ötödik egyedet mérnek meg; Az ilyen mintavételt a kamerától 2-8 méter távolságban mért halakon kell elvégezni;
b)
a donorketrecet és a befogadó ketrecet összekötő áthelyezési kapu mérete legfeljebb 10 méter szélességű és legfeljebb 10 méter magasságú legyen;
c)
ha a halak hosszának mérete multimodális eloszlást mutat (két vagy több eltérő méretű kohorsz), akkor egynél több átváltási algoritmust lehet használni ugyanarra a ketrecbehelyezési műveletre; A farok tövéig mért hossz össztömeggé történő átváltására az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága által megállapított legkorszerűbb algoritmust/algoritmusokat kell használni, a ketrecbehelyezési műveletek során mért halak méretosztályának megfelelően;
d)
a sztereoszkopikus hosszméretvétel érvényesítését az egyes ketrecbehelyezési műveletek előtt kell elvégezni, egy 2-8 méter távolságra levő mérőrúd használatával;
e)
A sztereoszkopikus program eredményeinek közlésekor fel kell tüntetni a sztereoszkopikus kamerarendszer műszaki előírásában szereplő, +/- 5 %-ot meg nem haladó hibahatárt.”.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.