KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 570/2014
af 26. maj 2014
om afslutning af en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
A. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»forordningen om endelig told«). Forordningen om endelig told trådte i stedet for Kommissionens forordning (EU) nr. 446/2011 (3) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»forordningen om midlertidig told«). De konklusioner, der førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold, vil blive benævnt »konklusionerne af den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Den 21. januar 2012 anlagde PT Ecogreen Oleochemicals, som er en indonesisk eksporterende producent af fedtalkoholer, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd og Ecogreen Oleochemicals GmbH (i det følgende samlet benævnt »Ecogreen«) sag ved Retten (sag T-28/12) med påstand om annullering af forordningen om endelig told, for så vidt angår antidumpingtolden for Ecogreen. Ecogreen anfægtede den justering, der blev foretaget på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), af virksomhedens eksportpris med henblik på en sammenligning af eksportprisen og virksomhedens normale værdi.
(3)
I sag T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mod Rådet for Den Europæiske Union) annullerede Retten artikel 1 i forordning (EF) nr. 954/2006, for så vidt angår Interpipe NTRP VAT, bl.a. på grund af et åbenbart urigtigt skøn i forbindelse med justeringen baseret på artikel 2, stk. 10, litra i), og for så vidt angår Interpipe Niko Tube ZAT af andre grunde. Den 16. februar 2012 forkastede Domstolen den appelansøgning, som Rådet og Kommissionen (forenede sager C-191/09 P og C-200/09 P) havde indgivet.
(4)
Eftersom de faktiske omstændigheder for Ecogreen svarede til omstændighederne for Interpipe NTRP VAT, for så vidt angår den justering, der blev foretaget i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), blev det anset for hensigtsmæssigt at foretage en ny beregning af dumpingmargenen for Ecogreen uden at foretage en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i).
(5)
Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2012 af 11. december 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (4) blev derfor offentliggjort den 21. december 2012 med tilbagevirkende kraft fra den 12. november 2011 (»ændringsforordningen«).
(6)
Den dumpingmargen, der var blevet fastsat for Ecogreen deri, var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Undersøgelsen vedrørende Ecogreen blev derfor afsluttet uden indførelse af foranstaltninger. Retten besluttede efterfølgende den 9. april 2013, at det ikke var nødvendigt at træffe afgørelse i sag T-28/12.
(7)
Selv om alle de andre eksporterende producenter i Indien, Indonesien og Malaysia stadig var underlagt antidumpingtold, bør konklusionerne af den oprindelige undersøgelse, navnlig dumpingimportens skadelige virkninger, revurderes i lyset af de reviderede dumpingkonklusioner i ændringsforordningen.
B. REVURDERING AF KONKLUSIONERNE AF DEN OPRINDELIGE UNDERSØGELSE
1. Rammerne for revurderingen
(8)
En meddelelse om en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»de pågældende lande«) blev offentliggjort den 28. februar 2013 (5) (»genoptagelsen«). I meddelelsen blev det anført, at genoptagelsen var begrænset til undersøgelsen af den eventuelle virkning af de dumpingmargener, der for nyligt var blevet fastlagt, på de konklusioner, navnlig vedrørende skade og årsagssammenhæng, som var blevet fastslået i den oprindelige undersøgelse (»fornyet undersøgelse«).
(9)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om den delvise genoptagelse af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(10)
En række parter hævdede, at det var uklart, på hvilket retsgrundlag Kommissionen genoptog den oprindelige undersøgelse, og hvilke data Kommissionen ville indsamle for at fastslå kendsgerninger og nå frem til konklusioner i den aktuelle fornyede undersøgelse.
(11)
Parterne hævdede også, at det var uklart, hvilken type undersøgelse der var blevet indledt, og hvad det endelige resultat kunne blive, for så vidt angår niveauet for de endelige foranstaltninger, hvilket tidsrum der ville være omfattet, og hvilke aspekter af den oprindelige undersøgelse der ville blive taget op til revurdering.
(12)
Det skal erindres, at denne genoptagelse er en nødvendig følge af vedtagelsen af ændringsforordningen, som i sig selv var et resultat af Rettens konklusioner i sag T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mod Rådet for Den Europæiske Union.
(13)
Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse var den såkaldte undersøgelsesperiode (UP) perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010. Vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udløbet af UP og blev benævnt »den betragtede periode«.
(14)
Den aktuelle fornyede undersøgelse fokuserer på samme UP og samme betragtede periode. Konklusionerne for disse perioder i den oprindelige undersøgelse, for så vidt angår skade og årsagssammenhæng, er under revurdering i lyset af de nyligt fastlagte dumpingmargener for de indonesiske eksportører i ændringsforordningen.
(15)
Nærmere bestemt og som nævnt i meddelelsen om genoptagelse er formålet med den aktuelle fornyede undersøgelse at afgøre, om den ubetydelige dumpingmargen, der blev fastlagt for en eksporterende producent i Indonesien, og den ændring i dumpingmargenniveauet for de andre indonesiske virksomheder, der blev fastsat ved ændringsforordningen, kan have nogen indvirkning på konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende skade og årsagssammenhæng.
(16)
Resultaterne af den fornyede undersøgelse er anført nedenfor. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, vises visse data og oplysninger i indekseret form navnlig for at sikre fortroligheden af de oprindeligt indsendte oplysninger.
2. Den pågældende vare og samme vare
(17)
Til erindring er den pågældende vare den vare, som er defineret i den oprindelige undersøgelse, nemlig, mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (»fedtalkohol«).
(18)
Konklusionerne af ændringsforordningen påvirker ikke de konklusioner, der er beskrevet i den oprindelige undersøgelse vedrørende den undersøgte vare og samme vare.
3. Dumping
(19)
Som omhandlet i betragtning 7 i ændringsforordningen blev dumpingmargenerne for alle virksomheder i Indonesien revideret for at tage højde for den genberegnede dumpingmargen for Ecogreen, undtagen for den anden eksporterende producent med en individuel margen, der var baseret på niveauet for den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent med den højeste dumpingmargen.
(20)
De dumpingmargener, der var blevet fastlagt i betragtning 23 i forordningen om endelig told for de indiske eksporterende producenter, og de margener, der var blevet fastlagt i betragtning 55 for malaysiske eksporterende producenter, var ikke påvirket af ændringsforordningen.
(21)
Som omhandlet i betragtning 6 i ændringsforordningen blev dumpingmargenen for Ecogreen fastlagt til under 2 % og er derfor under ubetydelighedsgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Importen til Unionen fra denne eksporterende producent bør derfor betragtes som ikke-dumpet import i den fornyede undersøgelse.
(22)
Mængde, pris og markedsandel for den ikke-dumpede import fra nævnte indonesiske eksportør udviklede sig som vist i nedenstående tabel i den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 16 ovenfor er de indsendte data indekseret.
Import
2007
2008
2009
UP
Ton
Indeks: 2007 = 100
100
110
107
115
Årlig Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Markedsandel
Indeks: 2007 = 100
100
107
110
113
Årlig Δ %
6,8
2,9
2,8
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
Indeks: 2007 = 100
100
110
91
91
Årlig Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(23)
Med henvisning til tabellen i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet i betragtning 64 i forordningen om endelig told, og ovenstående tabel viste undersøgelsen, at den ikke-dumpede import udgjorde en begrænset andel af den samlede import fra de pågældende lande, og at den steg forholdsvis mindre end dumpingimporten i den betragtede periode. Den ikke-dumpede import tegnede sig faktisk for ca. 15-18 % af den samlede importmængde fra de pågældende lande i 2007 og kun for ca. 10-13 % i UP.
(24)
Den fornyede undersøgelse viser, at de gennemsnitlige priser for den ikke-dumpede import fra Ecogreen faldt med 9 % i den betragtede periode, men de forblev stabile mellem 2009 og UP.
4. Skade
4.1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(25)
Konklusionerne i betragtning 57-61 i forordningen om endelige told vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen er ikke berørt af den fornyede undersøgelse og bekræftes hermed.
4.2. EU-forbruget
(26)
Konklusionerne i betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet af betragtning 62 i forordningen om endelig told forbliver upåvirkede. Det bekræftes, at Unionens forbrug af fedtalkohol, jf. nedenstående tabel, var forholdsvis stabilt og kun steg lidt med 2 % i den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told blev oplysningerne om forbruget givet i indekseret form af fortrolighedshensyn.
Forbrug
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
102
97
102
Årlig Δ %
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Import til Unionen fra de pågældende lande og prisunderbud
4.3.1. Kumulativ vurdering af dumpingimporten
(27)
Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, blev det undersøgt, om en kumulativ vurdering af dumpingimporten for de pågældende tre lande stadig var berettiget i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, i lyset af de reviderede dumpingmargener for indonesiske eksporterende producenter, der er nævnt i betragtning 19-21 ovenfor.
(28)
Der mindes om, at grundforordningens artikel 3, stk. 4, fastsætter, at hvis indførslen af en vare fra mere end ét land samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kan følgevirkningerne af en sådan indførsel kun vurderes kumulativt, hvis det fastslås, at: a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Unionen fremstillede vare.
(29)
Konklusionerne vedrørende mængden og prisen for dumpingimporten for hvert af de pågældende lande blev taget op til revurdering for den betragtede periode. De oplysninger om importmængden, der er anvendt til at fastsætte de gennemsnitlige priser i tabellen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told, er uændret, hvad angår Malaysia og Indien. Oplysningerne vedrørende Indonesien blev revideret for at tage hensyn til det forhold, at en eksporterende producent, som nævnt i betragtning 21, ikke længere blev anset for at have dumpet sine varer på EU-markedet. Den dumpingimport, der for nylig var blevet konstateret, udviklede sig som vist nedenfor. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor gives oplysningerne om importmængde i indekseret form for hvert af de pågældende lande.
Dumpingimportmængde
2007
2008
2009
UP
Malaysia
Indeks: 2007 = 100
100
161
141
137
Årlig Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indien
Indeks: 2007 = 100
100
118
104
143
Årlig Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonesien
Indeks: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
42,1
17,9
(30)
Undersøgelsen viste, at mængden af dumpingimport for hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig i UP, og at tilstedeværelsen af dumpingimport på EU-markedet forblev betydelig i den betragtede periode og navnlig i UP. Det forhold, at det blev konstateret ved ændringsforordningen, at en af de indonesiske eksporterende producenter ikke foretog dumping, kan ikke ændre ved denne konklusion.
(31)
Konklusionerne vedrørende prisfastsættelsen af dumpingimporten for hvert af de pågældende lande blev også taget op til revurdering for den betragtede periode og fremgår af tabellen nedenfor. Priserne i tabellen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told, er uændret, hvad angår Malaysia og Indien. Oplysningerne vedrørende Indonesien blev revideret for at tage hensyn til det forhold, at en eksporterende producent, som nævnt i betragtning 21, ikke længere blev anset for at have dumpet sine varer på EU-markedet. Med hensyn til betragtning 16 er oplysningerne om prisen hos den indonesiske eksportør, der blev anset for at foretage dumping, givet i indekseret form.
Import ifølge Eurostat (justeret for at dække den pågældende vare og dumpingimport)
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Malaysia)
911
944
799
857
Indeks: 2007 = 100
100
104
88
94
Årlig Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Indien)
997
1 141
897
915
Indeks: 2007 = 100
100
114
90
92
Årlig Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Indonesien)
Indeks: 2008 = 100
100
70
72
Årlig Δ %
-30,0
2,6
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(32)
Undersøgelsen viste, at med undtagelse af 2007, hvor der ikke var import fra Indonesien, var prisfastsættelsen hos indonesiske eksporterende producenter næsten den samme som i den oprindelige undersøgelse. Deraf følger, at konklusionen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told om, at prisfastsættelsen og prisadfærden i de pågældende lande stort set var identiske navnlig i UP, kan bekræftes. Konstateringen i ændringsforordningen af, at en af de indonesiske eksporterende producenter ikke foretog dumping, kan ikke ændre ved denne konklusion.
(33)
Desuden er de konklusioner, der er fremsat i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told og bekræftet i betragtning 122 i forordningen om endelig told, herunder navnlig om, at de skadestærskler, der var blevet fastlagt for de pågældende lande, lå betydeligt over minimumsgrænsen på 2 %, også fortsat gyldige. Endvidere blev salgskanalerne og pristendenserne for hvert af de pågældende lande analyseret, og det blev konstateret, at de var ens, jf. ovenstående tabel. De pågældende landes importpriser fulgte en faldende tendens efter kulminationen i 2008 og var på globalt plan særligt lave sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, som det fremgik af undersøgelsen.
(34)
Nedenstående tabel viser, at markedsandelen for dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande steg generelt i den betragtede periode. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor anføres oplysningerne i indekseret form.
Dumpingimportens markedsandel
2007
2008
2009
UP
Malaysia
Indeks: 2007 = 100
100
157
145
135
Årlig Δ %
57
- 8
- 7
Indien
Indeks: 2007 = 100
100
115
107
141
Årlig Δ %
15
- 7
31
Indonesien
Indeks: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
50
13
(35)
På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger viser den fornyede undersøgelse, at konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende kumulering er uændrede. Det er derfor opfattelsen, at de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4, vedrørende den kumulative vurdering af dumpingimporten fra de pågældende lande, fortsat er opfyldt. Virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande kan således vurderes samlet i forbindelse med den fornyede undersøgelse af spørgsmålet om skade og årsagssammenhæng.
4.3.2. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten
(36)
For at fastslå omfanget af den kumulerede dumpingimport på EU-markedet i den betragtede periode er der taget hensyn til, at ændringsforordningen bekræftede de positive konklusioner om dumping for alle eksporterende producenter i Indonesien med undtagelse af Ecogreen. Deres eksport anses for at være til dumpingpriser og er dermed fortsat pålagt antidumpingtold.
(37)
Den fornyede undersøgelse tager ligeledes hensyn til, at de dumpingmargener, der var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse for alle eksporterende producenter i Indien og Malaysia, forbliver uændrede, og at deres import anses for at være til dumpingpriser og dermed fortsat underlagt antidumpingtold.
(38)
Mængden af dumpingimport fra de pågældende lande er blevet justeret ved at fratrække mængden af den ikke-dumpede import fra en indonesisk eksporterende producent, jf. betragtning 29 ovenfor.
(39)
På grundlag af ovenstående bør de data, der er nævnt i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, og som er bekræftet i betragtning 64 i forordningen om endelig told, og konklusionerne i betragtning 71-73 i forordningen om midlertidig told vedrørende vurdering af dumpingimporten i den betragtede periode, som bekræftet i betragtning 65 i forordningen om endelig told, revideres som vist nedenfor. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor gives oplysningerne om den samlede importmængde og markedsandel for dumpingimporten i indekseret form.
Dumpingimport fra de pågældende lande
2007
2008
2009
UP
Ton
Indeks: 2007 = 100
100
167
155
165
Årlig Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Markedsandel
Indeks: 2007 = 100
100
163
159
162
Årlig Δ %
62,7
- 2,3
1,8
Gennemsnitlig pris (EUR/ton) for dumpingimport
931
1 007
827
878
Indeks: 2007 = 100
100
108
89
94
Årlig Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(40)
Mængden af den dumpingimport fra de pågældende lande, som er konstateret i denne nye undersøgelse, steg betydeligt med 65 % i den betragtede periode. Den største stigning registreredes mellem 2007 og 2008, hvor importen steg med 67 %. Derefter faldt importen en anelse i 2009 og steg igen i UP næsten op til niveauet for 2008.
(41)
De reviderede gennemsnitspriser på dumpingimporten fra de pågældende lande svingede voldsomt i den betragtede periode, svarende til en samlet nedgang på 6 %. Men det er værd at bemærke, at mellem 2008 og UP var nedgangen på hele 14 %. I hele den betragtede periode var gennemsnitspriserne på importen fra de pågældende lande konstant lavere end de priser, der var blevet fastsat i resten af verden, og de underbød EU-erhvervsgrenens priser og førte til en stigning i markedsandelen for dumpingimporten.
(42)
Markedsandelen for dumpingimporten fra de pågældende lande steg betydeligt med 62 % i den betragtede periode. Den største stigning fandt sted mellem 2007 og 2008. Der kunne konstateres en lettere nedgang i importen under den økonomiske krise, hvilket reducerede de pågældende landes markedsandel en anelse med 4 % mellem 2008 og 2009, men importen genvandt dog markedsandel inden udgangen af den betragtede periode.
(43)
Udelukkelsen af den ikke-dumpede import fra Ecogreen ændrer derfor ikke på nogen måde konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten, som derfor bekræftes.
4.3.3. Prisunderbud
(44)
Det skal erindres, at der i betragtning 74-75 i forordningen om midlertidig told blev redegjort for intervaller i forbindelse med de prisunderbud, der konstateredes i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og de blev bekræftet i betragtning 67 i forordningen om endelig told. De individuelle beregninger, der er foretaget for hver af de pågældende eksportører, blev ikke påvirket af ændringsforordningen. Disse konklusioner bekræftes derfor.
(45)
Det gennemsnitligt konstaterede prisunderbud for dumpingimporten, som blev vurderet kumulativt for tre lande tilsammen efter udelukkelsen af den ikke-dumpede import, er på 2 %. Dette tilsyneladende lave underbud skal ses i lyset af, at EU-erhvervsgrenen så sig tvunget til at sænke sine priser som følge af tilstedeværelsen af lavprisimport på EU-markedet. Disse priser dækkede dog ikke produktionsomkostningerne, navnlig i UP. Det gennemsnitlige underbud for dumpingimporten vurderet kumulativt, med undtagelse af Ecogreen, var på 22 %.
(46)
Som reaktion på fremlæggelsen af Kommissionens konklusioner hævdede en importør af fedtalkoholer med oprindelse i Indonesien, at gennemsnitsprisen for den ikke-dumpede import ville være lavere end den gennemsnitlige pris for importerede varer produceret af den indonesiske eksporterende producent, der fortsat var underlagt foranstaltninger. Imidlertid påvirker denne påstand ikke konstateringen af prisunderbud for dumpingimporten vurderet kumulativt.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(47)
Konklusionerne i betragtning 76-91 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet i betragtning 71-84 i forordningen om endelig told, vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation påvirkes ikke af ændringsforordningen og kan derfor bekræftes.
(48)
Det skal erindres, at den oprindelige undersøgelse har vist, at de fleste skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom produktion (- 17 %), kapacitetsudnyttelse (- 15 %), salgsmængde (- 18 %), markedsandel (- 12 %) og beskæftigelse (- 13 %), forværredes i den betragtede periode. Navnlig blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret, navnlig i UP.
(49)
Ud fra ovenstående blev konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, bekræftet.
5. Årsagssammenhæng
(50)
I forlængelse af bekræftelsen af, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, blev det revurderet, om der fortsat er en årsagssammenhæng mellem nævnte skade efter de reviderede konklusioner vedrørende dumping som fastslået i ændringsforordningen og den reviderede dumpingimport fra de pågældende lande.
5.1. Dumpingimportens virkninger
(51)
Som vist i betragtning 26 var EU-forbruget forholdsvis stabilt og steg kun med 2 % i den betragtede periode.
(52)
Tabellen i betragtning 39 ovenfor, som udelukker importen fra den indonesiske eksportør, der ved ændringsforordningen fandtes ikke at have dumpet sine varer på EU-markedet, viser, at den reviderede mængde af dumpingimport fra de tre pågældende lande fortsat var betydelig, og at den steg kraftigt med over 60 000 ton i absolutte tal og med over 60 % i relative tal i den betragtede periode. Ligeledes steg markedsandelen for dumpingimporten kraftigt og øgedes med mere end 5 procentpoint i samme periode.
(53)
Disse tendenser er meget lig de tendenser, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, navnlig i betragtning 86-94 i forordningen om endelig told. Stigningen i markedsandelen, som i den oprindelige undersøgelse blev fastsat til 57 %, anses nu med de reviderede data for at være på mere end 60 % i den betragtede periode.
(54)
Rent faktisk bekræftede den fornyede undersøgelse, at dumpingimporten fra de pågældende lande fra 2008 udøvede pres på EU-erhvervsgrenen, da denne import steg med 67 %. I det pågældende år var dumpingimportens priser, jf. betragtning 39, meget lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Dette resulterede i et betydeligt fald i salgsmængden (- 15,4 %) og markedsandelen for EU-erhvervsgrenen, som den aldrig genvandt i resten af den betragtede periode. Samtidig forøgede dumpingimporten fra de pågældende lande sin markedsandel med over 9 procentpoint.
(55)
Det blev påvist i betragtning 72 i forordningen om endelig told, at EU-erhvervsgrenen for at imødegå dette pres blev nødt til at sænke sine salgspriser væsentligt med 16,9 % i 2009 og endda yderligere måtte reducere dem med 5,3 % i UP. Selv om denne prisadfærd gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at begrænse tabet af markedsandel, førte det til et betydeligt samlet tab i den betragtede periode, jf. betragtning 86 i forordningen om midlertidig told og som bekræftet i betragtning 78 i forordningen om endelig told. Denne situation faldt sammen med tilstedeværelsen af store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet, navnlig i UP.
(56)
Selv om det absolutte omfang af dumpingimporten fra de pågældende lande faldt med 7,3 %, blev det i 2009 i tråd med den økonomiske afmatning og EU-markedets konjunkturnedgang konstateret, at gennemsnitsprisen for dumpingimporten faldt med 17,9 %, dvs. mere end den tilbagegang på 16,9 %, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenens priser. I UP blev EU-erhvervsgrenen nødt til at sænke priserne og akkumulerede finansielle tab.
(57)
Ovenstående betragtninger viser de alvorlige konsekvenser, som store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet havde for EU-erhvervsgrenens prisadfærd på sit vigtigste marked, og de negative virkninger, som dette havde for den økonomiske situation særligt i UP.
(58)
Ovennævnte importør hævdede, at i analysen af årsagssammenhængen burde den resterende dumpingimport fra Indonesien ikke kumuleres med importen med oprindelse i Indien og Malaysia på grundlag af faktorer, som f.eks. den stabile markedsandel, det højere prisniveau, det manglende underbud, den lavere underbudsmargen på de indonesiske importvarer og den sideløbende udvikling i markedsandelen for Indonesien og EU-erhvervsgrenen. Importøren hævdede endvidere, at der ikke fandtes nogen årsagssammenhæng mellem skaden og dumpingimporten fra Indonesien, når først den ikke er kumuleret.
(59)
Påstanden blev afvist, fordi de faktorer, der blev gjort gældende af importøren undertiden på et selektivt grundlag, ikke betragtes som relevante, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, med henblik på at fastslå, hvorvidt der bør anvendes kumulation, navnlig for så vidt angår konkurrencevilkårene mellem de importerede varer og samme EU-varer. Den oprindelige undersøgelse konkluderede faktisk, at den pågældende vare er en foreløbig råvare, der hovedsagelig anvendes som input til fremstilling af fedtalkoholsulfater, fedtalkoholethoxylater og fedtalkoholethersulfater, og at den importerede vare konkurrerer direkte med EU-fremstillede varer, uanset oprindelseslandet. Konkurrencens ensartethed på EU-markedet berettiger derfor til at foretage en kumulativ vurdering af importen i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra b). Importørens argumenter beskæftiger sig ikke med denne konklusion og kan kun være relevante, når der anvendes en ikke-kumulativ vurdering. Da der ikke er noget grundlag for at ændre konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende kumulering, bekræftes analysen af virkningerne af dumpingimporten.
(60)
Det skal desuden bemærkes, at den resterende indonesiske import skete til dumpingpriser, at importens markedsandel blev kraftigt forøget i den pågældende periode, og at den underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(61)
Endelig nævnte importøren, at Ecogreen underbød mere end den anden indonesiske eksporterende producent, og da Ecogreens import blev anset for at have en ubetydelig indflydelse, bør den samme konklusion derfor nødvendigvis gælde for den resterende indonesiske import.
(62)
Denne konklusion er baseret på en forkert forudsætning. Domstolens afgørelse medførte en ændring i dumpingberegningen for Ecogreen, som efterfølgende blev anset for at være ubetydelig. Det er kun af denne grund, at Ecogreens import må anses for at være ubetydelig. Påstanden afvises derfor.
(63)
På baggrund af ovenstående konklusioner konkluderes det, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
5.2. Andre faktorers indvirkning
(64)
Indvirkningen af andre faktorer på EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med årsagssammenhæng blev ligeledes taget op til fornyet undersøgelse.
5.2.1. Ikke-dumpet import fra Indonesien
(65)
Som nævnt i betragtning 23 steg den ikke-dumpede import forholdsvis mindre end dumpingimporten og udgjorde kun en begrænset andel af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Endvidere viste undersøgelsen også, at denne import kun havde en beskeden markedsandel i den betragtede periode og navnlig i UP.
(66)
Mængden af dumpingimporten steg med 6,5 % mellem 2009 og UP, dvs. mere end markedsopsvinget, hvilket fremgår af stigningen på 4,6 % i EU-forbruget, og vandt dermed markedsandel.
(67)
Det er således opfattelsen, at eventuelle virkninger, som den ikke-dumpede import måtte have haft på EU-markedet i UP, ikke kan opveje den betydelige negative virkning af dumpingimporten, som er nærmere beskrevet i betragtning 51-57.
(68)
Ud fra ovennævnte konklusion er det opfattelsen, at tilstedeværelsen af ikke-dumpet import fra Ecogreen på EU-markedet i UP ikke er af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
5.2.2. Andre faktorer, der blev undersøgt i den oprindelige undersøgelse
(69)
I den oprindelige undersøgelse var de øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med de eventuelle årsager til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, følgende: importen til Unionen fra resten af verden, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, den økonomiske krises indvirkning og salget af de forgrenede isomerer, som ikke er omfattet af varedækningen.
(70)
Da disse faktorer ikke er påvirket af de reviderede dumpingmargener, der blev fastlagt for de indonesiske eksporterende producenter, bekræftes undersøgelsesresultaterne og konklusionen i betragtning 95-100 i forordningen om endelig told, for så vidt angår disse faktorer. Indvirkningen af disse faktorer er ikke af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(71)
Den aktuelle fornyede undersøgelse viser, at der stadig er en klar og direkte forbindelse mellem stigningen i mængden og den negative prisindvirkning af dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
(72)
Ovenstående analyse viser, at mængden af ikke-dumpet import var begrænset i forhold til størstedelen af de dumpingvarer, der blev importeret fra de pågældende lande. På baggrund af et forholdsvis stabilt forbrug steg denne dumpingimport betydeligt både i absolutte og i relative tal i den betragtede periode, og dens tilstedeværelse har haft en betydelig negativ indvirkning på EU-markedet. Det blev rent faktisk konstateret, at på grund af den skævhed, der opstod på markedet, måtte EU-erhvervsgrenen sænke sine priser betydeligt med 22,2 % fra 2008 og kunne ikke dække sine omkostninger og opnå en rimelig fortjeneste, især i UP.
(73)
Den fornyede undersøgelse bekræftede også, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(74)
Det fremgår derfor af den genoptagne undersøgelse, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Indien, Indonesien og Malaysia og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP. Konklusionerne i betragtning 101-102 i forordningen om endelig told bekræftes hermed.
6. Unionens interesser
(75)
Konklusionen i betragtning 118 i forordningen om endelig told vedrørende Unionens interesser har ikke vist sig at blive påvirket af ændringsforordningen og bekræftes hermed.
C. REVURDERING AF DE ENDELIGE FORANSTALTNINGER
(76)
Som det fremgår af ovenstående, viste den fornyede undersøgelse af de relevante kendsgerninger og konklusioner, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, under hensyntagen til de nye dumpingmargener som fastlagt i ændringsforordningen, at den resterende dumpingimport fra Indien, Indonesien og Malaysia til EU-markedet forvoldte væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i UP.
(77)
I betragtning af konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i betragtning af, at den aktuelle fornyede undersøgelse har bekræftet, at der er en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og den resterende dumpingimport fra de pågældende lande, bør de endelige foranstaltninger indført ved ændringsforordningen bekræftes på samme niveau. Det konkluderes derfor, at denne genoptagne undersøgelse bør afsluttes uden ændring af de endelige foranstaltninger, der var blevet indført ved forordningen om endelig told.
(78)
De gældende antidumpingforanstaltninger, som fastsat i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 og ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2012, er fortsat gyldige og bør derfor forblive i kraft. Det skal erindres, at de indførte foranstaltninger var i form af en specifik told og blev fastsat for hver af de pågældende eksporterende producenter, som følger:
Land
Virksomhed
Endelig specifik antidumpingtold
(EUR pr. ton netto)
Indien
VVF (Indien) Ltd
46,98
Alle andre virksomheder
86,99
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Alle andre virksomheder
45,63
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
51,07
Alle andre virksomheder
61,01
(79)
Myndighederne i de pågældende lande, eksportørerne og deres sammenslutninger, alle interesserede parter i Unionen, navnlig EU-erhvervsgrenen, importører, sammenslutninger af brugere og forhandlere, blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at afslutte den delvise genoptagelse af den fornyede undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af fedtalkohol fra de pågældende lande og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger og blive hørt. Der er blevet taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra disse parter, men det har ikke ændret konklusionerne i denne forordning.
(80)
En eksporterende producent tilbød at afgive et pristilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(81)
Det konstateredes især, at den pågældende eksporterende producent fremstiller en række varer ud over den pågældende vare og sælger disse andre varer til de samme kunder. Dette ville skabe en alvorlig risiko for krydskompensation og gøre effektiv overvågning af pristilsagnet meget vanskeligt og dermed underminere effektiviteten af et pristilsagn i den aktuelle sag. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at tilsagnet ikke kunne godtages.
(82)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det i henhold til artikel 15, stk. 1, nedsatte udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise genoptagelse af antidumpingundersøgelsen af importen af mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (Taric-kode 2905216285210, 2905219200260, 3823270200211 og 3823700091), med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia, afsluttes hermed uden ændring af den gældende told.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2014.
A BIZOTTSÁG 570/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. május 26.)
az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindításának megszüntetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
A. MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Tanács az 1138/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozóan. A végleges rendeletet az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 446/2011/EU bizottsági rendelet (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) előzte meg. A végleges dömpingellenes vámok kivetéséhez vezető megállapításokra, mint az „eredeti vizsgálat megállapításai” történik utalás.
(2)
A PT Ecogreen Oleochemicals, az egyes zsíralkoholok és keverékeik egyik indonéz exportáló gyártója, az Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd. és az Ecogreen Oleochemicals GmbH (a továbbiakban együtt: Ecogreen) 2012. január 21-én kérelmet nyújtott be a Törvényszékhez (T28/12. sz. ügy), hogy az semmisítse meg a végleges rendeletnek az Ecogreenre vonatkozó dömpingellenes vámot tartalmazó részét. Az Ecogreen azt az exportár-kiigazítást vitatta, amelyre az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján került sor az említett exportár és a vállalat rendes értéke közötti összehasonlítás érdekében.
(3)
A T-249/06. sz. (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) kontra az Európai Unió Tanácsa) ügyben a Törvényszék megsemmisítette a 954/2006/EK rendelet 1. cikkét az Interpipe NTRP VAT tekintetében többek között azért, mert nyilvánvaló mérlegelési hiba történt a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján történt kiigazításnál, valamint az Interpipe Niko Tube ZAT tekintetében más okok miatt. 2012. február 16-án a Bíróság elutasította a Tanács és a Bizottság által benyújtott fellebbezést (C-191/09 P. és C-200/09 P. sz. egyesített ügyek).
(4)
Mivel az Ecogreen esetében a ténybeli körülmények az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján történt kiigazítás tekintetében hasonlóak voltak az Interpipe NTRP VAT ügyének ténybeli körülményeihez, helyénvalónak minősítették az Ecogreen dömpingkülönbözetének - a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nélküli - újraszámítását.
(5)
2012. december 21-én ezért közzétették az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1138/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2012. december 11-i 1241/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (4) (a továbbiakban: módosító rendelet), 2011. november 12-ig visszamenőleges hatállyal.
(6)
Eszerint az Ecogreen esetében a megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése értelmében csekély (de minimis) mértékű. A vizsgálatot ezért az Ecogreen tekintetében intézkedések elrendelése nélkül megszüntették. A Törvényszék ezt követően 2013. április 9-én úgy határozott, hogy a T-28/12. számú ügyben nem szükséges határozatot hozni.
(7)
Bár az összes többi exportáló gyártóra Indiában, Indonéziában és Malajziában továbbra is vonatkozik a dömpingellenes vám, az eredeti vizsgálat megállapításait, különösen a dömpingelt behozatal káros hatásaira vonatkozóan, újra kellene értékelni a módosító rendeletben foglalt dömpinggel kapcsolatos felülvizsgált megállapítások fényében.
B. AZ EREDETI VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAINAK ÚJRAÉRTÉKELÉSE
1. Az újraértékelés kerete
(8)
Az Indiából, Indonéziából és Malajziából (a továbbiakban: érintett országok) származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindításáról (a továbbiakban: újraindítás) szóló értesítést (5)2013. február 28-án tették közzé. Az értesítés utalt arra, hogy az újraindítás hatálya annak a hatásnak a vizsgálatára korlátozódik, amelyet az újonnan meghatározott dömpingkülönbözet gyakorolhat a különösen a kárral és ok-okozati összefüggéssel kapcsolatosan az eredeti vizsgálatban tett megállapításokra (a továbbiakban: ismételt vizsgálat).
(9)
A Bizottság a vizsgálat részleges újraindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket és felhasználókat, valamint az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.
(10)
Több fél azzal érvelt, hogy nem volt egyértelmű, hogy a Bizottság milyen jogalapra támaszkodva indította újra az eredeti vizsgálatot és a Bizottság milyen adatokat gyűjt a tények megállapítása és a következtetések levonása érdekében a jelenlegi ismételt vizsgálat során.
(11)
A felek azt is kijelentették, hogy nem volt egyértelmű, hogy milyen típusú vizsgálatot indítottak és mi lehet annak a végső eredménye a végleges intézkedések szintjének összefüggésében, milyen időszakot fed le és az eredeti vizsgálat mely szempontjait értékelik újra.
(12)
Emlékeztetni kell arra, hogy ez az újraindítás a módosító rendelet elfogadásának szükséges következménye, amely maga is a Törvényszék T-249/06. számú (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben hozott ítélete megállapításainak eredménye.
(13)
Arra is emlékeztetni kell, hogy az eredeti vizsgálatban az úgynevezett vizsgálati időszak a 2009. július 1-je és a 2010. június 30-a közötti időszakra terjedt ki. A kár felmérése a 2007. január 1-je és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra terjedt ki, amelyre mint „figyelembe vett időszak” történt utalás.
(14)
A jelenleg folyó ismételt vizsgálat az ezzel azonos vizsgálati időszakra és figyelembe vett időszakra összpontosít. Jelenleg folyik az eredeti vizsgálat folyamán az ezekre az időszakokra vonatkozóan a kárral és ok-okozati összefüggéssel kapcsolatosan tett megállapítások újraértékelése a módosító rendeletben az indonéziai exportőrökre vonatkozóan újonnan meghatározott dömpingkülönbözetek fényében.
(15)
Pontosabban, és ahogy az újraindítási értesítésben említették, a jelenlegi ismételt vizsgálat célja annak meghatározása, hogy az egyik indonéziai exportáló gyártóra vonatkozóan megállapított de minimis dömpingkülönbözet, valamint más indonéziai vállalatokra vonatkozóan a dömpingkülönbözet szintjének változása a módosító rendeletben megállapítottak szerint, érintheti-e az eredeti vizsgálatban a kárral és ok-okozati összefüggéssel kapcsolatosan tett megállapításokat.
(16)
Az ismételt vizsgálat eredményei a következők: Csakúgy, mint az eredeti vizsgálat esetében, bizonyos adatokat és információkat indexált formában kell benyújtani különösen az eredetileg benyújtott adatok bizalmas jellegének megőrzése érdekében.
2. Érintett termék és hasonló termék
(17)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék - az eredeti vizsgálatban meghatározottak szerint, nevezetesen - az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó telített zsíralkoholok (az elágazó láncú izomereket kivéve), beleértve a telített egységes zsíralkoholokat (a továbbiakban: egységes frakciók), valamint a döntő részben C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C8-C10 keverék), a döntő részben C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C12-C14 keverék), valamint a döntő részben C16-C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket, amelyek jelenleg az ex 2905 16 85, a 2905 17 00, az ex 2905 19 00 és az ex 3823 70 00 KN-kód alá tartoznak (a továbbiakban: zsíralkohol).
(18)
A módosító rendelet megállapításai nincsenek hatással az eredeti vizsgálatban tett megállapításokra az érintett terméket és a hasonló terméket illetően.
3. Dömping
(19)
A módosító rendelet (7) preambulumbekezdésében említettek szerint, az Ecogreen újraszámított dömpingkülönbözetének figyelembevétele érdekében felülvizsgálták az összes indonéz vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözeteket, kivéve az egyéni különbözettel rendelkező másik exportáló gyártóét, amelynek különbözete a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező együttműködő indonéz exportáló gyártó különbözetén alapult.
(20)
A végleges rendelet (23) preambulumbekezdésében az indiai exportáló gyártókra, valamint az (55) preambulumbekezdésben a malajziai exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözetekre a módosító rendelet nincs hatással.
(21)
A módosító rendelet (6) preambulumbekezdésében említettek szerint, az Ecogreenre vonatkozóan a dömpingkülönbözetet 2 % alatt állapították meg, ezért az az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerint a de minimis küszöb alatt marad. Az ezen exportáló gyártó által az Unióba irányuló behozatalt így az ismételt vizsgálat során nem dömpingelt behozatalnak kell tekinteni.
(22)
Az említett indonéziai exportőr által lebonyolított nem dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt az alábbi táblázat szerint alakult. A fenti (16) preambulumbekezdésben említettek szerint, a benyújtott adatok indexáltak.
Import
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Tonna
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Éves Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Piaci részesedés
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Éves Δ %
6,8
2,9
2,8
Átlagár (EUR/tonna)
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Éves Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(23)
Az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében szereplő táblázatra, amelyet a végleges rendelet (64) preambulumbekezdése megerősített, valamint a fenti táblázatra való hivatkozással, a vizsgálat szerint a nem dömpingelt behozatal az érintett országokból származó teljes importnak csak korlátozott részét tette ki, valamint azok arányosan kisebb mértékben nőttek a dömpingelt behozatalhoz képest a figyelembe vett időszakban. A nem dömpingelt behozatal valójában az érintett országokból származó teljes importmennyiség kb. 15-18 %-át tette ki 2007-ben és csak kb. 10-13 %-át a vizsgált időszakban.
(24)
Az ismételt vizsgálat szerint az Ecogreen által lebonyolított nem dömpingelt behozatal átlagárai 9 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, azonban stabilak maradtak 2009 és a vizsgálati időszak között.
4. Károkozás
4.1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(25)
A végleges rendelet (57)-(61) preambulumbekezdéseiben az uniós gyártásra és az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó megállapításokra nincs hatással az ismételt vizsgálat és ezért azokat megerősítik.
4.2. Uniós felhasználás
(26)
Az ideiglenes rendelet (64)-(66) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások, amelyet a végleges rendelet (62) preambulumbekezdése megerősített, nem változtak. Megerősítést nyer, hogy amint azt az alábbi táblázat mutatja, a zsíralkohol uniós felhasználása meglehetősen stabil volt és csak kissé, 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében említettek szerint, a felhasználásra vonatkozó információt indexált formában továbbították az adatok bizalmas jellegének megőrzése érdekében.
Felhasználás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Éves Δ %
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Az érintett országokból származó uniós behozatal és áralákínálás
4.3.1. A dömpingelt behozatal összesített értékelése
(27)
Csakúgy, mint az eredeti vizsgálat esetében, megvizsgálták, hogy a három érintett országra vonatkozóan a dömpingelt behozatal összesített értékelése továbbra is indokolt-e az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a fenti (19) és (21) preambulumbekezdésben említett indonéziai exportáló gyártókra vonatkozó felülvizsgált dömpingkülönbözetekre tekintettel.
(28)
Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint, amikor egyszerre több országból érkező termék behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy: a) az egyes országokból származó behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az említett rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és az egyes országokból származó behozatal mennyisége sem elhanyagolható, valamint b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.
(29)
Az egyes érintett országokra vonatkozó dömpingelt behozatal mennyiségét és árát illető megállapításokat újraértékelték a figyelembe vett időszak tekintetében. A végleges rendelet (63) preambulumbekezdésének b) pontjában szereplő táblázatban említett átlagárak meghatározásához felhasznált importmennyiséggel kapcsolatos információ Malajzia és India tekintetében nem változik. Az Indonéziával kapcsolatos adatokat felülvizsgálták, annak a ténynek a figyelembevétele érdekében, hogy a fenti (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egy exportáló gyártóról megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. Az újonnan megállapított dömpingelt behozatal a következők szerint alakult. A fenti (16) preambulumbekezdésre hivatkozással, az importmennyiségre vonatkozó információt indexált formában kell benyújtani az egyes érintett országokra vonatkozóan.
A dömpingelt behozatal mennyisége
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Malajzia
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Éves Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
India
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Éves Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonézia
Index: 2008 = 100
100
142
168
Éves Δ %
42,1
17,9
(30)
A vizsgálat szerint a dömpingelt behozatal mennyisége az egyes érintett országok tekintetében nem volt elhanyagolható a vizsgálati időszak alatt és a dömpingelt behozatal jelenléte az uniós piacon jelentős maradt a figyelembe vett időszak, különösen a vizsgálati időszak alatt. Az a tény, hogy egy indonéziai exportáló gyártót a módosító rendelet úgy tekintett, hogy az nem folytatott dömpinget, ezen a következtetésen nem változtat.
(31)
Az egyes érintett országokra vonatkozóan a dömpingelt behozatal árképzését illető megállapításokat szintén újraértékelték a figyelembe vett időszak tekintetében és azokat az alábbi táblázat tartalmazza. A végleges rendelet (63) preambulumbekezdésének b) pontjában szereplő táblázatban említett árak Malajzia és India tekintetében nem változnak. Az Indonéziával kapcsolatos adatokat felülvizsgálták, annak a ténynek a figyelembevétele érdekében, hogy a fenti (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egy exportáló gyártóról megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. A fenti (16) preambulumbekezdésre hivatkozással, a dömpinget folytató indonéz exportáló gyártó árára vonatkozó információt indexált formában kell benyújtani.
Az Eurostat adatain alapuló behozatal (kiigazítva oly módon, hogy az adatok az érintett termékre és a dömpingelt behozatalra vonatkoznak)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagár EUR/tonnában (Malajzia)
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Éves Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Átlagár EUR/tonnában (India)
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Éves Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Átlagár EUR/tonnában (Indonézia)
Index: 2008 = 100
100
70
72
Éves Δ %
- 30,0
2,6
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
(32)
A vizsgálat kimutatta, hogy a 2007-es év kivételével, amikor nem volt Indonéziából származó behozatal, az indonéz exportáló gyártók árképzése majdnem azonos maradt az eredeti vizsgálathoz képest. Így meg lehet erősíteni azt a végleges rendelet (63) preambulumbekezdésének b) pontjában tett megállapítást, hogy az érintett országok árképzése és árazási magatartása, különösen a vizsgálati időszakban nagyjából hasonló volt. Az a tény, hogy egy indonéziai exportáló gyártót a módosító rendelet úgy tekintett, hogy az nem folytatott dömpinget, ezen a következtetésen nem változtat.
(33)
Ezenkívül továbbra is érvényesek az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdésében és a végleges rendelet (122) preambulumbekezdésében tett megállapítások és különösen az, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint, amelyet az érintett országokra vonatkozóan határoztak meg jelentősen a 2 %-os de minimis küszöbérték felett volt. Az értékesítési csatornákat és az árak alakulását szintén megvizsgálták minden érintett ország vonatkozásában, és azokat - amint az a fenti táblázatból kiderül - hasonlónak találták. Az érintett országok importárai a 2008-as csúcspontot követően csökkenő tendenciát mutattak és globális szinten különösen alacsonyak voltak az uniós gazdasági ágazat átlagos áraihoz képest, amint az a vizsgálatból kiderült.
(34)
Az alábbi táblázat szerint az egyes érintett országokból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése összességében nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A fenti (16) preambulumbekezdésre hivatkozással, az információt indexált formában kell benyújtani.
A dömpingelt behozatal piaci részesedése
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Malajzia
Index: 2007 = 100
100
157
145
135
Éves Δ %
57
- 8
- 7
India
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Éves Δ %
15
- 7
31
Indonézia
Index: 2008 = 100
100
142
168
Éves Δ %
50
13
(35)
A fenti tények és szempontok alapján az ismételt vizsgálatból kiderül, hogy az eredeti vizsgálatban az összesítésre vonatkozóan tett megállapítások nem változnak. Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített értékelésére vonatkozóan meghatározott feltételek továbbra is teljesülnek. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait így közösen lehet értékelni a kár és az ok-okozati összefüggés ismételt vizsgálata céljából.
4.3.2. A dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(36)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező dömpingelt behozatal összesített szintjének megállapítása érdekében figyelembe veszik azt a tényt, hogy a módosító rendelet az Ecogreen kivételével valamennyi indonéziai exportáló gyártó tekintetében megerősítette a dömping meglétére vonatkozó megállapításokat. Exportjukat dömpingeltnek kell tekinteni és így továbbra is a dömpingellenes vámok hatálya alá tartoznak.
(37)
Ehhez hasonlóan az ismételt vizsgálat figyelembe veszi azt a tényt, hogy az eredeti vizsgálatban a valamennyi indiai és malajziai exportáló gyártóra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözetek nem változnak és importjukat dömpingeltnek kell tekinteni, és továbbra is a dömpingellenes vámok hatálya alá tartoznak.
(38)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyiségét kiigazították azzal, hogy abból levonták az egyik indonéziai exportáló gyártótól származó nem dömpingelt behozatal mennyiségét, a fenti (29) preambulumbekezdésben említettek szerint.
(39)
A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében említett és a végleges rendelet (64) preambulumbekezdésében megerősített adatokat, valamint az ideiglenes rendelet (71)-(73) preambulumbekezdésében foglalt, és a végleges rendelet (65) preambulumbekezdésében megerősített megállapításokat a figyelembe vett időszak alatti dömpingelt behozatal értékelésére vonatkozóan, az alábbiak szerint felülvizsgálják. A fenti (16) preambulumbekezdésre hivatkozással, a dömpingelt behozatal teljes mennyiségére és piaci részesedésére vonatkozó információt indexált formában kell benyújtani.
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Tonna
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Éves Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Piaci részesedés
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Éves Δ %
62,7
-2,3
1,8
Átlagár EUR/tonna dömpingelt behozatal
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Éves Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
(40)
A jelenleg folyó ismételt vizsgálatban meghatározott, az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége jelentősen, 65 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A legnagyobb növekedésre 2007 és 2008 között került sor, amikor a behozatal 67 %-kal emelkedett. A behozatal ezt követően, 2009-ben kissé mérséklődött, majd a vizsgálati időszakban ismételten a 2008. évi szintre emelkedett.
(41)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal felülvizsgált átlagárai erőteljesen ingadoztak a figyelembe vett időszakban, és összességében 6 %-kal csökkentek. Érdemes azonban felhívni a figyelmet arra, hogy 2008 és a vizsgálati időszak között a csökkenés 14 %-os volt. Az érintett országokból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak egészében elmaradt a világ többi részében alkalmazott ártól és alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, így a dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedését eredményezte.
(42)
A figyelembe vett időszakban az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége jelentősen, 62 %-kal nőtt. A legnagyobb növekedésre 2007 és 2008 között került sor. A gazdasági válság során a behozatal mérséklődése volt megfigyelhető, aminek következtében az érintett országok piaci részesedése 4 %-kal csökkent 2008 és 2009 között, azonban a figyelembe vett időszak végére e piaci részesedés ismételten növekedett.
(43)
Az Ecogreentől származó nem dömpingelt behozatal kizárása ezért nem változtatja meg semmilyen módon az eredeti vizsgálatban a dömpingelt behozatal mennyiségére, árára és piaci részesedésére vonatkozóan tett megállapításokat, amelyeket ezért megerősítenek.
4.3.3. Áralákínálás
(44)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az áralákínálásra vonatkozó határértékeket meghatározták az ideiglenes rendelet (74) és (75) preambulumbekezdésében és megerősítették a végleges rendelet (67) preambulumbekezdésében. Az egyes exportőrökre vonatkozó egyedi számításokra a módosító rendelet nem volt hatással. A megállapításokat ezért megerősítik.
(45)
A három ország tekintetében összesítve értékelt dömpingelt behozatalra vonatkozóan megállapított átlagos áralákínálás 2 %-os a nem dömpingelt behozatal kizárását követően. Ezt a nyilvánvalóan alacsony áralákínálást annak a ténynek a fényében kell szemlélni, hogy az uniós ágazat kénytelen volt csökkenteni az árait az uniós piacra érkező, alacsony árú behozatal jelenléte miatt. Ezek az árak azonban nem fedezték a termelési költségeket, különösen a vizsgálati időszak alatt. Az átlagos alulértékesítés, az Ecogreen kizárását követően, az összesítve értékelt dömpingelt behozatalra vonatkozóan 22 %-os volt.
(46)
A Bizottság megállapításainak közzétételére válaszul az Indonéziából származó zsíralkoholok és keverékeik egyik importőre azt állította, hogy a nem dömpingelt behozatal átlagára alacsonyabb, mint az intézkedések hatálya alatt maradó indonéz exportáló gyártók behozatalának átlagára. Ez az állítás azonban nem érinti az összesítve értékelt dömpingelt behozatallal összefüggő áralákínálásra vonatkozó megállapítást.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(47)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozóan az ideiglenes rendelet (76)-(91) preambulumbekezdésében tett és a végleges rendelet (71)-(84) preambulumbekezdésében megerősített megállapításokat nem érinti a módosító rendelet és ezért azokat meg lehet erősíteni.
(48)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat szerint az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató, mint a termelés (-17 %), kapacitáskihasználás (-15 %), értékesítési volumen (-18 %), piaci részesedés (-12 %) és foglalkoztatás (-13 %) romlott a figyelembe vett időszak alatt. Különösképpen jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós ágazat tőkebevonási képessége korlátozott maradt, különösen a vizsgálati időszakban.
(49)
A fentiek fényében megerősítést nyer az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
5. Ok-okozati összefüggés
(50)
Az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár meglétének megerősítésén túl azt is újraértékelték, hogy továbbra is fennáll-e az ok-okozati összefüggés a módosító rendeletben meghatározottak szerinti dömpingre vonatkozó felülvizsgált megállapításokat követően az említett kár és az érintett országok felülvizsgált dömpingelt behozatala között.
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(51)
A fenti (26) preambulumbekezdés szerint a felhasználás az Unióban meglehetősen stabil volt és csak 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.
(52)
A fenti (39) preambulumbekezdésben szereplő táblázat, amely kizárja annak az indonéziai exportőrnek a behozatalát, amely a módosító rendelet szerint nem folytatott dömpinget az uniós piacon, azt mutatja, hogy a három érintett országból származó dömpingelt behozatal felülvizsgált mennyisége továbbra is számottevő, és jelentős mértékben, több mint 60 000 tonnával nőtt abszolút, valamint 60 %-kal relatív értékben a figyelembe vett időszak alatt. Hasonlóképpen, jelentős mértékben nőtt a dömpingelt behozatal piaci részesedése és több mint 5 százalékpontot szerzett ebben az időszakban.
(53)
Ezek a tendenciák nagyon hasonlóak az eredeti vizsgálatban és különösen a végleges rendelet (86)-(94) preambulumbekezdésében megállapítottakhoz. A piaci részesedés növekedése, amelyet az eredeti vizsgálatban 57 %-on határoztak meg, most a figyelembe vett időszakra vonatkozóan több mint 60 %-os a felülvizsgált adatokkal.
(54)
Az ismételt vizsgálat valóban megerősítette, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal nyomás alatt tartotta az uniós gazdasági ágazatot a 2008-as évtől kezdődően, amikor e behozatal 67 %-kal nőtt. Abban az évben a dömpingelt behozatal árai, amint azt a (39) preambulumbekezdés mutatja, sokkal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Ez az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének (-15,4 %) és piaci részesedésének jelentős veszteségét eredményezte, amelyet nem tudtak soha visszaszerezni a figyelembe vett időszak hátralévő részében. Ugyanakkor az érintett országokból származó dömpingelt behozatal több mint 9 százalékponttal növelte azok piaci részesedését.
(55)
A végleges rendelet (72) preambulumbekezdése szerint annak érdekében, hogy reagáljanak erre a nyomásra, az uniós gazdasági ágazatnak 2009-ben jelentősen, 16,9 %-kal kellett csökkentenie értékesítési árait és további 5,3 %-os csökkentésre volt szükség a vizsgálati időszak alatt. Még akkor is, ha ez az árazási magatartás lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy csökkentse a piaci részesedés terén keletkezett veszteségét, az a figyelembe vett időszak alatt jelentős felhalmozódott veszteséghez vezetett, amint azt az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdése mutatta és a végleges rendelet (78) preambulumbekezdése megerősítette. Ez a helyzet egybeesett számottevő mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatal jelenlétével az uniós piacon, különösen a vizsgálati időszak alatt.
(56)
2009-ben, bár az érintett országokból származó dömpingelt behozatal abszolút mennyisége 7,3 %-kal csökkent a gazdasági visszaeséssel és az uniós piac szűkülésével egyidejűleg, megfigyelhető, hogy a dömpingelt behozatal átlagára 17,9 %-kal csökkent, így nagyobb arányban, mint az uniós gazdasági ágazat árában bekövetkezett a 16,9 %-os csökkenés. A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett árait és felhalmozott pénzügyi veszteségeit.
(57)
A fenti megfontolások kimutatják azokat a súlyos következményeket, amelyeket az uniós piacon a nagy mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatal jelenléte okoz az uniós gazdasági ágazat árazási magatartására annak fő piacán és azt a negatív hatást, amelyet annak gazdasági helyzetére gyakorolt, különösen a vizsgálati időszakban.
(58)
A fent említett importőr azt állította, hogy az ok-okozati összefüggés elemzésében a továbbra is dömpingeltnek tekintett indonéziai behozatalt ki kellene vonni az Indiából és Malajziából származó behozatalra vonatkozó összesítésből, az olyan tényezők alapján, mint a stabil piaci részesedés, a magasabb árszint, az alákínálás hiánya, ezen indonéz behozatalok esetében az alulértékesítés alacsonyabb értékei, valamint az indonéz és uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének párhuzamos alakulása. Az importőr azt állította továbbá, hogy nem kumulatív értékelés mellett nem állna fenn ok-okozati összefüggés a kár és a dömpingelt indonéziai behozatal között.
(59)
Az állítást elutasították, mivel az importőr által, egyes esetekben szelektív alapon felvetett tényezők nem tartoznak azok közé, amelyeket relevánsnak tekintenek az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében annak meghatározására, hogy alkalmazni kell-e vagy sem az összesítést, különösen az importált termékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeinek tekintetében. Az eredeti vizsgálat valóban azt a következtetést vonta le, hogy az érintett termék egy közvetítő árucikk, amelyet főleg zsíralkohol-szulfátok, zsíralkohol-etoxilátok és zsíralkohol-éter-szulfátok előállításához használnak alapanyagként, valamint a behozott termékek közvetlenül versenyeznek az Unióban gyártott termékekkel, tekintet nélkül a származási országra. Az azonos verseny az uniós piacon ezért indokolja a behozatal összesített értékelését az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében. Az importőr érvei nem érintik ezt a megállapítást és csak akkor válhatnak relevánssá, amennyiben alkalmazzák az összesítésből való kivonást. Mivel nincsen alap az eredeti vizsgálat összesítésre vonatkozó megállapításinak módosítására, a dömpingelt behozatal hatásainak elemzését a Bizottság megerősíti.
(60)
Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a fennmaradó indonéziai behozatal dömpingelt árszinten történt, az jelentősen növelte a piaci részesedését a figyelembe vett időszakban és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt értékesített.
(61)
Végezetül az importőr említette, hogy az Ecogreen a fennmaradó indonéz exportáló gyártó ára alatt értékesített, és így mivel az Ecogreen importját úgy tekintik, mint amelynek elhanyagolható a hatása, ezért még inkább ugyanazt a következtetést kellene alkalmazni a fennmaradó indonéziai behozatal esetében.
(62)
Ez a következtetés már kiindulópontját tekintve is téves. A Bíróság ítélete változást hozott az Ecogreen dömpingjének kiszámításánál, amely így csekély, de minimis mértékű lett. Ez az egyetlen oka annak, hogy az Ecogreen importjának hatását elhanyagolhatónak kellett tekinteni. Ezért ezt a panaszt a Bizottság elutasította.
(63)
A fenti megállapítások alapján az a következtetés vonható le, hogy a dömpingelt behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
5.2. Egyéb tényezők hatása
(64)
Az okozati összefüggés keretében hasonlóképpen újra megvizsgálták az egyéb tényezőknek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását.
5.2.1. Az Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal
(65)
A fenti (23) preambulumbekezdésben említettek szerint, a nem dömpingelt behozatal arányosan kisebb mértékben nőtt, mint a dömpingelt behozatal, és az érintett országokból származó teljes importnak csak kisebb részét tette ki a vizsgálati időszak alatt. Ezenkívül a vizsgálat azt is megmutatta, hogy ezek a behozatalok csak szerény piaci részesedéssel rendelkeztek a figyelembe vett időszak, valamint különösen a vizsgálati időszak alatt.
(66)
A dömpingelt behozatal mennyisége 6,5 %-kkal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, nevezetesen az uniós fogyasztásban tapasztalt 4,6 %-os növekedéssel fémjelzett piaci fellendülésnél nagyobb mértékben, és így növelte piaci részesedését.
(67)
Ezért úgy tekintendő, hogy bármilyen hatás, amelyet a nem dömpingelt behozatal az uniós piacra a vizsgálati időszak alatt gyakorolhatott, nem múlhatja felül az (51)-(57) preambulumbekezdésben említett dömpingelt behozatal negatív hatását.
(68)
A fenti megállapításokra alapozva megállapítást nyert, hogy az Ecogreentől a vizsgálati időszak alatt az uniós piacra érkező nem dömpingelt behozatal jelenléte nem olyan jellegű, mint amely megszüntetheti az ok-okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kár között.
5.2.2. Az eredeti vizsgálat során megvizsgált egyéb tényezők
(69)
Az eredeti vizsgálat során az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár potenciális okaival kapcsolatosan megvizsgált egyéb tényezők a következők voltak: az Unióba a világ más részeiből származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a gazdasági válság hatása, valamint az elágazó láncú izomerek értékesítései, amelyek nem tartoznak a termék fogalmi körébe.
(70)
Mivel ezeket a tényezőket nem érintik az indonéz exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározott felülvizsgált dömpingkülönbözetek, a végleges rendelet (95)-(100) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások és következtetések e tényezők tekintetében megerősítést nyernek. E tényezők hatása nem szünteti meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között megállapított okozati összefüggést.
5.3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(71)
A jelenlegi ismételt vizsgálat szerint továbbra is egyértelmű és közvetlen összefüggés van a dömpingelt behozatal mennyiségének növekedése és negatív árhatása, valamint a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(72)
A fenti elemzés szerint a nem dömpingelt behozatal mennyisége korlátozott volt az érintett országokból ömlesztve behozott dömpingelt termékek mennyiségéhez képest. A meglehetősen stabil fogyasztás mellett ez a dömpingelt behozatal jelentősen növekedett mind abszolút, mind relatív értékben a figyelembe vett időszak alatt, és jelenléte jelentős negatív hatást gyakorolt az uniós piacra. Valóban megfigyelhető volt, hogy a piacon okozott torzulás miatt az uniós gazdasági ágazat 2008-tól kénytelen volt árait jelentősen, 22,2 %-kal csökkenteni, és nem tudta fedezni költségeit és ésszerű összegű nyereséget elérni, különösen a vizsgálati időszakban.
(73)
Az ismételt vizsgálat szintén megerősítette, hogy a dömpingelt behozataltól eltérő egyéb tényezők nem szüntethették meg az ok-okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(74)
Ennek következtében az ismételt vizsgálat szerint ok-okozati összefüggés van az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó dömpingelt behozatal és a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. A végleges rendelet (101) és (102) preambulumbekezdésében levont következtetések ezért megerősítést nyernek.
6. Az uniós érdek
(75)
A végleges rendelet (118) preambulumbekezdésében az uniós érdekre vonatkozóan levont következtetést a jelek szerint nem érintette a módosító rendelet, és így megerősítést nyer.
C. A VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK ÚJRAÉRTÉKELÉSE
(76)
A fentiek szerint az eredeti vizsgálat során meghatározott releváns tényezők és megállapítások ismételt vizsgálata a módosító rendeletben meghatározott új dömpingkülönbözetek figyelembevételével azt mutatta, hogy az uniós piacra irányuló, Indiából, Indonéziából és Malajziából származó fennmaradó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak alatt.
(77)
Az eredeti vizsgálat során a dömpingre, kárra, ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel és mivel a jelenleg folyó ismételt vizsgálat megerősítette az ok-okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár és az érintett országokból származó fennmaradó dömpingelt behozatal között, a módosító rendelet által bevezetett végleges intézkedéseket ugyanazon a szinten meg kell erősíteni. Ez alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy az ismételt vizsgálatot a végleges rendeletben meghatározottak szerint be kell fejezni a végleges intézkedések módosítása nélkül.
(78)
A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések - az 1241/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelettel módosított 1138/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletben előírtak szerint - továbbra is érvényesek és így hatályban kell maradniuk. Emlékeztetni kell arra, hogy a bevezetett intézkedések specifikus vámok, és azokat az egyes érintett exportáló gyártókra vonatkozóan állapították meg az alábbiak szerint:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám végleges mértéke
(EUR/tonna, nettó)
India
VVF (India) Ltd
46,98
Minden más vállalat
86,99
Indonézia
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Minden más vállalat
45,63
Malajzia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Minden más vállalat
61,01
(79)
Az érintett országok hatóságait, az exportőröket és azok szövetségeit, valamennyi érdekelt felet az Unióban, különösen az uniós gazdasági ágazatot, importőröket, a felhasználók és kereskedők szövetségeit tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján úgy tervezték, hogy az érintett országokból származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindítását megszüntetik, valamint lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére, illetve meghallgatáson való részvételre. Az e felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság figyelembe vette, de azok nem befolyásolták az e rendeletben levont következtetéseket.
(80)
Egy exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(81)
Megállapították, hogy ez a szóban forgó exportáló gyártó az érintett termék mellett egy sor egyéb terméket gyárt és ezeket a termékeket ugyanezeknek az ügyfeleinek értékesíti. Ez a keresztkompenzáció súlyos kockázatához vezethet és rendkívül megnehezítheti a kötelezettségvállalás hatékony monitoringját, aláásva az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatékonyságát a jelen esetben. Ezen az alapon a Bizottság azt a következtést vonta le, hogy ez a kötelezettségvállalási ajánlat nem elfogadható.
(82)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A jelenleg az ex 2905 16 85, a 2905 17 00, az ex 2905 19 00 és az ex 3823 70 00 KN-kód (2905168510, 2905190060, 3823700011 és 3823700091 TARIC-kód) alá tartozó, Indából, Indonéziából és Malajziából származó C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó telített zsíralkoholok (az elágazó láncú izomereket kivéve), - beleértve a telített egységes zsíralkoholokat (a továbbiakban: egységes frakciók), valamint a döntő részben C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C8-C10 keverék), a döntő részben C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C12-C14 keverék), valamint a döntő részben C16-C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket, - behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindítása a hatályban lévő vámok módosítása nélkül megszűnik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 26-án.