KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 3. april 2014
om udpegning af IKT-tekniske specifikationer, der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud
(meddelt under nummer C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (1), særlig artikel 13, stk. 1,
efter høring af Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Standardisering spiller en vigtig rolle i Europa 2020-strategien som beskrevet i Kommissionens meddelelse »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (2). Flere flagskibsinitiativer i Europa 2020-strategien understreger betydningen af frivillig standardisering på produkt- eller tjenestemarkeder for at sikre kompatibilitet og interoperabilitet mellem produkter og tjenester, fremme teknologisk udvikling og støtte innovation.
(2)
I det digitale samfund bliver standardiseringsprodukter uundværlige, når det gælder om at sikre interoperabilitet mellem udstyr, applikationer, datalagre, tjenester og net. I sin meddelelse »En strategisk vision for europæiske standarder: En indsats for at forbedre og fremskynde bæredygtig vækst i den europæiske økonomi inden 2020« (3) anerkender Kommissionen IKT-standardisering som et særligt felt, hvor IKT-løsninger, -applikationer og -tjenester ofte udvikles af globale IKT-fora og -konsortier, der er blevet førende inden for udviklingen af IKT-standarder.
(3)
Forordning (EU) nr. 1025/2012 har til formål at modernisere og forbedre rammerne for europæisk standardisering. Den indfører en ordning, hvorved Kommissionen kan beslutte at udpege de mest relevante og mest udbredte IKT-tekniske specifikationer udstedt af organisationer, der ikke er europæiske, internationale eller nationale standardiseringsorganisationer. Muligheden for at anvende et fuldt spektrum af IKT-tekniske specifikationer ved indkøb af hardware, software og tjenesteydelser inden for informationsteknologi vil muliggøre interoperabilitet, bidrage til at undgå fastlåsning til bestemte systemer for offentlige forvaltninger og skabe konkurrence i forbindelse med levering af interoperable IKT-løsninger.
(4)
De IKT-tekniske specifikationer, som der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud, skal være i overensstemmelse med kravene i bilag II til forordning (EU) nr. 1025/2012. Overholdelsen af disse krav er for de offentlige myndigheder sikkerhed for, at IKT-tekniske specifikationer er etableret i overensstemmelse med principperne om åbenhed, rimelighed, objektivitet og ikke-diskrimination, som anerkendes af Verdenshandelsorganisationen (WTO) inden for standardisering.
(5)
Beslutningen om udpegning af IKT-specifikationerne skal vedtages efter høring af Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering, der er oprettet ved Kommissionens afgørelse 2011/C 349/04 (4), og vil blive suppleret af andre former for høringer af sektorspecifikke eksperter.
(6)
Den 17. oktober 2013 evaluerede Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering et første sæt af seks IKT-tekniske specifikationer: Internet Protocol version 6 (»IPv6«), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (»LDAPv3«), Domain Name System Security Extensions (»DNSSEC«), DomainKeys Identified Mail Signatures (»DKIM«), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (»ECMA-402«) og Extensible Markup Language version 1.0 (»W3C XML«). Platformen afgav positiv udtalelse vedrørende udpegning af disse specifikationer. De seks tekniske specifikationer blev efterfølgende forelagt en bred offentlig høring, der bekræftede platformens anbefaling.
(7)
»IPv6«-specifikationen udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF) omfatter et sæt tekniske specifikationer, der skal anvendes på en bred vifte af udstyr og tjenester gennem forskellige sæt RFC'er (»Requests for Comments« - anmodninger om kommentarer). Afhængigt af sammenhæng og anvendelse vil ordregivende myndigheder skulle udvælge de RFC'er, der er nødvendige for hver vare eller tjeneste, uden at det hæmmer interoperabiliteten. »IPv6« udvider antallet af mulige IP-adresser, således at det stigende antal operativsystemer, webservere, søgemaskiner og multimediewebsteder kan interagere med succes. »IPv6«, der er baseret på avancerede teknologiske fremskridt, støtter den fortsatte vækst i internettet ved at muliggøre nye internetscenarier såsom »tingenes internet«.
(8)
»LDAPv3« er en internetprotokol udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF) for adgang til »distributed directory«-tjenester i overensstemmelse med X.500-data- og tjenestemodeller. »LDAPv3« er specificeret i en række IETF Standard Track »Requests For Comments« (RFC'er), der er udspecificeret i RFC 4510 til RFC 4519, og er i stand til at sikre høj disponibilitet med replikation af LDAP-servere. De fleste produkter til directory-tjenester af relevans for markedet understøtter »LDAPv3«. Dette er en stabil teknologi, der har potentiale til at øge interoperabiliteten, og som udgør en de facto-standard for autentificering, autorisation og user-/address-directories for IKT-systemer, der kan give bedre tilgængelighed og kontinuitet, navnlig i forbindelse med offentlige tjenester, der skal leveres af de offentlige forvaltninger.
(9)
»DNSSEC«, der er udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF), er en sikkerhedsudvidelse af Domain Name System (DNS), der yder autentificering af dataoprindelse og beskyttelse af dataintegritet for selve domænenavnssystemet (DNS). Identifikation i »DNSSEC« omfatter de dokumentsæt, som udgør kernen i de sikkerhedsudvidelser i DNS-systemet, der er nødvendige for at understøtte offentlige udbud i »DNSSEC«-feltet. Med »DNSSEC« er DNS bedre egnet til udveksling af sikkerhedstjenesteparametre koblet til domænenavne. Dette øger tilliden til DNS (som er en grundlæggende internettjeneste af vital betydning) som helhed og muliggør dermed dens anvendelse til oplagring af certifikater og distribution og verificering af ansøgningers infrastruktur.
(10)
»DKIM« er en IKT-teknisk specifikation udviklet af Internet Engineering Task Force (IETF), som tillader en person eller organisation, der ejer det pågældende signing-domæne at påtage sig en del af ansvaret for en meddelelse ved at associere domænet med meddelelsen. DKIM adskiller spørgsmålet om identiteten bag meddelelsens signatur fra den påståede forfatter af meddelelsen. Påstande om ansvar skal valideres gennem kryptografiske signaturer og ved direkte forespørgsler til signaturens domæne med henblik på indhentning af den relevante offentlige nøgle. »DKIM« gennemføres i flere markedssegmenter: den finansielle sektor, e-mail, sociale netværk og e-handel. Offentlige myndigheders anvendelse af »DKIM« vil skabe et niveau af grundlæggende tillid med hensyn til kommunikationers oprindelse og dermed befordre interoperabiliteten mellem afsendende og modtagende organisationer.
(11)
»ECMA-402«, som er udviklet af ECMA International, er et generelt multipurpose-programmeringssprog defineret ved adskillige specifikationer, der tilpasses de sproglige og kulturelle konventioner i forskellige sprog og lande. ECMAScript er et meget anvendt programmeringssprog på internettet, herunder i Europa. Dets anvendelse er meget udbredt, og det omfatter web-client-baserede applikationer, såsom internetbrowsere, og serverbaserede applikationer, såsom elektronisk bankvirksomhed, e-mailservere og endog computerspil; det er endvidere et meget anvendt programmeringssprog i forbindelse med World Wide Web. De internationaliseringsfeatures, der tilbydes i ECMA-402, er især en relevant forbedring af ECMAScript i forbindelse med det flersproglige europæiske miljø. Specifikationerne og standarderne i ECMAScript bidrager effektivt til en forbedring af interoperabiliteten og forekommer meget ofte i nationale lister over interoperabilitetsstandarder og specifikationer i forbindelse med offentlige udbud.
(12)
»W3C XML«, der er udstedt af World Wide Web Consortium (W3C), er en pakke af forbundne datastruktureringsspecifikationer, der fremmer udbredt skalerbar udveksling af informationer og IT-ressourcer. XML version 1.0 er i dag et af de mest anvendte formater for udveksling af strukturerede informationer, og mange andre specifikationer for dataformater er baseret på udvidelser af XML. XML's udbredte anvendelse både som person-til-person-format og computer-til-computer-format til informationsudveksling gør det til et uundværligt element i de fleste internetanvendelser. De ordregivende myndigheder skal udvælge de specifikationer, som opfylder kravene i forbindelse med deres indkøb. Den udstrakte udbredelse af XML i verdens datalagre og netværk vil sikre, at XML i årtier fremover er et centralt format for global IKT-interoperabilitet mellem applikationer, tjenester og produkter -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De IKT-tekniske specifikationer, der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud, er anført i bilaget.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. april 2014.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. április 3.)
a közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírások azonosításáról
(az értesítés a C(2014) 2120. számú dokumentummal történt)
(2014/188/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (1) első bekezdésére,
az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A szabványosítás fontos szerepet tölt be az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott „Európa 2020” stratégia (2) támogatásában. Az „Európa 2020” stratégia számos kiemelt kezdeményezése hangsúlyozza az önkéntes szabványosítás fontosságát a termék- vagy szolgáltatáspiacokon a más termékekkel vagy rendszerekkel való összeegyeztethetőség és közös működtethetőség, a technológiafejlesztés előmozdítása és az innováció támogatása érdekében.
(2)
A digitális társadalomban a szabványjellegű dokumentumok az eszközök, az alkalmazások, az adattárak, a szolgáltatások és a hálózatok interoperabilitásának biztosítása tekintetében elengedhetetlenné váltak. „Az európai szabványok stratégiai jövőképe: az európai gazdaság fenntartható növekedésének elősegítése és gyorsítása 2020-ig” című bizottsági közlemény (3) felismeri az IKT-szabványosításnak azt a sajátosságát, hogy az IKT-megoldásokat, alkalmazásokat és szolgáltatásokat gyakran olyan globális IKT-fórumok és -konzorciumok fejlesztik, illetve biztosítják, amelyek vezető IKT-szabványosítási szervezetté váltak.
(3)
Az 1025/2012/EU rendelet az európai szabványosítási keretrendszer korszerűsítésére és javítására törekszik. Olyan rendszert alakít ki, ahol a Bizottság dönthet a legrelevánsabb és legszélesebb körben elfogadott műszaki előírások kiválasztásáról, amelyeket olyan szervezetek fogadtak el, amelyek nem európai, nemzetközi vagy nemzeti szabványügyi szervezetek. A hardver, szoftver vagy információs technológiai szolgáltatások közbeszerzése során az IKT műszaki előírások teljes körének kihasználása lehetővé teszi az interoperabilitást és a technológiai bezáródás elkerülését a közigazgatásban, valamint ösztönzi a versenyt az interoperábilis IKT-megoldások szolgáltatásainak piacán.
(4)
A közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírásoknak meg kell felelniük az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek. Az említett követelményeknek való megfelelés garantálja a hatóságok számára, hogy az IKT műszaki előírások kidolgozása során érvényesültek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által a szabványosítás területén elismert elvek, azaz a nyitottság, a tisztességes verseny, az objektivitás és a hátrányos megkülönböztetés tilalma.
(5)
A műszaki előírások kiválasztására vonatkozó határozat elfogadására a Bizottság 2011/C 349/04 (4) határozatával létrehozott, az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal folyatott konzultációt, illetve ágazati szakértőkkel való egyéb konzultációkat követően kerülhet sor.
(6)
2013. október 17-én az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform első körben értékelte a következő hat IKT műszaki előírást: az internetprotokoll 6-os verziója (IPv6), a könnyű címtárelérési protokoll 3-as verziója (LDAPv3), a tartománynévrendszer biztonsági kiterjesztése (DNSSEC), a DKIM (DomainKeys Identified Mail) -aláírások, az ECMAScript-402 nemzetköziesítési specifikáció (ECMA-402) valamint az XML (bővíthető jelölőnyelv) 1.0-ás verziója (W3C XML). A platform kedvező véleményt nyilvánított a fenti előírások kiválasztásával kapcsolatban. A hat műszaki előírást ezt követően széles körű nyilvános konzultációra bocsátották, amely megerősítette a platform véleményét.
(7)
Az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kiadott „IPv6”-előírás az eszközök és szolgáltatások széles körére alkalmazható műszaki előíráscsomagot tartalmaz különböző RFC (Requests for Comments) -dokumentumok formájában. A közbeszerzést kiíróknak a kontextustól és az alkalmazástól függően kell kiválasztaniuk az egyes termékekhez vagy szolgáltatásokhoz szükséges RFC-ket, az interoperabilitás akadályozása nélkül. Az „IPv6” nagymértékben megnöveli a lehetséges IP-címek számát, ezáltal lehetővé téve az egyre növekvő számú operációs rendszer, webszerver, keresőmotor és multimédiás oldal sikeres együttműködését. Az „IPv6” fejlett technológiai megoldás, amely hozzájárul az internet folyamatos növekedéséhez, és lehetővé teszi az olyan új internetes koncepciók létrejöttét, mint a „dolgok internete”.
(8)
Az „LDAPv3” egy, az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kiadott, osztott címtárszolgáltatásokhoz való hozzáférésre szolgáló internetprotokoll, amely X.500-as adat- és szolgáltatásmodelleken alapul. Az IETF „Requests For Comments” (RFC) dokumentumsorozatban meghatározott és az RFC 4510-4519. számú dokumentumokban részletezett „LDAPv3” az LDAP szerverek replikációjával képes nagy elérhetőséget biztosítani. A legtöbb piaci szempontból releváns, címtárszolgáltatással kapcsolatos termék támogatja az „LDAPv3”-t. E technológia stabilitása révén növelheti az interoperabilitást, és az IKT-rendszerek közös szabványává válhat a hitelesítés, az engedélyezés, a felhasználói nyilvántartások és a címtárak tekintetében jobb elérhetőséget és folyamatosságot biztosítva különösen a közigazgatás által nyújtott közszolgáltatások terén.
(9)
Az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kibocsátott „DNSSEC”- a tartománynévrendszer (DNS) biztonsági kiterjesztését jelenti, amely magában a DNS-ben található adatok eredetét hitelesíti és integritásának védelmét biztosítja. A „DNSSEC”-azonosítás a DNS biztonsági kiterjesztésének alapját képező dokumentumokat foglalja magában, amelyek a „DNSSEC”-előírások közbeszerzésének támogatásához szükségesek. A „DNSSEC” révén a DNS alkalmasabbá válik a domainnevekhez kapcsolódó biztonsági szolgáltatási paraméterek cseréjére. Ez növeli a DNS (mint alapvető internetes szolgáltatás) egészébe vetett bizalmat, ezáltal lehetővé teszi az alkalmazásokhoz kapcsolódó tanúsítványok tárolásának, kiosztásának és ellenőrzésének infrastruktúrájaként való használatát.
(10)
A „DKIM” az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kidolgozott IKT műszaki előírás, amely segítségével egy aláíró domaint birtokló személy, funkció vagy szervezet felelősséget vállalhat a küldött üzenetéért a domainnek az üzenethez való társítása által. A DKIM az üzenet aláírója személyazonosságának kérdését elválasztja az üzenet felételezett szerzőjétől. Az üzenet hitelességének ellenőrzése a titkosított aláírással, valamint a megfelelő publikus kulcsnak az aláíró tartományából való közvetlen lekérdezésével történik. A „DKIM” számos ágazatban, például a pénzügyi és bankszektorban, az e-mail szolgáltatóknál, a közösségi oldalakon, illetve az elektronikus kereskedelemben használatos. A közigazgatásban a „DKIM” megteremthetné az alapszintű bizalmat a kommunikáció eredetét illetően, ezáltal javíthatná a küldő és a fogadó szervezetek interoperabilitását.
(11)
Az Ecma International által kifejleszett „ECMA-402” egy általános többcélú programozási nyelv, amelynek számos specifikációja létezik, alkalmazkodva a különböző nyelvek és országok kulturális konvencióihoz. Az ECMAScript a webes alkalmazások fejlesztésében széles körben használt programozási nyelv, Európában is. Alkalmazása kiterjed a kliensoldali webes alkalmazásokra, mint a webböngészők, a szerveroldali alkalmazásokra, mint az elektronikus banki szolgáltatások, levelezőszerverek vagy akár a számítógépes játékok, és a világháló fejlesztésének is fontos programozási nyelve. Az ECMA-402 nemzetköziesítési szolgáltatásai a többnyelvű európai környezetben az ECMAScript különösen fontos továbbfejlesztését jelentik. Az ECMAScript előírások és szabványok hatékonyan hozzájárulnak a jobb interoperabilitáshoz, és nagyon gyakran szerepelnek az interoperabilitási szabványok és közbeszerzési előírások nemzeti jegyzékeiben.
(12)
A Nemzetközi Webkonzorcium (W3C) által kiadott „W3C XML” egymáshoz kapcsolódó adatstrukturálási specifikációk csomagja, amely elősegíti az információk és számítási erőforrások széles körben méretezhető megosztását. Az XML 1.0 verziója jelenleg az egyik legelterjedtebb formátum a strukturált információk megosztására, és sok más adatformátum-specifikáció épül az XML kiterjesztésére. Alkalmazása mind a személyek, mind a számítógépek között megvalósuló információátvitelre az internethasználat kiiktathatatlan elemévé tette. Az ajánlatkérőknek ki kell választaniuk azokat az előírásokat, amelyek megfelelnek azoknak a követelményeknek, amelyek tekintetében közbeszerezést írtak ki. Az XML-nek az adattárak és hálózatok terén világszerte jellemző széles körű elterjedtsége biztosítja, hogy az IKT-alkalmazások, -szolgáltatások és -termékek közötti interoperabilitás egyik legfontosabb globális formátuma legyen az elkövetkezendő évtizedekben,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírásokat a melléklet ismerteti.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.