DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) Nr. 1333/2014
af 26. november 2014
om pengemarkedsstatistik
(ECB/2014/48)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (1), særlig artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 4,
under henvisning til Europa-Kommissionens udtalelse (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
For at kunne varetage sine opgaver har Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) behov for at udarbejde statistik over pengemarkedstransaktioner, navnlig over sikrede og usikrede pengemarkedstransaktioner samt pengemarkedstransaktioner med visse derivater, som nærmere specificeret i denne forordning, som monetære finansielle institutter (MFI'er), undtagen centralbank og pengemarkedsforeninger (MMF'er), har indgået med andre MFI'er og mellem MFI'er og andre finansielle institutter, offentlig forvaltning og service eller ikke-finansielle selskaber, dog undtagen gruppeinterne transaktioner.
(2)
Hovedformålet med indsamlingen af sådanne statistikker er at forsyne Den Europæiske Centralbank (ECB) med omfattende, detaljerede og harmoniserede statistiske oplysninger om pengemarkederne i euroområdet. De data, der udledes af de indsamlede transaktioner vedrørende de ovenfor nævnte markedssegmenter, tilvejebringer oplysninger om de pengepolitiske afgørelsers transmissionsmekanisme. Dataene udgør derfor et vigtigt statistiksæt til pengepolitiske formål i euroområdet.
(3)
Indsamlingen af statistiske data er også nødvendig for at gøre det muligt for ECB at yde analytisk og statistisk støtte til Den Fælles Tilsynsmekanisme (Single Supervisory Mechanism, SSM) i overensstemmelse med Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 (3). Inden for disse rammer er indsamlingen af statistiske data også nødvendig for at støtte ECB's opgaver vedrørende den finansielle stabilitet.
(4)
De nationale centralbanker bør underrette ECB, såfremt de beslutter ikke at indsamle de krævede data i henhold til denne forordning, hvorefter ECB overtager opgaven med at indsamle dataene direkte fra rapporteringsenhederne.
(5)
I overensstemmelse med traktaterne og i henhold til betingelserne i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) skal ECB vedtage forordninger i det omfang, det er nødvendigt for at udføre ESCB's opgaver som defineret i ESCB-statutten og i visse tilfælde fastsat i Rådets bestemmelser i henhold til artikel 129, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
(6)
For at mindske rapporteringsbyrden for MFI'erne, samtidig med, at tilgængeligheden af rettidige statistikker af høj kvalitet sikres, vil ECB indledningsvis kræve indberetning af data fra de største MFI'er i euroområdet på grundlag af størrelsen af deres samlede hovedbalanceposter i forhold til de samlede hovedbalanceposter for alle MFI'er i euroområdet. Fra den 1. januar 2017 kan ECB's Styrelsesråd udvide antallet af indberettende MFI'er ved også at tage højde for andre kriterier, som f.eks. hvor væsentlige MFI'ens aktiviteter på pengemarkederne er og dens relevans i forhold til det finansielle systems stabilitet og funktion. ECB sikrer, at der er mindst tre indberettende MFI'er per medlemsstat, der har euroen som valuta, (herefter »medlemsstat i euroområdet«) for at sikre et mindsteniveau af geografisk repræsentation. De nationale centralbanker kan også indsamle data fra MFI'er, som ikke udgør en del af den faktiske rapporteringspopulation på grundlag af deres nationale statistiske rapporteringskrav, hvorefter sådanne data indberettes og kontrolleres i henhold til denne forordning.
(7)
For at mindske rapporteringsbyrden for MFI'erne yderligere, således at de ikke underlægges dobbelte rapporteringskrav, samtidig med at tilgængeligheden af rettidige statistikker af høj kvalitet sikres, bør ECB kunne undtage dem fra indberetningen af data vedrørende værdipapirfinansieringstransaktioner eller derivatkontrakter, hvis sådanne data allerede er blevet indberettet til et transaktionsregister, forudsat at ECB har effektiv adgang til rettidige og standardiserede data i overensstemmelse med de krav, der er specificeret i denne forordning.
(8)
I henhold til artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 kan ECB vedtage forordninger vedrørende definition og pålæggelse af de statistiske rapporteringskrav over for den faktiske rapporteringspopulation i medlemsstaterne i euroområdet. Ifølge artikel 6, stk. 4, kan ECB vedtage forordninger med nærmere angivelse af betingelserne for udøvelse af verifikationsretten eller retten til at foranstalte tvungen indsamling af statistisk information.
(9)
I henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 2533/98 skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med ESCB i fuldt omfang med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i medfør af ESCB-statuttens artikel 5.
(10)
Hvis data, der er indsamlet i henhold til denne forordning, indeholder fortrolige statistiske oplysninger, vil de gældende standarder for beskyttelse og anvendelse af sådanne oplysninger i artikel 8 og 8c i forordning (EF) nr. 2533/98 blive anvendt.
(11)
I medfør af artikel 7, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 kan ECB pålægge rapporteringsenheder, som ikke opfylder de statistiske rapporteringskrav fastsat i ECB's forordninger eller afgørelser, sanktioner.
(12)
Selv om forordninger udstedt af ECB i henhold til ESCB-statuttens artikel 34.1 ikke medfører rettigheder eller forpligtelser for de medlemsstater, der ikke har euroen som valuta (herefter »medlemsstater uden for euroområdet«), finder ESCB-statuttens artikel 5 anvendelse for medlemsstater både i og uden for euroområdet. Forordning (EF) nr. 2533/98 præciserer, at ESCB-statuttens artikel 5, sammen med artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, indebærer en forpligtelse til på nationalt niveau at udforme og gennemføre alle de foranstaltninger, som medlemsstaterne uden for euroområdet finder passende for at udføre indsamlingen af den statistiske information, der er nødvendig for at opfylde ECB's statistiske rapporteringskrav og træffe de rettidige forberedelser på statistikområdet, for at de kan blive medlemsstater i euroområdet.
(13)
Rapporteringskravene i henhold til denne forordning berører ikke rapporteringskravene i andre ECB retsakter og instrumenter, som også, i det mindste delvist, omfatter rapportering, transaktion for transaktion, eller aggregeret rapportering af statistisk information om pengemarkederne -
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »rapporteringsenhed«, »resident« og »med hjemsted i«: har samme betydning som i artikel 1 i forordning (EF) nr. 2533/98
2) »monetær finansiel institution« (MFI): har samme betydning som i artikel 1 i Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) og skal forstås som omfattende alle MFI'ens filialer med hjemsted i EU og EFTA, medmindre andet udtrykkeligt fremgår af bestemmelserne i denne forordning
3) »OFI«: andre finansielle formidlere, undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser i henhold til det reviderede europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (herefter »ENS 2010«), som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 (5)
4) »forsikringsselskaber«: alle finansielle selskaber og kvasiselskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling som følge af sammenlægning af risici i puljer, hovedsagelig i form af direkte forsikring eller genforsikring, jf. ENS 2010
5) »pensionskasser«: alle finansielle selskaber og kvasiselskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling som følge af sammenlægning af sociale risici og de forsikrede personers behov (socialforsikring) i puljer, jf. ENS 2010
6) »ikke-finansielle selskaber«: sektoren for ikke-finansielle selskaber som fastsat i ENS 2010
7) »offentlig forvaltning og service«: de institutionelle enheder, som er ikke-markedsproducenter, hvis produktion er bestemt for individuelt og kollektivt forbrug og finansieret af obligatoriske betalinger foretaget af enheder, som henhører under andre sektorer, og institutionelle enheder, der hovedsagelig beskæftiger sig med omfordeling af nationalindkomsten og -formuen, jf. ENS 2010
8) »samlede hovedbalanceposter«: samlede aktiver med fradrag af øvrige aktiver, således som disse begreber er defineret i forordning (EU) nr. 1071/2013 (ECB/2013/33)
9) »pengemarkedsstatistik«: statistik vedrørende sikrede og usikrede transaktioner samt derivattransaktioner i pengemarkedsinstrumenter, der er indgået mellem MFI'er og mellem MFI'er og OFI'er, forsikringsselskaber, pensionskasser, centralbanker, offentlig forvaltning og service og ikke-finansielle selskaber, men undtagen gruppeinterne transaktioner i den pågældende indberetningsperiode
10) »pengemarkedsinstrument«: de instrumenter, der er opregnet i bilag I, II og III
11) »pengemarkedsforening«: et institut for kollektiv investering, der skal godkendes som et institut for kollektiv investering i værdipapirer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (6), eller en alternativ investeringsfond i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (7), investerer i kortfristede aktiver og har som særligt eller overordnet mål at give et afkast svarende til pengemarkedsrenten eller at bevare værdien af investeringen
12) »centralbank«: alle centralbanker uanset deres beliggenhed
13) »national centralbank«: den nationale centralbank i en medlemsstat i EU
14) »referencerapporteringspopulation«: MFI'er, der er residente i euroområdet, undtagen centralbanker og pengemarkedsforeninger, som modtager euro-denominerede indlån fra og/eller udsteder andre gældsinstrumenter og/eller yder euro-denominerede udlån, der er opregnet i bilag I, II eller III, til andre MFI'er og/eller fra/til OFI'er, forsikringsselskaber, pensionskasser, offentlig forvaltning og service, centralbanker i investeringsøjemed, eller ikke-finansielle selskaber
15) »koncern«: en gruppe af virksomheder, herunder men ikke begrænset til en bankkoncern, som består af en modervirksomhed og dens dattervirksomheder, og hvis regnskaber er konsoliderede med henblik på Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (8)
16) »filial«: en afdeling, som udgør en retligt afhængig del af et institut, og som direkte foretager alle eller nogle af de transaktioner, der er forbundet med virksomheden som institut
17) »EU- og EFTA-filial«: en filial, som er beliggende og registreret i en EU-medlemsstat eller et EFTA-land
18) »Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA)«: den mellemstatslige organisation til fremme af frihandel og økonomisk integration til fordel for dens medlemsstater
19) »koncernintern transaktion«: en transaktion i pengemarkedsinstrumenter, der er indgået mellem en rapporteringsenhed og en anden virksomhed, som i fuldt omfang er omfattet af det samme konsoliderede regnskab. De virksomheder, der er parter i transaktionen, anses for at være omfattet i fuldt omfang af den »samme konsolidering«, hvis begge enten er:
a)
omfattet af en konsolidering i overensstemmelse med direktiv 2013/34/EU eller internationale finansielle rapporteringsstandarder (IFRS), som vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (9), eller for så vidt angår en koncern, hvis moderselskab har sit hovedsæde i et tredjeland, i overensstemmelse med tredjelandets almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, som vurderes at svare til IFRS i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1569/2007 (10) (eller et tredjelands regnskabsstandarder, hvis anvendelse er tilladt i henhold til denne forordnings artikel 4), eller
b)
dækket af det samme konsoliderede tilsyn i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (11), eller for så vidt angår en koncern, hvis moderselskab har sit hovedsæde i et tredjeland, det samme konsoliderede tilsyn foretaget af tredjelandets kompetente myndighed, der er godkendt som værende ækvivalent til det tilsyn, som er omfattet af principperne i artikel 127 i direktiv 2013/36/EU
20) »forretningsdag«: for så vidt angår alle datoer, som er specificeret i en aftale eller bekræftelse om en transaktion i et pengemarkedsinstrument, den dag på hvilken forretningsbanker og valutamarkeder er åbne for almindelig virksomhed (herunder handel med det pågældende pengemarkedsinstrument) og afvikler betalinger i samme valuta som betalingsforpligtelsen, som skal betales eller beregnes ud fra den pågældende dag. Hvis en transaktion i et pengeinstrument er omfattet af en standard masteraftale, der er udstedt af European Banking Federation (EBF), Loan Market Association (LMA), International Swaps and Derivatives Association, Inc. (ISDA) eller andre førende europæiske eller internationale markedsorganisationer, anvendes den definition, der fremgår deraf. For så vidt angår afviklingen af en transaktion i et pengemarkedsinstrument, som skal afvikles gennem et udvalgt afviklingssystem, den dag på hvilken afviklingssystemet er åbent for afvikling af en sådan transaktion
21) »TARGET2-afviklingsdag«: en dag, på hvilken TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) er åben
22) »genkøbsforretning«: en aftale, under hvilken aftaleparterne kan indgå transaktioner, hvori den ene part (»sælger«) aftaler at sælge specifikke »aktiver« (»værdipapirer«, »råvarer« eller »andre finansielle aktiver«) til den anden part (»køber«) på et tidspunkt i nær fremtid mod købers betaling af købsprisen til sælger, og hvor køber samtidig accepterer at sælge aktiverne tilbage til sælger på et fastsat tidspunkt i fremtiden eller på anfordring mod sælgers betaling af genkøbsprisen til køber. Sådanne transaktioner kan være genkøbstransaktioner eller buy/sell back-transaktioner. En »genkøbsforretning« kan også være en aftale om at pantsætte aktiver og kan medføre en generel ret til genanvendelse mod kontantlån på et tidspunkt i nær fremtid og tilbagebetaling af lånet samt renter på et tidspunkt i fjern fremtid mod tilbagelevering af aktiverne. Genkøbstransaktioner kan også indgås med en på forhånd fastsat forfaldsdato (genkøbstransaktioner »med fast løbetid«) eller uden en på forhånd fastsat forfaldsdato, der giver parterne mulighed for at aftale, at forretningen kan forlænges eller bringes til ophør på en hvilken som helst dag (»open basis« genkøbstransaktioner).
23) »triparty-genkøbstransaktion«: en genkøbstransaktion, i hvilken en tredjepart er ansvarlig for at udvælge og forvalte sikkerhedsstillelsen i transaktionens levetid
24) »valutaswap«: en swaptransaktion, i hvilken en part sælger et specifikt beløb i en specifik valuta til en anden part mod betaling af et aftalt beløb i en specifik anden valuta på grundlag af en aftalt valutakurs (den såkaldte spotkurs) med en aftale om at tilbagekøbe den solgte valuta på et tidspunkt i fremtiden (forfaldsdagen) mod at den valuta, der indledningsvis blev købt, sælges til en anden valutakurs (den såkaldte terminskurs).
25) »dag-til-dag indeksswap« (overnight index swap, OIS): en renteswap, hvor den variable rente for perioden svarer til det geometriske gennemsnit af en dag-til-dag rente (eller et dag-til-dag renteindeks) for en vis løbetid. Den endelige betaling beregnes som forskellen mellem den faste rente og den sammensatte dag-til-dag rente, der er noteret i indeksswappens levetid, anvendt på transaktionens nominelle beløb. Da denne forordning kun behandler euro-denominerede dag-til-dag indeksswap, udgør EONIA dag-til-dag renten.
26) »Basel III LCR-regelsættet«: den likviditetsdækningsgrad (liquidity coverage ratio, LCR), som Baselkomitéen fremlagde, og som Gruppen af Centralbankchefer og Finanstilsynschefer, Baselkomitéen for Banktilsyns overvågningsorgan, godkendte den 7. januar 2013 som en global reguleringsmæssig mindstestandard for kortfristede likviditetsforanstaltninger i banksektoren.
Artikel 2
Faktisk rapporteringspopulation
1. Den faktiske rapporteringspopulation udgøres af residente MFI'er i euroområdet fra referencerapporteringspopulationen, der er identificeret af Styrelsesrådet som rapporteringsenheder i henhold til stykke 2 eller 3, alt efter omstændighederne, eller MFI'er, der er blevet identificeret som rapporteringsenheder i henhold til stykke 4, på grundlag af kriterierne deri, og som er blevet underrettet om deres rapporteringsforpligtelser i henhold til stykke 5 (herefter »rapporteringsenheder«).
2. På datoen for denne forordnings ikrafttræden kan Styrelsesrådet beslutte, at en MFI er en rapporteringsenhed, hvis MFI'en har samlede hovedbalanceposter, der udgør mere end 0,35 % af de samlede hovedbalanceposter for alle MFI'er i euroområdet på grundlag af de seneste data, der er tilgængelige for ECB, dvs.:
a)
data, som refererer til udgangen af december i kalenderåret forud for underretningen i henhold til stk. 5, eller
b)
hvis dataene under a) ikke er tilgængelige, data, der refererer til udgangen af december i det forudgående år.
I forbindelse med denne forordning indgår den pågældende MFI's filialer uden for værtslandet ikke i beregningen af de samlede hovedbalanceposter for den pågældende MFI.
3. Fra den 1. januar 2017 kan Styrelsesrådet beslutte at klassificere enhver anden MFI som rapporteringsenhed på grundlag af størrelsen af dens samlede hovedbalanceposter i forhold til de samlede hovedbalanceposter for alle MFI'er i euroområdet, væsentligheden af MFI'ens aktiviteter i forbindelse med handel med pengemarkedsinstrumenter og dens relevans i forhold til det finansielle systems stabilitet og funktion i euroområdet og/eller i de enkelte medlemsstater.
4. Fra den 1. januar 2017 kan Styrelsesrådet også beslutte, at der for hver medlemsstat i euroområdet identificeres mindst tre MFI'er som rapporteringsenheder. Hvis der på grundlag af Styrelsesrådets beslutninger truffet i henhold til stk. 2 eller 3 udvælges færre end tre MFI'er i den pågældende medlemsstat i euroområdet, skal den faktiske rapporteringspopulation således også omfatte andre MFI'er fra medlemsstaterne i euroområdet, som den relevante nationale centralbank vurderer er repræsentative (herefter »repræsentative rapporteringsenheder«), således at der identificeres mindst tre rapporteringsenheder for den pågældende medlemsstat i euroområdet.
De repræsentative rapporteringsenheder udvælges blandt de største kreditinstitutter, der er residente i den pågældende medlemsstat i euroområdet, på grundlag af institutternes samlede hovedbalanceposter, medmindre de nationale centralbanker har foreslået alternative kriterier, som ECB har godkendt skriftligt.
5. ECB eller den relevante nationale centralbank underretter de pågældende MFI'er om alle Styrelsesrådets beslutninger truffet i henhold til stk. 2, 3 eller 4, og om deres forpligtelser i henhold til denne forordning. Underretning fremsendes skriftligt mindst fire måneder før den første rapportering indledes.
6. Uanset beslutninger truffet af Styrelsesrådet i henhold til stk. 2, 3 eller 4, kan de nationale centralbanker også indsamle pengemarkedsstatistikker fra MFI'er der er residente i deres medlemsstat, men som ikke er rapporteringsenheder i henhold til stk. 2, 3 eller 4, på grundlag af deres nationale statistik rapporteringskrav (herefter »yderligere rapporteringsenheder«). Hvis en national centralbank identificerer yderligere rapporteringsenheder på denne måde, skal den straks underrette dem derom.
Artikel 3
Statistiske rapporteringskrav
1. For at kunne producere regelmæssige pengemarkedsstatistikker, skal rapporteringsenhederne rapportere daglige statistiske oplysninger om pengemarkedsinstrumenter til den nationale centralbank i den medlemsstat, hvor de er residente, på et konsolideret grundlag, herunder for alle deres filialer beliggende i EU eller EFTA. De statistiske oplysninger, der kræves indberettet, fremgår af bilag I, II og III. Den nationale centralbank videresender de statistiske oplysninger, den modtager fra rapporteringsenhederne, til ECB i overensstemmelse med denne forordnings artikel 4, stk. 2.
2. De nationale centralbanker definerer og gennemfører de rapporteringsordninger vedrørende pengemarkedsinstrumenter, som rapporteringsenhederne skal følge. Disse rapporteringsordninger har til formål at sikre, at de krævede statistiske oplysninger rapporteres og gør det muligt at føre nøje kontrol med, om de minimumsstandarder for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner, som er fastsat i bilag IV, er opfyldt.
3. Uanset de rapporteringskrav, der er specificeret i stk. 1, kan en national centralbank beslutte, at de rapporteringsenheder, der er udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 2, 3 og 4, og som er residente i den nationale centralbanks medlemsstat, skal rapportere de statistiske oplysninger, der er specificeret i bilag I, II og III, til ECB. Den nationale centralbank underretter ECB og rapporteringsenhederne herom, hvorefter ECB definerer og indfører de rapporteringsordninger, som rapporteringsenhederne skal følge, og overtager opgaven med at indsamle de krævede data direkte fra rapporteringsenhederne.
4. Hvis en national centralbank har udvalgt yderligere rapporteringsenheder og underrettet dem i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, rapporterer de daglige statistiske oplysninger vedrørende pengemarkedsinstrumenter til den nationale centralbank. De nationale centralbanker videresender de statistiske oplysninger, de modtager fra de yderligere rapporteringsenheder, til ECB på dennes anmodning i overensstemmelse med denne forordnings artikel 4, stk. 2.
5. De nationale centralbanker definerer og indfører de rapporteringsordninger, som de yderligere rapporteringsenheder skal anvende i overensstemmelse med deres nationale statistiske rapporteringskrav. De nationale centralbanker sikrer, at de nationale rapporteringsordninger stiller krav om, at de yderligere rapporteringsenheder overholder krav, der svarer til kravene i denne forordnings artikel 6-8, 10, stk. 3, 11 og 12. De nationale centralbanker sikrer, at disse rapporteringsordninger tilvejebringer de krævede statistiske oplysninger, og at de gør det muligt at føre nøje kontrol med, at de minimumsstandarder for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner, som er fastsat i bilag IV, er opfyldt.
Artikel 4
Tidsfrist
1. Hvis en national centralbank i henhold til artikel 3, stk. 3, beslutter, at rapporteringsenhederne skal rapportere de statistiske oplysninger, der er specificeret i bilag I, II og III, direkte til ECB, videresender rapporteringsenhederne disse oplysninger til ECB på følgende måde:
a)
Data, der er indsamlet fra rapporteringsenheder, som er udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 2, videresendes en gang dagligt til ECB mellem kl. 18 på handelsdagen og kl. 7 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter handelsdagen.
b)
Data, der er indsamlet fra rapporteringsenheder, som er udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 3 og 4, videresendes en gang dagligt til ECB mellem kl. 18 på handelsdagen og kl. 13 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter handelsdagen.
c)
Data, for hvilke den nationale centralbank har en undtagelse i henhold til artikel 5, videresendes til ECB en gang om ugen mellem kl. 18 på handelsdagen og kl. 13 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter udgangen af den uge, som dataene vedrører.
2. I alle andre tilfælde videresender de nationale centralbanker de daglige pengemarkedsstatistiske oplysninger, som specificeret i bilag I, II og III, som de modtager fra rapporteringsenhederne, til ECB på følgende måde:
a)
Data, der er indsamlet fra rapporteringsenheder, som er udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 2, videresendes en gang dagligt til ECB før kl. 7 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter handelsdagen.
b)
Data, der er indsamlet fra rapporteringsenheder, som er udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 3 og 4, videresendes en gang dagligt til ECB før kl. 13 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter handelsdagen.
c)
Data, der er indsamlet fra yderligere rapporteringsenheder, som er udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 6, videresendes til ECB en gang dagligt før kl. 13 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter handelsdagen, en gang om ugen før kl. 13 (CET) på den første TARGET2- afviklingsdag efter udgangen af den uge, som dataene vedrører, eller en gang om måneden før kl. 13 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter udgangen af den måned, som dataene vedrører. De nationale centralbanker træffer beslutning om rapporteringshyppigheden og underretter straks ECB herom. De nationale centralbanker kan årligt revidere rapporteringshyppigheden.
d)
Data, for hvilke den nationale centralbank har en undtagelse i henhold til artikel 5, videresendes til ECB en gang om ugen før kl. 13 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter udgangen af den uge, som dataene vedrører.
3. De nationale centralbanker beslutter, hvornår rapporteringsenhederne skal indsende data, for at de kan overholde deres rapporteringsfrister, som anført i stk. 2, og underretter rapporteringsenhederne herom.
4. Hvor en frist nævnt i stk. 1 eller 2, falder på en TARGET2-lukkedag, skal fristen forlænges til den følgende TARGET2-åbningsdag, som offentliggjort på ECB's websted.
Artikel 5
Undtagelser
Hvis rapporteringsenhederne er blevet udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 3 eller 4, kan en national centralbank beslutte, at rapporteringsenhederne kan videresende daglige pengemarkedsstatistikker til den nationale centralbank en gang om ugen før kl. 13 (CET) på den første TARGET2-afviklingsdag efter udgangen af den uge, som dataene vedrører, hvis enhederne af operationelle årsager ikke kan opfylde kravet om daglig rapportering. ECB kan betinge de nationale centralbankers anvendelse af undtagelsen.
Artikel 6
Fusioner, spaltninger, rekonstruktion og insolvens
1. I tilfælde af en fusion, spaltning, udskillelse eller anden rekonstruktion, som kan påvirke opfyldelsen af en rapporteringsenheds statistiske forpligtelser, skal den pågældende rapporteringsenhed, så snart planen om at gennemføre den pågældende ændring er offentliggjort, og inden for en rimelig frist inden den får virkning, underrette ECB og den pågældende nationale centralbank om de procedurer, der er planlagt til at opfylde de i denne forordning fastsatte statistiske indberetningskrav. Rapporteringsenheden skal også underrette ECB og den pågældende nationale centralbank senest 14 dage efter fuldførelsen af en sådan ændring.
2. Hvis en rapporteringsenhed fusionerer med en anden enhed ved overtagelse som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/35/EU (12), og en af de fusionerende enheder var en rapporteringsenhed, fortsætter den fusionerede enhed med at rapportere i henhold til denne forordning.
3. Hvis en rapporteringsenhed fusionerer med en anden enhed ved stiftelse af et nyt selskab som defineret i direktiv 2011/35/EU, og en af de fusionerende enheder var en rapporteringsenhed, fortsætter den stiftede enhed med at rapportere i henhold til denne forordning, hvis den opfylder definitionen for en rapporteringsenhed.
4. Hvis en rapporteringsenhed spaltes i to eller flere enheder ved overtagelse eller stiftelse af nye selskaber som defineret i Rådets sjette direktiv 82/891/EØF (13), og en af de nye enheder er en rapporteringsenhed, fortsætter den nye enhed med at rapportere i henhold til denne forordning. Spaltning omfatter også en udskillelse, hvorved en rapporteringsenhed overfører alle eller en del af sine aktiver og passiver til et nyt selskab mod at få aktier i det nye selskab.
5. Hvis en rapporteringsenhed bliver insolvent, mister sin tilladelse til at drive bankvirksomhed eller på anden måde ophører med at drive bankvirksomhed, og dette bekræftes af den kompetente tilsynsmyndighed, er den ikke længere forpligtet til at rapportere i henhold til denne forordning.
6. Med henblik på stk. 5, vurderes en rapporteringsenhed at være insolvent, hvis en eller flere af følgende situationer opstår:
a)
Enheden foretager en afståelse af sine aktiver og passiver til fordel for kreditorerne eller med henblik på en rekonstruktion, ordning eller akkord med kreditorerne,
b)
Enheden erkender skriftligt, at den ikke er i stand til at betale sin gæld, efterhånden som den forfalder til betaling,
c)
Enheden indgiver, giver samtykke til eller godkender stiltiende, at der udpeges en forvalter, administrator, likvidator eller tilsvarende person for enheden eller for alle eller væsentlige dele af dennes ejendom,
d)
Der fremsættes en konkursbegæring ved en domstol eller indgives en insolvensbegæring til et andet kompetent organ eller en anden kompetent myndighed (med undtagelse af begæringer, som en modpart har indgivet vedrørende forpligtelser, som rapporteringsenheden har over for denne)
e)
Enheden afvikles eller bliver insolvent (eller lignende behandlinger indledes), eller den selv eller en offentlig myndighed eller anden enhed eller person indgiver begæring om enhedens rekonstruktion, ordning, akkord, omstrukturering, administration, likvidation, opløsning eller lignende foranstaltninger i henhold til gældende eller fremtidige regler eller lovgivning, og begæringen ikke er blevet givet opsættende virkning eller afvist inden for 30 dage fra indgivelsen (med undtagelse af begæringer om afvikling eller tilsvarende behandlinger, hvor fristen på 30 dage ikke finder anvendelse)
f)
Der udpeges en forvalter, administrator, likvidator eller lignende embede for enheden eller for alle eller væsentlige dele af dens ejendom, eller
g)
Der indkaldes til møde med enhedens kreditorer med henblik på at finde en frivillig ordning (eller tilsvarende behandling).
Artikel 7
Fortrolighedsbestemmelser
1. I forbindelse med modtagelse og behandling af data, som indeholder fortrolige oplysninger, i henhold til denne forordning, herunder udveksling af sådanne data med andre nationale centralbanker i euroområdet, anvender ECB og de nationale centralbanker de standarder for beskyttelse og anvendelse af fortrolige statistiske oplysninger, som er fastsat i artikel 8 og 8c i forordning (EF) nr. 2533/98.
2. Med forbehold af stk. 1 må fortrolige oplysninger, der indgår i statistiske data, der er indsamlet af ECB eller en national centralbank i henhold til denne forordning, ikke videresendes eller på anden måde udveksles med andre myndigheder eller tredjeparter end ECB og de nationale centralbanker i euroområdet, medmindre den pågældende rapporteringsenhed på forhånd har givet ECB eller den relevante nationale centralbank sit udtrykkelige, skriftlige samtykke, og ECB, eller efter omstændighederne den relevante nationale centralbank, har underskrevet en passende aftale om fortrolighed med den pågældende rapporteringsenhed.
Artikel 8
Verifikation og tvungen indsamling
ECB, og alt efter omstændighederne de nationale centralbanker, er berettiget til at verificere og om nødvendigt foranstalte en tvungen indsamling af de oplysninger, som rapporteringsenhederne tilvejebringer til opfyldelse af de statistiske rapporteringskrav i denne forordnings artikel 3, samt bilag I, II og III. Denne ret kan navnlig udøves, hvis en rapporteringsenhed ikke opfylder mindstestandarderne for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner omhandlet i bilag IV. Artikel 6, i forordning (EF) nr. 2533/98 finder også anvendelse.
Artikel 9
Forenklet ændringsprocedure
Under hensyntagen til ESCB's Statistiske Komités synspunkter kan ECB's direktion foretage tekniske ændringer af bilagene til denne forordning, forudsat at de hverken ændrer den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker indberetningsbyrden for rapporteringsenhederne. Direktionen underretter uden ophold Styrelsesrådet om alle sådanne ændringer.
Artikel 10
Første indberetning
1. For så vidt angår rapporteringsenheder, der er udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 2, påbegyndes den første rapportering i henhold til denne forordning, med forbehold af overgangsbestemmelserne i artikel 12, med data for den 1. april 2016.
2. For så vidt angår rapporteringsenheder, der er udvalgt i henhold til artikel 2, stk. 3 og 4, påbegyndes den første rapportering i henhold til denne forordning på den dato, som ECB eller den relevante nationale centralbank i henhold til artikel 2, stk. 5, har meddelt rapporteringsenheden, og under alle omstændigheder tidligst 12 måneder efter vedtagelsen af Styrelsesrådets afgørelse i henhold til artikel 2, stk. 3 eller 4.
3. Hvis repræsentative rapporteringsenheder udvælges i henhold til artikel 2, stk. 4, kan en repræsentativ rapporteringsenhed endvidere skriftligt anmode ECB eller den relevante nationale centralbank om en midlertidig udsættelse af den første rapporteringsdato, med angivelse af årsagerne til en sådan udsættelse. En anmodet udsættelse kan gives for op til seks måneder med mulighed for yderligere forlængelser af op til seks måneder. ECB eller den relevante nationale centralbank kan aftale at udsætte den første rapporteringsdato for den repræsentative rapporteringsenhed, der har anmodet derom, hvis de finder en sådan udsættelse berettiget. Hvis de repræsentative rapporteringsenheder ikke har data at rapportere eller kun har data, som både ECB og den nationale centralbank vurderer ikke vil være repræsentative på den første rapporteringsdag, kan den nationale centralbank aftale at undtage enheden fra den første rapporteringsdato. Den nationale centralbank kan kun meddele en sådan undtagelse i samarbejde med ECB, hvis både ECB og den nationale centralbank vurderer, at anmodningen er berettiget og at denne ikke udgør en fare for rapporteringsstikprøvens repræsentative status.
4. Hvis MFI'er er blevet udvalgt som yderligere rapporteringsenheder i henhold til artikel 2, stk. 6, påbegyndes den første rapportering i henhold til denne forordning på den dato, som den nationale centralbank har meddelt den yderligere rapporteringsenhed i henhold til artikel 2, stk. 6.
Artikel 11
Bestemmelse om regelmæssig revision
ECB reviderer denne forordnings anvendelse 12 måneder efter den første rapportering og udsteder en rapport derom. På baggrund af rapportens anbefalinger kan ECB øge eller reducere antallet af rapporteringsenheder og/eller statistiske rapporteringskrav. Efter den første indledende revision finder regelmæssige opdateringer af den faktiske rapporteringspopulation sted hvert andet år.
Artikel 12
Overgangsbestemmelser
I perioden fra 1. april 2016 til 1. juli 2016 kan rapporteringsenhederne vælge at rapportere pengemarkedsstatistik for nogle, men ikke alle relevante dage til ECB eller den relevante nationale centralbank. ECB eller den relevante nationale centralbank kan specificere de dage, for hvilke der kræves rapportering.
Artikel 13
Afsluttende bestemmelser
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i henhold til traktaterne.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 26. november 2014.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1333/2014/EU RENDELETE
(2014. november 26.)
a pénzpiacokra vonatkozó statisztikákról
(EKB/2014/48)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére (2),
mivel:
(1)
A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatai teljesítése érdekében előírja a pénzpiaci tranzakciókra vonatkozó statisztikák készítését, nevezetesen a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) - a központi bankok és a pénzpiaci alapok (PPA-k) kivételével - által más MPI-kkel kötött, valamint az MPI-k és más pénzügyi intézmények, a kormányzat vagy nem pénzügyi vállalatok között létrejött, fedezett, fedezetlen, és bizonyos származtatott pénzügyi eszközökre vonatkozó pénzpiaci tranzakciókról az e rendeletben részletesebben meghatározottak szerint, azonban a csoporton belüli tranzakciók kivételével.
(2)
Az ilyen statisztikák gyűjtésének fő célja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) átfogó, részletes és harmonizált statisztikai adatokkal rendelkezzen az euroövezeti pénzpiacokról. A fent említett pénzpiaci szegmensek tekintetében gyűjtött tranzakciókból levezetett adatok információkkal szolgálnak a monetáris politikai döntések transzmissziós mechanizmusáról. Ezért e statisztikák szükségesek az euroövezetben a monetáris politika szempontjából.
(3)
A statisztikai adatok gyűjtése szükséges továbbá annak érdekében is, hogy lehetővé tegye az EKB számára azt, hogy az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel (3) összhangban elemzési és statisztikai támogatást nyújtson az egységes felügyeleti mechanizmusnak. E keretek között a statisztikai adatok gyűjtése az EKB-nak a pénzügyi stabilitás terén fennálló feladatai támogatása érdekében is szükséges.
(4)
A Nemzeti Központi Bankoknak (NKB-k) tájékoztatniuk kell az EKB-t, amennyiben úgy döntenek, hogy nem gyűjtik az e rendeletben előírt adatokat, és ebben az esetben az EKB veszi át azt a feladatot, hogy közvetlenül az adatszolgáltatóktól gyűjtse az adatokat.
(5)
Az EKB-nak - a Szerződéseknek megfelelően, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányában (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) megállapított feltételek értelmében - rendeleteket kell alkotnia olyan mértékben, amennyiben az szükséges a KBER Alapokmányban meghatározott KBER-feladatok végrehajtásához, és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekben megállapított egyes esetekben.
(6)
Az MPI-k adatszolgáltatási terheinek minimalizálása és ugyanakkor a kellő időben szolgáltatott, jó minőségű statisztikák biztosítása érdekében az EKB először az euroövezetbeli legnagyobb MPI-ktől kér adatszolgáltatást, a valamennyi euroövezetbeli MPI összes mérleg szerinti fő eszközeihez viszonyított összes mérleg szerinti fő eszközeik mérete alapján. 2017. január 1-jétől az EKB Kormányzótanácsa növelheti az adatszolgáltató MPI-k számát más szempontok figyelembevételével, mint az MPI tevékenységeinek jelentősége a pénzpiacokon, valamint a pénzügyi rendszer stabilitása és működése szempontjából fennálló relevanciája. Az EKB biztosítani fogja, hogy minden olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállam), legalább három adatszolgáltató MPI legyen, a földrajzi képviselet minimális szintjének biztosítása érdekében. Az NKB-k azon MPI-ktől is gyűjthetnek adatokat, amelyek nemzeti statisztikai adatszolgáltatási követelményeik alapján nem részei a tényleges adatszolgáltatói körnek, ebben az esetben ezen adatok szolgáltatására és ellenőrzésére e rendelet alapján kerül sor.
(7)
Az MPI-ket terhelő adatszolgáltatási teher további csökkentése érdekében a rájuk vonatkozó adatszolgáltatási követelmények megkettőződésének elkerülése által - egyúttal biztosítva az időszerű és jó minőségű statisztikák rendelkezésre állását - az EKB-nak képesnek kell lennie őket az értékpapír-finanszírozási ügyletekre, illetve a származtatott szerződésekre vonatkozó adatok jelentési kötelezettsége alól mentesíteni, amennyiben ezeket az adatokat már jelentették kereskedési adattárnak, feltéve, hogy az EKB az ezen rendeletben előírt követelményeknek megfelelően hatékony hozzáféréssel rendelkezik az időszerű és standardizált adatokhoz.
(8)
A 2533/98/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB rendeletben határozhatja meg a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség tartalmát és alanyait az euroövezeti tagállamok tényleges adatszolgáltatói körére vonatkozóan. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésükre vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni.
(9)
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak meg kell szervezniük saját statisztikai adatszolgáltató rendszerüket, és teljeskörűen együtt kell működniük a KBER-rel a KBER alapokmányának 5. cikkéből eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében.
(10)
Amennyiben az e rendelet alapján gyűjtött adatok bizalmas statisztikai információkat tartalmaznak, az ilyen információk védelmére és felhasználására a 2533/98/EK rendelet 8. és 8c. cikkében szereplő előírásokat kell alkalmazni.
(11)
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, amelyek elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését.
(12)
Bár elismert, hogy az EKB által a KBER Alapokmányának 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat és nem rónak kötelezettségeket, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: nem euroövezeti tagállamok), a KBER Alapokmányának 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet megállapítja, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke, az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együttesen értelmezve, magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése céljából, és a statisztika területén kellő időben előkészületeket kell tenni, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak.
(13)
Az e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelmények nem érintik az EKB más jogi aktusaiban és eszközeiben rögzített adatszolgáltatási követelményeket, amelyek legalábbis részben szintén kiterjedhetnek a pénzpiacokra vonatkozó, tranzakciónkénti vagy aggregált statisztikai információszolgáltatásra,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „adatszolgáltatók” és „rezidens”: jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében szereplő meghatározással;
2. „monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): jelentése megegyezik az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (4) 1. cikkében szereplő meghatározással, és e rendelet bármely rendelkezésének kifejezett eltérő rendelkezése hiányában úgy értelmezendő, hogy az magában foglalja az MPI valamennyi, az Unióban és az EFTA-ban található fióktelepét;
3. „EPK”: egyéb pénzügyi közvetítők, a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével, az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) rögzített számlák felülvizsgált európai rendszerében (a továbbiakban: ESA 2010) foglaltaknak megfelelően;
4. „biztosítók”: mindazon pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában, az ESA 2010-ben foglaltaknak megfelelően;
5. „nyugdíjpénztárak”: mindazon pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés, az ESA 2010-ben foglaltaknak megfelelően;
6. „nem pénzügyi vállalatok”: a nem pénzügyi vállalatok szektora az ESA 2010-ben foglaltaknak megfelelően;
7. „kormányzat”: mindazok a gazdasági egységek, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységek, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása, az ESA 2010-ben foglaltaknak megfelelően;
8. „összes mérleg szerinti fő eszközök”: az összes eszközök mínusz az egyéb eszközök, e fogalmaknak az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) szereplő meghatározása szerint;
9. „pénzpiaci statisztikák”: az MPI-k között, valamint az MPI-k és EPK-k, biztosítók, nyugdíjpénztárak, központi bankok, a kormányzat és nem pénzügyi vállalatok közötti, pénzpiaci instrumentumokkal végzett, fedezett, fedezetlen és származtatott pénzügyi tranzakciókra vonatkozó statisztikák, azonban a szóban forgó adatszolgáltatási időszakban megvalósult csoporton belüli tranzakciók kivételével;
10. „pénzpiaci instrumentumok”: az I., II. és III. mellékletben felsorolt bármely instrumentum;
11. „pénzpiaci alap”: olyan kollektív befektetési vállalkozás, amelyet a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásként vagy a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) alapján engedélyezett alternatív befektetésialap-kezelő által kezelt alternatív befektetési alapként kell engedélyezni, amely rövid lejáratú eszközökbe fektet be, és különálló vagy kumulált célkitűzése, hogy a pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot kínáljon, vagy megőrizze a befektetés értékét;
12. „központi bank”: helyétől függetlenül bármely központi bank;
13. „nemzeti központi bank(ok)” vagy „NKB(-k)”: az Unió tagállamainak nemzeti központi bankjai;
14. „adatszolgáltatói kör”: a központi bankok és a PPA-k kivételével az euroövezetben rezidens MPI-k, amelyek euróban denominált betéteket fogadnak és/vagy bármely egyéb hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt bocsátanak ki és/vagy euróban denominált hiteleket nyújtanak az I., II. és III. mellékletben felsoroltaknak megfelelően más MPI-ktől vagy más MPI-k részére, és/vagy EPK-któl, biztosítóktól, nyugdíjpénztáraktól, a kormányzattól, befektetési céllal központi bankoktól, vagy nem pénzügyi vállalatoktól vagy ezek részére;
15. „csoport”: vállalkozások csoportja (beleértve, azonban nem kizárólag, a banki csoportokat), amely egy anyavállalatból és annak leányvállalataiból áll, amelyek éves pénzügyi kimutatásait a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) alkalmazásában konszolidálják;
16. „fióktelep”: olyan üzletviteli hely, amely jogilag nem független részét képezi valamely intézménynek, és közvetlenül végzi az intézmény üzleti tevékenységére jellemző néhány vagy összes tranzakciót;
17. „uniós és EFTA-beli fióktelep”: valamely uniós tagállamban vagy EFTA-országban található és bejegyzett fióktelep;
18. „Európai Szabadkereskedelmi Társulás”: a tagállamai javára a szabad kereskedelem és a gazdasági integráció előmozdítására létrehozott kormányközi szervezet;
19. „csoporton belüli tranzakció”: pénzpiaci instrumentumokkal végzett, egy adatszolgáltató és az ugyanazon összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásba teljes körűen bevont másik vállalkozás által kötött tranzakció. A tranzakcióban részt vevő vállalkozások „ugyanazon konszolidálásba” teljes körűen bevontnak tekintendők, ha mindkettő:
a)
konszolidálásba bevont a 2013/34/EU irányelvvel összhangban, vagy az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) alapján elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal (IFRS) összhangban, vagy olyan csoport viszonylatában, amely anyavállalatának vállalatközpontja harmadik országban található, az e harmadik ország olyan általánosan elfogadott számviteli elveivel összhangban, amelyeknek az IFRS-sel való egyenértékűségét az 1569/2007/EK tanácsi rendelettel (10) összhangban megállapították (vagy valamely harmadik ország olyan számviteli standardjaival összhangban, amelyek használata az említett rendelet 4. cikkével összhangban megengedett); vagy
b)
a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) összhangban ugyanazon összevont felügyelet alatt áll, vagy olyan csoport viszonylatában, amelynek esetében az anyavállalat vállalatközpontja harmadik országban található, a harmadik országbeli illetékes hatóság általi olyan ugyanazon összevont felügyelet alatt áll, amely ellenőrzött módon egyenértékű a 2013/36/EU irányelv 127. cikkében megállapított elveknek megfelelő felügyelettel;
20. „munkanap”: a pénzpiaci instrumentummal végzett tranzakcióra vonatkozó megállapodásban vagy visszaigazolásban megjelölt időpont tekintetében az a nap, amikor a kereskedelmi bankok és a devizapiacok ugyanazon pénznemben, mint az adott napon esedékes vagy az adott napra hivatkozással kiszámított fizetési kötelezettség, fizetéseket egyenlítenek ki és általános üzleti tevékenység céljából (az érintett pénzpiaci instrumentummal való kereskedést is beleértve) nyitva tartanak. Az Európai Bankszövetség (EBF), a Hitelpiaci Szövetség (LMA), a Csereügyletek és Derivatívák Nemzetközi Társasága (ISDA) vagy más vezető európai vagy nemzetközi piaci szövetség által kiadott szabványos keretmegállapodás által szabályozott, pénzpiaci instrumentumokkal végzett tranzakciók esetében az ilyen dokumentumban megadott vagy abba hivatkozás útján belefoglalt meghatározás használandó. A valamely kijelölt elszámolási rendszeren keresztül elszámolandó, pénzpiaci instrumentummal végzett tranzakció elszámolása tekintetében az a nap, amikor ez az elszámolási rendszer az ilyen tranzakció elszámolása céljára nyitva áll;
21. „TARGET2 elszámolási nap”: bármely olyan nap, amikor a TARGET2 (a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszer) nyitva áll;
22. „visszavásárlási megállapodás”: olyan megállapodás, amelynek alapján az abban részes felek olyan tranzakciókat köthetnek, amelyek keretében az egyik fél (eladó) vállalja, hogy egy közeli időpontban meghatározott eszközöket (értékpapírokat, árukat vagy egyéb pénzügyi eszközöket) ad el a másik félnek (vevő) a vételár vevő által az eladó részére történő megfizetése ellenében, azzal, hogy a vevő egyidejűleg vállalja, hogy az eszközöket meghatározott jövőbeli időpontban vagy kérésre, a visszavásárlási ár eladó által a vevő részére történő megfizetése ellenében újból értékesíti az eladónak. Az egyes tranzakciók lehetnek repoügyletek vagy eladás/visszavásárlás ügyletek. A „visszavásárlási megállapodás” lehet olyan megállapodás is, amelynek keretében eszközök fedezetként történő biztosítását vállalják, és egy közeli időpontban nyújtott készpénzkölcsön ellenében általános újrahasználati jogot biztosítanak, valamint a kölcsön és kamatok visszafizetését egy távolabbi időpontban az eszközök visszaadása ellenében. A visszavásárlási tranzakciók végezhetők előre meghatározott lejárati időponttal (rögzített futamidejű repoügylet) vagy előre meghatározott lejárati időpont nélkül, amely esetben mindkét fél lehetőséggel rendelkezik arra, hogy a megállapodást naponta továbbgörgesse vagy megszüntesse (nyitott futamidejű repoügyletek);
23. „háromszereplős repo” (tri-party repo): olyan repoügylet, amelyben egy harmadik fél felelős a fedezet kiválasztásáért és kezeléséért a tranzakció élettartama alatt;
24. „devizaswap”: olyan swap tranzakció, amelynek keretében az egyik fél elad a másik félnek egy meghatározott összeget egy meghatározott devizanemből, egy meghatározott másik devizában fennálló megállapodott összegnek egy megállapodott átváltási árfolyam (ez az azonnali [prompt] átváltási árfolyam) alapján történő fizetése ellenében, az értékesített deviza egy jövőbeli időpontban (ez a lejárati időpont) történő visszavásárlására vonatkozó megállapodás mellett, az eredetileg vásárolt deviza eltérő átváltási árfolyamon (ez a határidős [forward] átváltási árfolyam) történő eladása ellenében;
25. „egynapos index swap”: olyan kamatláb-swap, ahol az időszakos változó kamatláb egyenlő valamely egynapos kamatláb (vagy egynapos index-kamat) meghatározott időszak alatti mértani átlagával. A végső kifizetés a tranzakció nominális összegére alkalmazott rögzített kamatláb és az egynapos index swap élettartama alatt rögzített egynapos kamatos kamat különbségeként kerül kiszámításra. Mivel e rendelet csak az euróban denominált egynapos index swapokra összpontosít, az egynapos kamatláb az EONIA lesz;
26. „Bázel III LCR keret”: a Bázeli Bizottság által javasolt és a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság felügyelő szerve, a Jegybanki és Felügyeleti Elnökök Csoportja által 2013. január 7-én a bankszektorban a rövidtávú likviditási intézkedésekre vonatkozó minimum globális szabályozási követelményként elfogadott likviditásfedezeti ráta (LCR).
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatói kör
(1) A tényleges adatszolgáltatói kört az adatszolgáltatói körben szereplő, az euroövezetben rezidens azon MPI-k alkotják, amelyeket a Kormányzótanács a (2) vagy a (3) bekezdés alapján adatszolgáltatóként azonosít, vagy amelyeket a (4) bekezdésnek megfelelően az ott rögzített szempontok alapján adatszolgáltatóként azonosítanak, és amelyeket az adatszolgáltatási kötelezettségeikről az (5) bekezdésnek megfelelően értesítenek (a továbbiakban: adatszolgáltatók).
(2) E rendelet hatálybalépésekor a Kormányzótanács határozhat úgy, hogy valamely MPI adatszolgáltató, ha az MPI összes mérleg szerinti fő eszközei meghaladják az összes euroövezeti MPI összes mérleg szerinti fő eszközeinek 0,35 %-át, az EKB rendelkezésére álló legfrissebb adatok alapján, vagyis:
a)
az (5) bekezdés szerinti értesítést megelőző naptári év december végére vonatkozó adatok; vagy
b)
amennyiben az a) pont szerinti adatok nem állnak rendelkezésre, az előző év december végére vonatkozó adatok alapján.
E határozat alkalmazásában az adott MPI összes mérleg szerinti eszközeinek számítása nem foglalja magában az adott MPI fogadó országán kívüli fióktelepeit.
(3) A Kormányzótanács 2017. január 1-jétől határozhat úgy, hogy bármely más MPI-t adatszolgáltatónak minősít, az MPI összes mérleg szerinti fő eszközeinek a valamennyi euroövezeti MPI összes mérleg szerinti fő eszközeihez viszonyított nagysága, a pénzpiaci instrumentumokkal való kereskedés terén az MPI tevékenységeinek jelentősége és az euroövezetben és/vagy az egyes tagállamokban a pénzügyi rendszer stabilitása és működése szempontjából fennálló relevanciája alapján.
(4) A Kormányzótanács 2017. január 1-jétől továbbá határozhat úgy, hogy minden egyes euroövezeti tagállam esetében legalább három MPI-t kell adatszolgáltatóként azonosítani. Ennek megfelelően, amennyiben a Kormányzótanács (2) vagy (3) bekezdés szerint hozott határozatai alapján valamely euroövezeti tagállamban háromnál kevesebb MPI kerül kiválasztásra, a tényleges adatszolgáltatói kör az adott euroövezeti tagállamból más MPI-ket is magában foglal, amelyeket az érintett NKB reprezentatívnak minősít (a továbbiakban: reprezentatív adatszolgáltatók), annak érdekében, hogy az adott euroövezeti tagállamra vonatkozóan legalább három adatszolgáltató azonosításra kerüljön.
A reprezentatív adatszolgáltatókat a szóban forgó euroövezeti tagállamban rezidens legnagyobb hitelintézetek közül kell kiválasztani, az intézmények összes mérleg szerinti fő eszközei alapján, kivéve, ha az NKB-k alternatív szempontokat javasolnak, és azokról az EKB-vel írásban megállapodnak.
(5) Az EKB vagy az érintett NKB értesíti az érintett MPI-ket a Kormányzótanács (2), (3) vagy (4) bekezdés szerint hozott határozatáról és az e rendelet alapján fennálló kötelezettségeikről. Az értesítést az első adatszolgáltatás kezdete előtt legalább négy hónappal, írásban kell megküldeni.
(6) A Kormányzótanács (2), (3) vagy (4) bekezdés szerint hozott határozatai ellenére az NKB-k - a nemzeti statisztikai adatszolgáltatási követelményeik alapján - a tagállamukban rezidens azon MPI-ktől is gyűjthetnek pénzpiaci statisztikákat, amelyek a (2), (3) vagy (4) bekezdés értelmében nem adatszolgáltatók (a továbbiakban: további adatszolgáltatók). Amennyiben egy NKB ily módon további adatszolgáltatókat azonosít, haladéktalanul értesíti azokat.
3. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) A pénzpiaci statisztikák rendes előállítása céljára az adatszolgáltatók azon tagállam NKB-ja részére, amelyben rezidensek, összevont alapon, valamennyi uniós és EFTA-beli fióktelepüket is beleértve, napi statisztikai adatokat szolgáltatnak a pénzpiaci instrumentumokra vonatkozóan. Az előírt statisztikai információkat az I., II. és III. melléklet határozza meg. Az NKB az adatszolgáltatóktól kapott statisztikai információkat e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban továbbítja az EKB-nak.
(2) Az EKB, adott esetben az NKB-kkel együttműködve, meghatározza és végrehajtja az adatszolgáltatók által a pénzpiaci instrumentumokkal összefüggésben követendő adatszolgáltatási szabályokat. Ezek az adatszolgáltatási szabályok biztosítják az előírt statisztikai információk szolgáltatását, és lehetővé teszik az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatási követelmény ellenére valamely NKB határozhat úgy, hogy a 2. cikk (2), (3) és (4) bekezdése alapján kiválasztott, az NKB tagállamában rezidens adatszolgáltatók az I., II. és III. mellékletben meghatározott statisztikai információkat az EKB-nak jelentsék. Az NKB ennek megfelelően tájékoztatja az EKB-t és az adatszolgáltatókat, amelyet követően az EKB meghatározza és végrehajtja az adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási szabályokat, és átveszi az előírt adatoknak közvetlenül az adatszolgáltatóktól való begyűjtésére vonatkozó feladatot.
(4) Amennyiben egy NKB további adatszolgáltatókat választott ki és azokat a 2. cikk (6) bekezdésében foglaltak szerint értesítette, ezek a pénzpiaci instrumentumokra vonatkozó napi statisztikai adatokat jelentenek az NKB-nak. Az NKB a további adatszolgáltatóktól kapott statisztikai információkat az EKB kérésére e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban továbbítja az EKB-nak.
(5) Az NKB-k a nemzeti statisztikai adatszolgáltatási követelményeikkel összhangban meghatározzák és végrehajtják a további adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-k biztosítják, hogy nemzeti adatszolgáltatási szabályaik az e rendelet 6-8. cikkével, 10. cikke (3) bekezdésével, valamint 11. és 12. cikkével egyenértékű követelményeknek való megfelelést írjanak elő a további adatszolgáltatók számára. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák az előírt statisztikai információk szolgáltatását, és lehetővé tegyék az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
4. cikk
Az adatszolgáltatás határideje
(1) Amennyiben valamely NKB a 3. cikk (3) bekezdése alapján úgy határoz, hogy az adatszolgáltatók közvetlenül az EKB-nak jelentsék az I., II. és III. mellékletben meghatározott statisztikai információkat, az adatszolgáltatók ezeket az információkat az alábbiak szerint továbbítják az EKB-nak:
a)
A 2. cikk (2) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napján közép-európai idő szerint 18.00 és a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 07.00 között kell továbbítani az EKB-nak.
b)
A 2. cikk (3) és (4) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napján közép-európai idő szerint 18.00 és a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 13.00 között kell továbbítani az EKB-nak.
c)
Azon adatokat, amelyek tekintetében az NKB az 5. cikk szerinti eltéréssel rendelkezik, hetente egyszer, a kötés napján közép-európai idő szerint 18.00 és azon hét végét, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 között kell továbbítani az EKB-nak.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő minden egyéb esetben az NKB-k az adatszolgáltatóktól kapott, az I., II. és III. mellékletben meghatározott napi pénzpiaci statisztikai információkat az alábbiak szerint továbbítják az EKB-nak.
a)
A 2. cikk (2) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 07.00 előtt kell továbbítani az EKB-nak.
b)
A 2. cikk (3) és (4) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 13.00 előtt kell továbbítani az EKB-nak.
c)
A 2. cikk (6) bekezdése szerint kiválasztott további adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 13.00 előtt, hetente egyszer, azon hét végét, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 előtt, vagy havonta egyszer, azon hónap végét, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 előtt kell továbbítani az EKB-nak. Az NKB-k döntenek az adatszolgáltatás gyakoriságáról, és erről haladéktalanul tájékoztatják az EKB-t. Az NKB-k évente felülvizsgálhatják az adatszolgáltatás gyakoriságát.
d)
Azon adatokat, amelyek tekintetében az NKB az 5. cikk szerinti eltéréssel rendelkezik, hetente egyszer, azon hét végét, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 előtt kell továbbítani az EKB-nak.
(3) Az NKB-k döntik el, hogy meddig szükséges az adatszolgáltatóktól az adatokat megkapniuk annak érdekében, hogy az NKB-k meg tudjanak felelni a (2) bekezdésben meghatározott adtaszolgáltatási követelményeknek, és erről az adatszolgáltatókat megfelelően tájékoztatják.
(4) Amennyiben az (1) vagy a (2) bekezdésben említett valamely határidő TARGET2 üzemszüneti napra esik, a határidő az EKB honlapján bejelentett következő TARGET2 működési napig meghosszabbodik.
5. cikk
Eltérés
Abban az esetben, ha a 2. cikk (3) vagy (4) bekezdése alapján adatszolgáltatók kerültek kiválasztásra, az NKB határozhat úgy, hogy az adatszolgáltatók a napi pénzpiaci statisztikákat továbbíthatják az NKB-nak hetente egyszer, azon hét végén, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 előtt, amennyiben az adatszolgáltatók a működéssel összefüggő okokból nem tudnak eleget tenni a napi adatszolgáltatási gyakoriságra vonatkozó követelménynek. Az EKB feltételekhez kötheti az eltérés NKB-k általi alkalmazását.
6. cikk
Egyesülések, szétválások, szervezeti átalakítások és fizetésképtelenség
(1) Az egyesülés, szétválás, kiválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az EKB-t és az érintett NKB-t - amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül és még kellő időben annak hatálybalépése előtt - az e rendeletben rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében tervezett eljárásokról. Az adatszolgáltató továbbá az ilyen művelet befejezésétől számított 14 napon belül tájékoztatja az EKB-t és az érintett NKB-t.
(2) Amennyiben egy adatszolgáltató a 2011/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) meghatározott beolvadás útján egyesül valamely másik szervezettel, és az egyesülésben részt vevő szervezetek egyike adatszolgáltató volt, az egyesülés eredményeként létrejött szervezet folytatja az e rendelet alapján történő adatszolgáltatást.
(3) Amennyiben egy adatszolgáltató a 2011/35/EU irányelvben meghatározott új társaság alapítása útján egyesül valamely másik szervezettel, és az egyesülésben részt vevő szervezetek egyike adatszolgáltató volt, az így létrejövő szervezet szolgáltat adatot e rendelet alapján, amennyiben megfelel az adatszolgáltató meghatározásának.
(4) Amennyiben egy adatszolgáltató a 82/891/EGK hatodik tanácsi irányelvben (13) meghatározott különválás vagy új társaságok alapítása útján két vagy több szervezetre válik szét, és az új szervezetek egyike adatszolgáltató, az új szervezet adatot szolgáltat e rendelet alapján. A szétválás magában foglalja a kiválást is, amelynek keretében az adatszolgáltató eszközei és kötelezettségei egészét vagy egy részét egy új társaságra ruházza át az új társaság részvényei ellenében.
(5) Amennyiben egy adatszolgáltató az illetékes felügyeleti hatóság által megerősített módon fizetésképtelenné válik, elveszíti banki engedélyét vagy a banki tevékenység folytatásával egyébként felhagy, a továbbiakban már nem köteles az e rendelet alapján történő adatszolgáltatásra.
(6) Az (5) bekezdés alkalmazásában valamely adatszolgáltató akkor tekintendő fizetésképtelennek, ha az alábbiak közül egy vagy több bekövetkezik:
a)
a hitelezők javára, vagy reorganizáció, a hitelezőkkel való megállapodás vagy egyezség céljából általános engedményezést tesz;
b)
írásban elismeri, hogy nem képes esedékessé váló tartozásai megfizetésére;
c)
saját magához vagy vagyonának egészére vagy jelentős részére vonatkozóan vagyonfelügyelő, vagyonkezelő, gondnok, felszámoló vagy hasonló tisztviselő kinevezését kéri, ahhoz hozzájárul, vagy azt hallgatólagosan elfogadja;
d)
bírósághoz, vagy más hatáskörrel rendelkező szervhez vagy hatósághoz fizetésképtelensége megállapítása iránti beadványt nyújtanak be (kivéve, ha ezt valamely szerződő fél nyújtja be az adatszolgáltatónak e szerződő féllel szembeni valamely kötelezettsége tekintetében);
e)
felszámolják vagy fizetésképtelenné válik (vagy vele kapcsolatban hasonló eljárás kezdődik), vagy reorganizációja, megállapodás, egyezség, csődeljárás, felszámolás, vagy bármely jelenlegi vagy jövőbeli törvény vagy rendelet alapján bármely hasonló intézkedés iránti kérelmet nyújt be, vagy vonatkozásában bármely hatóság, más szervezet vagy személy ilyen kérelmet nyújt be, és (a felszámolás vagy hasonló eljárás iránti kérelem esetét kivéve, amelyek tekintetében nem alkalmazandó a 30 napos időtartam) a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül a kérelem elbírálását nem függesztették fel és a kérelmet nem utasították el;
f)
az adatszolgáltatóhoz vagy vagyonának egésze vagy jelentős része fölött vagyonfelügyelőt, vagyonkezelőt, gondnokot, felszámolót vagy más hasonló tisztviselőt neveznek ki; vagy
g)
egyezségkötés (vagy más hasonló eljárás) mérlegelése céljából hitelezőinek bármilyen gyűlését hívják össze.
7. cikk
Titoktartási rendelkezések
(1) A bizalmas információkat tartalmazó adatok e rendelet alapján történő fogadása és kezelése során, beleértve az ilyen adatok más euroövezeti NKB-kkal való megosztását is, az EKB és az NKB-k a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó, a 2533/98/EK rendelet 8. és 8c. cikkében szereplő előírásokat alkalmazzák.
(2) Az (1) bekezdésre figyelemmel az EKB vagy valamely NKB által az e rendelet alapján gyűjtött statisztikai adatokban található bizalmas információk nem továbbíthatók az EKB-tól és az euroövezeti NKB-któl különböző hatóság vagy más harmadik fél részére, és azokkal más módon sem oszthatók meg, kivéve, ha az érintett adatszolgáltató az EKB vagy az érintett NKB felé ehhez előzetesen írásban kifejezetten hozzájárult, és az EKB vagy az érintett NKB a szóban forgó adatszolgáltatóval megfelelő titoktartási megállapodást írt alá.
8. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által az e rendelet 3. cikkében, valamint I., II. és III. mellékletében rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében szolgáltatott információk kötelező begyűjtésére, illetve ezen információk ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az EKB, illetve az NKB-k gyakorolják. E jogosultság különösen akkor gyakorolható, ha valamely adatszolgáltató nem tesz eleget az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott szabályoknak. A 2533/98/EK rendelet 6. cikke is alkalmazandó.
9. cikk
Egyszerűsített módosítási eljárás
A KBER Statisztikai Bizottság nézeteinek figyelembevételével az EKB Igazgatósága jogosult technikai módosításokat végrehajtani e rendelet mellékletein, feltéve, hogy e módosítások nem változtatják meg a mögöttes fogalmi keretet, és az adatszolgáltatók adatszolgáltatási terheit sem érintik. Az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Kormányzótanácsot az ilyen módosításokról.
10. cikk
Első adatszolgáltatás
(1) A 2. cikk (2) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatók esetében az e rendelet alapján történő első adatszolgáltatás - a 12. cikkben rögzített átmeneti rendelkezésekre figyelemmel - a 2016. április 1-jére vonatkozó adatokkal kezdődik.
(2) A 2. cikk (3) és (4) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatók esetében az e rendelet alapján történő első adatszolgáltatás az EKB vagy az érintett NKB által a 2. cikk (5) bekezdése alapján az adatszolgáltatóval közölt időpontban kezdődik, de semmi esetre sem korábban, mint a Kormányzótanács 2. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozata elfogadásától számított 12 hónap.
(3) Ezenkívül, amennyiben a 2. cikk (4) bekezdése alapján sor kerül reprezentatív adatszolgáltatók kiválasztására, a reprezentatív adatszolgáltató az első adatszolgáltatás időpontjának ideiglenes elhalasztása iránti írásbeli kérelmet nyújthat be az EKB-hoz vagy az érintett NKB-hoz, megjelölve a halasztás indokait. A kért halasztás legfeljebb hat hónapra adható meg, a további, legfeljebb hat hónapos meghosszabbítások lehetősége mellett. Az EKB vagy az érintett NKB a kérelmező reprezentatív adatszolgáltató tekintetében hozzájárulhat az első adatszolgáltatás időpontjának elhalasztásához, amennyiben e halasztást indokoltnak ítéli. Emellett, amennyiben a reprezentatív adatszolgáltató nem rendelkezik jelentendő adatokkal, vagy csak mind az EKB, mind az érintett NKB által az első adatszolgáltatáskor reprezentatívnak nem tekintett adatokkal rendelkezik, az NKB hozzájárulhat, hogy az adatszolgáltatót mentesítse az első adatszolgáltatási időpont alkalmazásától. E mentesítést az NKB csak az EKB-val együttesen adhatja meg, amennyiben mind az EKB, mind az NKB indokoltnak ítéli a kérelmet, és az nem veszélyezteti az adatszolgáltató minta reprezentativitását.
(4) A 2. cikk (6) bekezdése alapján további adatszolgáltatóként kiválasztott MPI-k esetében az e rendelet alapján történő első adatszolgáltatás az NKB által az 2. cikk (6) bekezdésének megfelelően az adatszolgáltatóval közölt időpontban kezdődik.
11. cikk
Időszakos felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés
Az EKB az első adatszolgáltatás után 12 hónappal felülvizsgálja e rendelet működését, és arról jelentést készít. A jelentésben szereplő ajánlások alapján az EKB növelheti vagy csökkentheti az adatszolgáltatók számát és/vagy a statisztikai adatszolgáltatási követelményeket. Ezen kezdeti felülvizsgálatot követően minden második évben sor kerül a tényleges adatszolgáltatói kör rendszeres aktualizálására.
12. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 2016. április 1. és 2016. július 1. közötti időszakban az adatszolgáltatók jelenthetnek bizonyos, de nem az összes releváns napra vonatkozó pénzpiaci statisztikákat az EKB-nak vagy az érintett NKB-nak. Az EKB vagy az érintett NKB meghatározhatja azokat a napokat, amelyekre vonatkozóan az adatszolgáltatás kötelező.
13. cikk
Záró rendelkezések
Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. november 26-án.