KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1358/2014
af 18. december 2014
om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, for så vidt angår økologiske akvakulturdyrs oprindelse, opdrætspraksis for akvakulturdyr, foder til økologiske akvakulturdyr og produkter og stoffer, der er tilladt i produktionen af økologisk akvakultur
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (1), særlig artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 2, og artikel 16, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 834/2007 fastsættes grundlæggende krav til økologisk produktion af tang og akvakulturdyr. Der er fastsat gennemførelsesbestemmelser til disse krav i Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (2).
(2)
I perioden mellem november 2012 og april 2013 anmodede visse medlemsstater om en revision af reglerne om produkter, stoffer, foderkilder og teknikker, der er godkendt til anvendelse i produktionen af økologisk akvakultur. Disse anmodninger er blevet evalueret af ekspertgruppen med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (EGTOP), der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2009/427/EF (3). Idet der tages højde for EGTOP's udtalelse, finder Kommissionen, at der er behov for at ajourføre og integrere de nuværende gennemførelsesbestemmelser om kravene til økologisk produktion af tang og akvakulturdyr.
(3)
I henhold til artikel 15, stk. 1, litra a), nr. ii), i forordning (EF) nr. 834/2007 kan der indsættes ikke-økologisk producerede dyr i et brug på særlige betingelser, når der ikke er yngel fra økologiske gydebestande eller brug til rådighed. Forordning (EF) nr. 889/2008 fastsætter specifikke begrænsninger for så vidt angår indfangede vilde akvakulturdyr, herunder indsamling af vildtlevende yngel. Visse traditionelle praksisser vedrørende ekstensivt fiskebrug i vådområder, såsom brakvandsbassiner, tidevandsområder og kystlaguner, der er lukket af diger og skråninger, har eksisteret i århundreder og har en vis værdi i forhold til kulturarv og bevarelse af biodiversiteten samt ud fra et økonomisk perspektiv i forhold til lokalsamfundet. Under visse betingelser har disse praksisser ingen indvirkning på størrelsen af bestanden af de berørte arter.
(4)
Indsamling af vildtlevende yngel med henblik på videreopdræt i forbindelse med disse traditionelle akvakulturpraksisser betragtes derfor som værende i overensstemmelse med målene, kriterierne og principperne for økologisk akvakultur, forudsat at der er iværksat forvaltningsforanstaltninger, som er godkendt af de relevante myndigheder, der har ansvaret for forvaltningen af de pågældende fiskebestande, således at der sikres en bæredygtig udnyttelse af de berørte arter, at udsætningen er i overensstemmelse med de nævnte foranstaltninger, og at fiskene udelukkende fodres med foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø.
(5)
EGTOP har udtrykt bekymring for, at de foderkilder og tilsætningsstoffer, der er tilladt i økologisk akvakultur ikke på tilstrækkelig vis opfylder kødædende fiskearters ernæringsmæssige behov. I henhold til artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007 skal dyrene fodres med foder, der opfylder deres ernæringsmæssige behov i de forskellige faser af deres udvikling. Anvendelsen af hele fisk som foder til kødædende arter i økologisk akvakultur bør derfor tillades. Dette må imidlertid ikke føre til, at der lægges yderligere pres på truede eller overfiskede bestande. Derfor bør der kun anvendes fiskeriprodukter, der af en tredjepart er certificeret som bæredygtige, til fremstillingen af foder til kødædende arter i økologisk akvakultur. I denne forbindelse er bæredygtighedsordningens troværdighed vigtig for at kunne forsikre forbrugeren om det økologiske akvakulturprodukts overordnede bæredygtighed. De kompetente myndigheder bør derfor udvælge, hvilke certificeringsordninger de betragter som passende til at påvise bæredygtigheden af de fiskeriprodukter, der anvendes som foder i økologisk akvakultur, jf. principperne om bæredygtigt fiskeri i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (4). FAO's »Guidelines for the ecolabelling of fish and fisheries products from marine capture fisheries« fra 2009 (5) kan anvendes som reference ved vurderingen af certificeringsordningernes egnethed.
(6)
EGTOP fremhævede også behovet for at tilføre tilstrækkelige mængder histidin i foderet til laksefisk for at sikre et højt sundheds- og velfærdsniveau for disse arter. Under hensyntagen til de store variationer i indholdet af histidin i havets råmaterialer afhængig af art og sæson samt produktions-, forarbejdnings- og opbevaringsforhold bør det tillades at bruge histidin, der fremkommer ved gæring, for at sikre, at laksefiskenes ernæringsmæssige behov opfyldes.
(7)
Den maksimale mængde fiskemel, der p.t. er tilladt i foder til rejer, er ikke tilstrækkelig til at opfylde deres ernæringsmæssige behov og bør derfor forhøjes. Når det er nødvendigt for at sikre rejernes kvantitative ernæringsmæssige behov, bør det desuden være tilladt at supplere deres foder med økologisk kolesterol i overensstemmelse med anbefalingerne i EGTOP's rapport. Til dette formål bør der anvendes økologisk kolesterol, hvis det er tilgængeligt. Ikke-økologisk kolesterol fra uld, bløddyr eller andre kilder kan også anvendes, hvis økologisk kolesterol ikke er tilgængeligt.
(8)
Undtagelsen i artikel 25k, stk. 2, udløber den 31. december 2014, og dette stykke bør derfor udgå.
(9)
For at sikre overholdelse af artikel 15, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 834/2007 i forbindelse med opdræt af yngel fra økologiske gydebestande og økologiske brug, anses det for nødvendigt, og i overensstemmelse med EGTOP's rapport, at indføre særlige regler for anvendelsen af plankton til fodring af økologisk yngel. Plankton er nødvendigt for opdræt af yngel og produceres ikke i henhold til regler om økologi.
(10)
EGTOP har desuden anbefalet at ajourføre listen over stoffer, som det er tilladt at anvende til rengøring og desinficering i økologisk akvakultur, navnlig hvad angår muligheden for også at anvende visse af de allerede tilladte stoffer i nærheden af dyr. Bilag VII til forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(11)
Anvendelsesområdet for bilag XIIIa til forordning (EF) nr. 889/2008 som defineret i artikel 25f, stk. 2, bør defineres mere klart, navnlig hvad angår opdrætspraksis.
(12)
Den maksimale opdrætstæthed for fjeldørred bør øges for bedre at tilgodese denne arts behov. Der bør desuden fastsættes en maksimal opdrætstæthed for krebs. Bilag XIIIa til forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(13)
Forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(14)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 889/2008 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 25e, stk. 4, affattes således:
»4. Indsamling af vildtlevende yngel med henblik på videreopdræt er specifikt begrænset til følgende tilfælde:
a)
naturlig tilstrømning af fisk eller larver og ungdyr af krebs i forbindelse med påfyldning af damme, indeslutningssystemer og indhegninger
b)
europæisk glasål, forudsat at der er indført en godkendt forvaltningsplan for ål for det pågældende område, og så længe spørgsmålet om kunstig reproduktion af ål endnu ikke er løst
c)
indsamling af vild fiskeyngel af arter andre end europæisk glasål med henblik på videreopdræt i traditionelt ekstensivt akvakulturbrug i vådområder, såsom brakvandsbassiner, tidevandsområder og kystlaguner, der er lukket af diger og skråninger, hvis:
i)
udsætningen er i overensstemmelse med de forvaltningsforanstaltninger, som er godkendt af de relevante myndigheder, der har ansvaret for forvaltningen af de pågældende fiskebestande, for at sikre bæredygtig udnyttelse af de berørte arter, og
ii)
fiskene udelukkende fodres med foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø.«
2)
Artikel 25f, stk. 2, affattes således:
»2. Opdrætstætheden og opdrætspraksis er fastsat i bilag XIIIa pr. art eller gruppe af arter. Ved overvågning af opdrætstæthedens og opdrætspraksissens indvirkning på dyrenes velfærd skal der holdes øje med fiskenes tilstand (f.eks. finneskader og andre skader, vækstrate, adfærd og deres generelle sundhedstilstand), og vandkvaliteten skal overvåges.«
3)
I artikel 25k, stk. 1, tilføjes som litra e):
»e)
foderprodukter, som stammer fra hele fisk fra bæredygtigt fiskeri, der er certificeret i henhold til ordninger, der anerkendes af den kompetente myndighed i overensstemmelse med principperne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (6).
(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).«" 						
(4)
Artikel 25k, stk. 2, udgår.
(5)
I artikel 25k tilføjes følgende stykke:
»5. Histidin, der fremkommer ved gæring, kan anvendes i foderrationen til laksefisk, når de i stk. 1 opførte foderkilder ikke indeholder tilstrækkelige mængder histidin til at opfylde fiskens ernæringsmæssige behov og forebygge stær.«
(6)
Artikel 25l, stk. 3, affattes således:
»3. Hvis det naturligt forekommende foder suppleres i henhold til stk. 2:
a)
må foderrationen til gulhalet hajmalle (Pangasius sp.), som er omhandlet i del 9 i bilag XIIIa, højst indeholde 10 % fiskemel eller fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri
b)
må foderrationen til rejer, som er omhandlet i del 7 i bilag XIIIa, højst indeholde 25 % fiskemel og 10 % fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri. For at sikre rejernes kvantitative ernæringsmæssige behov kan deres foder suppleres med økologisk kolesterol; hvis økologisk kolesterol ikke er tilgængeligt, kan der anvendes ikke-økologisk kolesterol fra uld, bløddyr eller andre kilder.«
(7)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 25la
Særlige regler for foder til økologisk yngel
Ved larveopdræt af økologisk yngel kan konventionel fytoplankton og dyreplankton anvendes som foder.«
(8)
Artikel 25s, stk. 6, affattes således:
»6. Hvad angår biologisk bekæmpelse af ektoparasitter, skal det først og fremmest tilstræbes at anvende pudsefisk samt ferskvand, saltvand og natriumchloridløsninger.«
(9)
Bilag VII og XIIIa ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2014.
A BIZOTTSÁG 1358/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 18.)
a 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a víziállatok származása, az akvakultúrás állattartási gyakorlat, az ökológiai tenyésztett víziállatok takarmánya és az ökológiai akvakultúrás termelésben használható termékek és anyagok tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, 15. cikke (2) bekezdésére, valamint 16. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 834/2007/EK rendelet alapvető követelményeket határoz meg a tengeri moszat és a tenyésztett víziállatok ökológiai termelésére vonatkozóan. A fenti követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) rögzíti.
(2)
2012 novembere és 2013 áprilisa között több tagállam is kérte az ökológiai akvakultúrás termelésben használható termékekre, anyagokra, takarmányforrásokra és technikákra vonatkozó szabályok felülvizsgálatát. Az említett kérelmeket a 2009/427/EK bizottsági határozat (3) által létrehozott biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: EGTOP) értékelte. Az EGTOP véleményét figyelembe véve a Bizottság megállapította, hogy szükség van azon meglévő szabályok frissítésére, amelyek a tengeri moszat és a tenyésztett víziállatok ökológiai termelésére vonatkozó követelmények végrehajtására irányulnak.
(3)
A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében amennyiben ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból vagy ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány nem áll rendelkezésre, külön feltételek mellett be lehet vonni a gazdálkodásba a nem ökológiai módszerekkel nevelt állatokat. A 889/2008/EK rendelet különleges korlátozásokat ír elő a vadon kifogott tenyésztett víziállatokra, ezen belül pedig a vadon élő víziállat-ivadékok begyűjtésére vonatkozóan. Az extenzív halgazdálkodásnak a vizes élőhelyeken alkalmazott egyes hagyományos módszerei, köztük a félsós vizű tavak, illetve a töltésekkel és partokkal lezárt árapályos területek és part menti lagúnák évszázadok óta használatban vannak, és nagy jelentőséggel bírnak a kulturális örökség, a biológiai sokféleség megőrzése, valamint a helyi közösségek gazdasági kilátásai szempontjából. Bizonyos feltételek mellett ezek a módszerek nem befolyásolják az érintett fajok állományának állapotát.
(4)
Ezért az említett hagyományos akvakultúrás módszerek esetében a vadon élő ivadékok termelés céljából történő begyűjtése úgy tekintendő, hogy megfelel az ökológiai akvakultúrás termelés céljainak, kritériumainak és elveinek, amennyiben a szóban forgó halállományok kezeléséért felelős érintett hatóságok által jóváhagyott gazdálkodási intézkedések biztosítják az érintett fajok fenntartható kiaknázását, valamint azt, hogy az utánpótlás összhangban álljon az említett intézkedésekkel, és hogy a halakat kizárólag a környezetükben természetes módon hozzáférhető takarmánnyal etessék.
(5)
Az EGTOP azon aggodalmát fejezte ki, hogy az ökológiai akvakultúrás termelésben engedélyezett takarmányforrások és adalékok nem felelnek meg kielégítő mértékben a húsevő halak táplálkozási szükségleteinek. A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében az állatokat olyan takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állatok fejlődésük különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét. Ezért helyénvaló engedélyezni, hogy az ökológiai akvakultúrás termelésben tartott húsevő állatok takarmányforrásaként az egész hal felhasználható legyen. Ez azonban nem jelenthet további tehertételt a veszélyeztetett vagy túlhalászott állományokra. Ebből kifolyólag csak azon halászati termékek használhatók az ökológiai akvakultúrás termelésben tartott húsevő állatok takarmányozására, amelyek harmadik fél által kiállított fenntarthatósági tanúsítvánnyal rendelkeznek. Ennek fényében az alkalmazott fenntarthatósági rendszer hitelessége fontos ahhoz, hogy a fogyasztókat meggyőzze az ökológiai akvakultúrás termék általános fenntarthatóságáról. Ezért az illetékes hatóságoknak helyénvaló azonosítaniuk azokat a tanúsítási rendszereket, amelyeket az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) a fenntartható halgazdaságokra meghatározott elvek fényében megfelelőnek találnak arra, hogy bizonyítsák adott halászati termékeknek az ökológiai akvakultúrás termelésben takarmányként történő felhasználásának a fenntarthatóságát. A tanúsítási rendszerek fenntarthatóságának értékelésekor referenciaként használhatók a tengeri halászatból származó halak és halászati termékek ökocímkézésére vonatkozó, 2009-es FAO-iránymutatások (5).
(6)
Az EGTOP kiemelte továbbá, hogy a lazacfélék étrendjének elegendő mennyiségű hisztidint kell tartalmaznia a faj jó állat-egészségügyi és állatjóléti állapotának biztosításához. Figyelembe véve a tengeri nyersanyagok hisztidintartalma közötti, fajonkénti, évszakonkénti, valamint a termelés, a feldolgozás és a tárolás körülményeiből fakadó jelentős eltéréseket, a lazacfélék táplálkozási szükségleteinek kielégítése érdekében helyénvaló megengedni a fermentáció útján előállított hisztidin használatát.
(7)
Jelenleg a garnélarákok takarmányában a halliszt legnagyobb megengedett mennyisége nem elegendő táplálkozási szükségleteik fedezéséhez, ezért azt indokolt növelni. A táplálkozási szükségletek kvantitatív kielégítése érdekében az EGTOP-jelentés ajánlásaival összhangban a takarmány koleszterinnel való dúsítását is helyénvaló engedélyezni. E célra, ha hozzáférhető, ökológiai forrásból származó koleszterint kell használni. Amennyiben nem áll rendelkezésre ökológiai forrásból származó koleszterin, úgy gyapjúból, kagylóból vagy más forrásból kivont koleszterin is használható.
(8)
A 25k. cikk (2) bekezdésében említett mentesség 2014. december 31-én lejár, ezért ezt a bekezdést helyénvaló törölni.
(9)
Annak érdekében, hogy az ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból és ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány szaporítása tekintetében a 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának való megfelelés biztosítható legyen, a Bizottság szükségesnek és az EGTOP-jelentéssel összhangban lévőnek ítéli, hogy különleges szabályok kerüljenek bevezetésre a planktonoknak az ökológiai tartásból származó ivadékok takarmányában való felhasználására vonatkozóan. A planktont, melyre szükség van az ivadékok felneveléséhez, nem állítják elő ökológiai termelésben.
(10)
Az EGTOP javasolja továbbá az ökológiai akvakultúrás termelésben tisztítás és fertőtlenítés céljára engedélyezett anyagok listájának frissítését, különösen azon lehetőség tekintetében, hogy bizonyos, a listán már szereplő anyagokat állatok jelenlétében is lehessen használni. A 889/2008/EK rendelet VII. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
A 889/2008/EK rendelet XIIIa. mellékletének a 25f. cikk (2) bekezdése szerinti hatályát világosabban meg kell határozni, főként az állattartási gyakorlatokat illetően.
(12)
A faj szükségleteinek megfelelőbb kielégítése érdekében helyénvaló növelni a sarkvidéki szajbling esetében az engedélyezett legnagyobb állománysűrűséget. Az állománysűrűség legmagasabb megengedett értékét az édesvízi rákok esetében is helyénvaló meghatározni. A 889/2008/EK rendelet XIIIa. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
(13)
A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 889/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 25e. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A vadon élő víziállat-ivadékok termelési célú begyűjtése az alábbi esetekre korlátozódik:
a)
a tavak, zárt rendszerek és tartási rendszerek feltöltésekor a halak vagy rákfélék lárváinak és ivadékainak természetes beáramlása;
b)
az európai angolna esete, amennyiben a terület rendelkezik engedélyezett angolnagazdálkodási tervvel, és az angolnák mesterséges szaporítása megoldatlan;
c)
az európai angolnától eltérő fajok vadon élő ivadékainak termelési célú begyűjtése vizes élőhelyeken alkalmazott olyan, hagyományos extenzív akvakultúrás termelésnél, mint a félsós vizű tavak, valamint a töltésekkel és partokkal lezárt árapályos területek és part menti lagúnák, feltéve, hogy:
i.
az utánpótlás olyan gazdálkodási intézkedésekkel összhangban történik, amelyeket a szóban forgó halállományok kezelése terén illetékes hatóság az érintett faj fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében hagyott jóvá, és
ii.
az állatokat kizárólag a környezetükben természetes módon hozzáférhető takarmánnyal etetik.”
2.
A 25f. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az állománysűrűséget és az állattartási gyakorlatot a XIIIa. melléklet határozza meg fajonként vagy fajcsoportonként. Az állománysűrűség és az állattartási gyakorlat által a tartott halak jóllétére gyakorolt hatás megítéléshez folyamatosan ellenőrizni kell a halak állapotát (pl. az uszony sérülése, más típusú sérülések, növekedési ütem, viselkedés és általános egészségi állapot), valamint a víz minőségét.”
3.
A 25k. cikk (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
„e)
olyan egész halból származó takarmányok, amelyeket az illetékes hatóság által az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) foglalt elvekkel összhangban elismert rendszer keretében fenntarthatóként tanúsított halászat keretében fogtak.
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).”" 						
4.
A 25k. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.
5.
A 25k. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:
„(5) Fermentáció útján előállított hisztidin alkalmazása abban az esetben engedélyezett a lazacfélék takarmányadagjában, ha az (1) bekezdésben felsorolt takarmányforrások nem biztosítanak elegendő mennyiségű hisztidint a halak táplálkozási szükségleteinek kielégítéséhez és a szürkehályog kialakulásának megakadályozásához.”
6.
A 25 l. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A természetes takarmány (2) bekezdés szerinti kiegészítése esetén:
a)
a XIIIa. melléklet 9. szakaszában említett panga (Pangasius sp.) takarmányadagja legfeljebb 10 %, fenntartható halászatból származó hallisztet vagy halolajat tartalmazhat;
b)
a XIIIa. melléklet 7. szakaszában említett garnélarák takarmányadagja legfeljebb 25 %, fenntartható halászatból származó hallisztet és legfeljebb 10 %, fenntartható halászatból származó halolajat tartalmazhat. A garnélarákok kvantitatív táplálkozási szükségleteinek biztosítása érdekében használható ökológiai forrásból származó koleszterin étrendjük kiegészítésére; amennyiben nem áll rendelkezésre ökológiai forrásból származó koleszterin, úgy gyapjúból, kagylóból vagy más forrásból kivont, nem ökológiai forrásból származó koleszterin is használható.”
7.
A rendelet szövege a következő 25 la. cikkel egészül ki:
„25 la. cikk
Az ökológiai tartásból származó ivadékok takarmányára vonatkozó különleges szabályok
Az ökológiai tartásból származó ivadékok lárváinak nevelése estében takarmányként használható a hagyományos fitoplankton és zooplankton.”
8.
A 25s. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(6) Az ektoparaziták elleni biológiai védekezés érdekében lehetőség szerint tiszta halakat, valamint édesvíz-, tengervíz- és nátrium-klorid-oldatokat kell felhasználni.”
9.
A VII. és a XIIIa. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
E rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 18-án.