KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/346
af 9. februar 2015
om indrømmelse af en undtagelse, Det Forenede Kongerige har anmodet om for Nordirland, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer C(2015) 542)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra de mængder, der er anført i direktiv 91/676/EØF, bilag III, punkt 2, andet afsnit, første punktum, og i litra a) i samme afsnit, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de mål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Den 14. december 2007 vedtog Kommissionen beslutning 2007/863/EF (2) om indrømmelse af en undtagelse, Det Forenede Kongerige havde anmodet om for Nordirland, i henhold til direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, hvorved Nordirland fik tilladelse til på visse betingelser at anvende op til 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning på bedrifter med mindst 80 % græsjorder.
(3)
Kommissionen vedtog den 24. februar 2011 afgørelse 2011/128/EU (3), hvorved beslutning 2007/863/EF blev ændret og dens gyldighed forlænget til den 31. december 2014.
(4)
Den undtagelse, der blev indrømmet ved beslutning 2007/863/EF som ændret ved afgørelse 2011/128/EU, berørte 145 landbrug i 2013 svarende til ca. 0,59 % af det samlede antal bedrifter og 0,42 % af det totale landbrugsareal.
(5)
Den 10. oktober 2014 anmodede Det Forenede Kongerige Kommissionen om en undtagelse for Nordirland i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF.
(6)
I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF gennemfører Det Forenede Kongerige for Nordirland et handlingsprogram på hele sit nationale område.
(7)
Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, baseret på medlemsstaternes rapporter for perioden 2008-2011 viser, at alle overvågningsstederne i regionen Nordirland i Det Forenede Kongerige har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 50 mg/l, og 93 % af overvågningsstederne har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 25 mg/l. Hvad angår overfladevand har alle overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 25 mg/l.
(8)
Inden for de seneste år er der sket et fald i antallet af husdyr og brugen af kunstgødning. Antallet af kvæg, fjerkræ og får faldt med henholdsvis 5 %, 5 % og 10 % og antallet af svin faldt med 4 % fra perioden 2004-2007 til perioden 2008-2011. Den gennemsnitlige tilførsel af kvælstof fra husdyrgødning var i perioden 2008-2011 på 117 kg/ha, hvilket er et fald på 6,4 % i forhold til perioden 2004-2007. Det gennemsnitlige overskud af fosfor var i perioden 2008-2011 på 13,6 kg/ha, hvilket er et fald på 30,1 % i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige brug af kvælstofkunstgødning faldt med 18,4 % i perioden 2008-2011 i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige brug af fosforkunstgødning faldt med 53 % i perioden 2008-2011 i forhold til perioden 2004-2007.
(9)
I Nordirland er 93 % af landbrugsjorden græsarealer. Samlet set gælder det for græsjordsbedrifterne, at 42 % af jorden dyrkes ekstensivt og har en belægningsgrad på mindre end 1 dyreenhed pr. ha og en lav gødningstilførsel, at 37 % dyrkes i henhold til programmer for miljøvenligt landbrug, og at kun 24 % dyrkes mere intensivt med en belægningsgrad på 2 dyreenheder pr. ha eller derover. 5 % benyttes til markafgrøder. Forbruget af kunstgødning på græsarealer er gennemsnitligt 79 kg kvælstof og 5 kg fosfor pr. ha.
(10)
Nordirland er kendetegnet ved kraftig nedbør og en overvægt af dårligt drænet jord. Som følge af de dårlige dræningsforhold er potentialet for denitrifikation i hovedparten af jorden i Nordirland forholdsvis stort, hvilket reducerer nitratkoncentrationen i jorden og dermed omfanget af nitratudvaskning.
(11)
Det er karakteristisk for klimaet i Nordirland, at nedbøren er jævnt fordelt over året, og at temperaturudsvingene er forholdsvis små, hvilket giver en forholdsvis lang vækstsæson for græs på mellem 270 dage om året ved østkysten og omkring 260 dage om året i det centrale lavland, hvor jorden forvaltes og dyrkes aktivt.
(12)
Efter at have gennemgået Det Forenede Kongeriges anmodning for Nordirland og under hensyntagen til handlingsprogrammet er det i lyset af erfaringerne med undtagelserne i beslutning 2007/863/EF som ændret ved afgørelse 2011/128/EU Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, som Nordirland påtænker at anvende, nemlig svarende til 250 kg kvælstof pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse betingelser opfyldes.
(13)
Den tekniske dokumentation fra Nordirland viser, at den foreslåede mængde på 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning i bedrifter med mindst 80 % græsjorder er velbegrundet ud fra objektive kriterier som en lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(14)
Beslutning 2007/863/EF som ændret ved afgørelse 2011/128/EU gælder til den 31. december 2014. Med henblik på at sikre, at de berørte landbrugere fortsat kan være omfattet af en undtagelse, bør nærværende afgørelse vedtages.
(15)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den undtagelse, som Det Forenede Kongerige ved brev af 10. oktober 2014 har anmodet om for Nordirland med henblik på at tillade en højere mængde husdyrgødning end den, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de betingelser, der er fastlagt i denne beslutning.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
1) »græsjordsbedrifter«: bedrifter, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning, er græsjorder
2) »græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, hjorte, geder og heste
3) »græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift (græsarealer i omdrift henligger som regel under fire år)
4) »mark«: en individuel mark eller en klynge af marker, der er homogene hvad angår afgrøder, jordtype og gødskningspraksis.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse anvendes på individuel basis for græsjordsbedrifter og på betingelserne i artikel 4, 5 og 6.
Artikel 4
Årlig ansøgning og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i henhold til denne afgørelse, indgiver hvert år en ansøgning til de kompetente myndigheder.
2. Sammen med den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Mængden af husdyrgødning fra græssende husdyr, der tilføres jorden årligt på græsjordsbedrifter, herunder af dyrene selv, må ikke overstige en mængde husdyrgødning, der indeholder 250 kg kvælstof pr. hektar, med forbehold af betingelserne i stk. 2-8.
2. Den samlede kvælstoftilførsel må ikke være større end den pågældende afgrødes forventede næringsstofbehov under hensyntagen til næringsstoftilførslen fra jorden. Den samlede kvælstoftilførsel skal differentieres efter belægningsgraden og græsarealernes produktivitet.
3. Der udarbejdes en gødningsplan for hver bedrift, som beskriver sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer. For hvert kalenderår skal den være til rådighed på bedriften inden den 1. marts. Gødningsplanen skal mindst omfatte følgende:
a)
en sædskifteplan, som anfører arealstørrelsen for græsmarker og marker med andre afgrøder, herunder en skitse, som viser de enkelte markers beliggenhed
b)
antallet af husdyr og en beskrivelse af opstaldnings- og oplagringssystemer, herunder oplagringskapaciteten (volumen) for husdyrgødning
c)
en beregning af kvælstof- og fosformængden i bedriftens husdyrgødning (minus tab ved opstaldning og oplagring)
d)
mængde og type af husdyrgødning, som leveres uden for eller modtages på bedriften, og dens kendetegn
e)
afgrødernes forventede kvælstof- og fosforbehov for hver mark
f)
resultaterne af eventuelle jordbundsanalyser, der viser jordens kvælstof- og fosforstatus
g)
den type handelsgødning, der tilføres
h)
en beregning af det kvælstof og fosfor, der tilføres med gødning for hver mark
i)
en beregning af det kvælstof og fosfor, der tilføres med kunstgødning eller andre gødningsstoffer for hver mark.
Gødningsplanen revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planen og den faktiske landbrugsdrift.
4. Hver landbruger fører gødningsregnskaber, hvori der indgår oplysninger om håndtering af kvælstof- og fosfortilførsel samt forurenet afstrømningsvand. De fremsendes til den kompetente myndighed for hvert kalenderår.
5. For hver græsjordsbedrift, der er omfattet af en undtagelse, accepterer landbrugeren, at den i artikel 4, stk. 1, omhandlede ansøgning samt gødningsplanen og -regnskaberne eventuelt kontrolleres.
6. Hver landbruger, der er omfattet af en undtagelse, foretager periodisk kvælstof- og fosforanalyse i pløjelaget for at sikre en korrekt gødskning.
Der tages stikprøver og foretages analyse mindst hvert fjerde år for hvert af bedriftens områder, der er ensartede med hensyn til sædskifteplaner og jordegenskaber.
Der foretages mindst én analyse for hver fem hektar landbrugsjord.
Der skal foreligge resultater af kvælstof- og fosforanalyse af jorden på den bedrift, der er omfattet af en undtagelse.
7. Husdyrgødning må ikke udbringes om efteråret før græsdyrkning.
8. For hver græsjordsbedrift, der er omfattet af en undtagelse, sikrer landbrugeren, at fosforbalancen beregnet ved hjælp af den af den kompetente myndighed fastsatte metode ikke overskrider et overskud på 10 kg fosfor pr. hektar pr. år.
Artikel 6
Arealforvaltning
1. Der dyrkes græs på mindst 80 % af det af bedriftens areal, hvor der kan tilføres husdyrgødning.
2. Landbrugere, der er omfattet af en individuel undtagelse, iværksætter følgende foranstaltninger:
a)
græsarealer i omdrift pløjes om foråret
b)
pløjet græs på alle jordtyper følges umiddelbart af en afgrøde med stort kvælstofbehov
c)
i sædskiftet indgår ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter.
3. Stk. 2, litra c), gælder dog ikke kløver i græsmarker med under 50 % kløver eller andre bælgplanter, der er udlagt med græs.
Artikel 7
Andre foranstaltninger
Denne undtagelse gælder uden at indskrænke gennemførelsen af foranstaltninger, der er nødvendige for at efterkomme EU's øvrige miljølovgivning.
Artikel 8
Overvågning
1. Den kompetente myndighed sikrer, at der udarbejdes kort, som opdateres hvert år, og som viser den procentuelle andel af græsjordsbedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser i hvert område, såvel som kort over den lokale arealanvendelse.
2. Der foretages overvågning af jord, overfladevand og grundvand med henblik på at tilvejebringe data om kvælstof- og fosforindholdet i jordvandet, uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen og nitratkoncentrationer i grundvand og overfladevand, både på steder med undtagelse og på steder uden undtagelse. Overvågningen foretages på bedriftsplan og i afvandingsområder med landbrugsovervågning. Overvågningsstederne skal omfatte de væsentligste jordtyper, dyrkningsintensitet, gødskningspraksis og afgrøder.
3. Der foretages skærpet overvågning af vand i afvandingsområder med landbrug i nærheden af de mest sårbare vandområder.
4. Der foretages undersøgelser af arealanvendelse, sædskifte og landbrugsmetoder på de bedrifter, som er omfattet af individuelle undtagelser. De indsamlede oplysninger og data fra næringsstofanalysen omtalt i artikel 5, stk. 6, og overvågningen omtalt i stk. 2 anvendes til modelberegninger af omfanget af nitrat- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en undtagelse.
Artikel 9
Kontrol
1. De kompetente myndigheder sikrer, at alle ansøgninger om en undtagelse underlægges administrativ kontrol. Hvis kontrollen viser, at betingelserne i artikel 5 og 6 ikke er opfyldt, informeres ansøgeren herom. I så fald afvises ansøgningen.
2. Der etableres et markinspektionsprogram ud fra risikoanalyser, resultaterne af tidligere års kontrolbesøg og resultaterne af almene stikprøvekontroller af lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF. Markinspektionerne skal omfatte mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, hvor overholdelsen af bestemmelserne i artikel 5 og 6 i denne afgørelse kontrolleres. Hvis verifikationen peger på manglende overensstemmelse, underrettes landbrugeren herom. Disse oplysninger skal tages i betragtning, når der træffes afgørelse vedrørende en anmodning om undtagelse for det følgende år.
3. De kompetente myndigheder skal tildeles de beføjelser og midler, der er nødvendige for at kunne verificere, om der er overensstemmelse med en undtagelse, der er indrømmet i henhold til denne afgørelse.
Artikel 10
Rapportering
De kompetente myndigheder forelægger hvert år senest i juni en rapport med følgende oplysninger:
1)
kort over den procentuelle andel af bedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser i hvert grevskab (county) samt kort over lokal arealanvendelse, jf. artikel 8, stk. 1
2)
resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet hvad angår nitratkoncentrationen, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 8, stk. 2
3)
resultaterne af overvågningen af jorden hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen i jordvandet og uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, jf. artikel 8, stk. 2
4)
et resumé og evaluering af data fra den skærpede overvågning af afvandingsområder, jf. artikel 8, stk. 3
5)
resultaterne af undersøgelserne af arealanvendelse, sædskifte og landbrugspraksis, jf. artikel 8, stk. 4
6)
resultaterne af modelberegningerne af omfanget af nitrat- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 8, stk. 4
7)
en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen på basis af kontrol af bedrifterne og oplysninger om de bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på basis af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 9, stk. 1 og 2.
Artikel 11
Anvendelse
Denne afgørelse finder anvendelse inden for rammerne af SR 2014 No. 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014.
Denne afgørelse udløber den 31. december 2018.
Artikel 12
Denne afgørelse er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/346 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2015. február 9.)
az Egyesült Királyság által Észak-Írország vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
(az értesítés a C(2015) 542. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. pontjának harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdése második albekezdésének első mondatában és a második albekezdés a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, a kérdéses mennyiséget objektív kritériumok - például a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és nagy nitrogénfelvétele - alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.
(2)
2007. december 14-én a Bizottság elfogadta az Egyesült Királyság által Észak-Írország vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK irányelv alapján való engedélyezéséről szóló 2007/863/EK határozatot (2), amely a legalább 80 % legelőt magukban foglaló gazdaságokban hektáronként és évente legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó szerves trágya kijuttatását engedélyezi.
(3)
2011. február 24-én a Bizottság elfogadta a 2011/128/EU határozatot (3), amely módosította a 2007/863/EK határozatot, és az eltérést 2014. december 31-ig meghosszabbította.
(4)
A 2011/128/EU határozat útján módosított 2007/863/EK határozattal biztosított eltérés 2013-ban összesen 145 gazdaságot érintett; ez a gazdaságok mintegy 0,59 %-ának és a teljes nettó mezőgazdasági terület 0,42 %-ának felel meg.
(5)
2014. október 10-én az Egyesült Királyság Észak-Írország régió vonatkozásában kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontjának harmadik albekezdésében biztosított eltérés iránt.
(6)
Az észak-írországi régió vonatkozásában az Egyesült Királyság a 91/676/EGK irányelv 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az ország teljes területére kiterjedő cselekvési programot hajt végre.
(7)
A 2008-2011 közötti időszakra vonatkozó tagállami jelentések alapján a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK irányelv végrehajtásáról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés tanúsága szerint az Egyesült Királyságban Észak-Írország régió vonatkozásában a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációját tekintve valamennyi megfigyelőállomáson 50 mg/l alatti mértéket mértek, sőt, a megfigyelőállomások 93 %-a esetében 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt mutattak ki. A felszíni vizekben valamennyi megfigyelőállomáson 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt mértek.
(8)
Az állatállomány száma és a műtrágyahasználat mértéke az utóbbi években csökkent. A szarvasmarha-, baromfi- és juhállomány 5, 5, illetve 10 %-kal csökkent a 2008-2011-es időszakban a 2004-2007-es periódushoz viszonyítva, míg a sertésállomány ugyanebben az időszakban 4 %-kal növekedett. Az állati trágyából származó átlagos nitrogénkijuttatás 2008-2011 között 117 kg/ha volt: ez a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva 6,4 %-os csökkenés. Az átlagos foszfortöbblet 2008-2011 között 13,6 kg/ha volt: ez a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva 30,1 %-os csökkenés. A felhasznált nitrogéntartalmú műtrágya átlagos mennyisége a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva hektáronként 18,4 %-kal csökkent 2008-2011 között. A felhasznált foszfortartalmú műtrágya átlagos mennyisége a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva hektáronként 53 %-kal esett vissza 2008-2011 között.
(9)
Észak-Írországban a mezőgazdasági területek 93 %-a legelő. A legelőgazdaságokban a földterület 42 %-át külterjes módon művelik, a telepítési sűrűség kevesebb mint 1 számosállategység/ha, a műtrágyabevitel pedig alacsony; a földterület 37 %-át agrár-környezetvédelmi programok keretében művelik meg, és csupán 24 %-on folytatnak intenzívebb gazdálkodást, ahol a telepítési sűrűség eléri legalább a 2 számosállategység/ha értéket. A földterület 5 %-án folytatnak szántóföldi művelést. A legelőkön felhasznált műtrágya átlagos mennyisége hektáronként 79 kg nitrogén és 5 kg foszfor.
(10)
Észak-Írországot magas csapadékmennyiség és az esetek többségében alacsony vízelvezető-képességgel rendelkező talaj jellemzi. Az alacsony mértékű vízelvezetés következtében Észak-Írországban a talaj nagy része viszonylag magas denitrifikációs potenciállal rendelkezik, amely csökkenti a talaj nitrátkoncentrációját és ezáltal a kimosódásra hajlamos nitrát mennyiségét.
(11)
Az éves szinten egyenletesen eloszló csapadékkal és viszonylag csekély hőmérséklet-ingadozással jellemezhető észak-írországi éghajlati viszonyok kedveznek a legelők viszonylag hosszú vegetációs időszakának, amikor az aktív földgazdálkodási és földművelési tevékenységek zajlanak; ez az időszak a keleti part mentén fekvő területeken évi 270 nap, a régió középső részén elhelyezkedő síkvidéken pedig mintegy évi 260 nap.
(12)
Az Egyesült Királyság Észak-Írország régió vonatkozásában benyújtott kérelmének vizsgálata alapján - a cselekvési programot, valamint a 2011/128/EU határozattal módosított 2007/863/EK határozatban engedélyezett eltérés kapcsán szerzett tapasztalatokat figyelembe véve - a Bizottság úgy ítéli meg, hogy bizonyos szigorú feltételek teljesülése esetén az Írország által javasolt, évenként és hektáronként 250 kg nitrogénnak megfelelő állati szervestrágya-mennyiség nem fogja hátrányosan érinteni a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek teljesülését.
(13)
Az Észak-Írország által benyújtott igazoló dokumentumok szerint a javasolt évenkénti és hektáronkénti 250 kg, állati trágyából eredő nitrogén a legalább 80 %-ban legelőből álló gazdaságokban a hosszú növekedési igény és a nagy nitrogénfelvételű növényi kultúrák objektív kritériuma alapján indokolt.
(14)
A 2011/128/EU határozattal módosított 2007/863/EK határozat 2014. december 31-én hatályát veszti. Annak érdekében, hogy az érintett mezőgazdasági termelők továbbra is igénybe vehessék az eltérést, helyénvaló elfogadni e határozatot.
(15)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság engedélyezi a 2014. október 10-én kelt levélben az Egyesült Királyság által Észak-Írország vonatkozásában kérelmezett eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontja második albekezdésének első mondatában és a) pontjában előírt mennyiségnél több állati trágya alkalmazását az alább meghatározott feltételekkel.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. „legelőgazdaság”: olyan gazdaság, amelynek trágyázásra alkalmas mezőgazdasági területe legalább 80 %-ban gyepterület;
2. „legelő állatállomány”: szarvasmarhák (a hízóborjak kivételével), juhok, szarvasok, kecskék és lovak;
3. „legelő”: állandó vagy időszakos legelőterület (időszakos: e célra négy évnél rövidebb ideig alkalmazott);
4. „parcella”: különálló, a növénykultúra, a talajtípus és a trágyázási gyakorlat tekintetében egynemű földterület vagy földterületcsoport.
3. cikk
Hatály
E határozat a legelőgazdaságokra a 4., 5. és 6. cikkben meghatározott feltételek mellett egyedi alapon alkalmazandó.
4. cikk
Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás
(1) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelők évente kérelmet nyújtanak be az illetékes hatósághoz.
(2) Az (1) bekezdésben említett éves kérelem benyújtója a kérelem benyújtásakor írásban kötelezettséget vállal az 5. és a 6. cikkben előírt feltételek teljesítésére.
5. cikk
Szerves és egyéb trágyák alkalmazása
(1) A legelőgazdaság területén a földekre a legelő állatállománytól származó szerves trágyával - beleértve a maguk az állatok által elhullatott trágyát is - évente kijuttatott nitrogén mennyisége nem haladhatja meg a hektáronkénti 250 kg-ot, figyelemmel a (2)-(8) bekezdés szerinti feltételekre.
(2) A teljes kijuttatott nitrogénmennyiség nem haladhatja meg az adott növénykultúra becsült tápanyagigényét, figyelembe véve a talajból származó utánpótlást is. A teljes nitrogénkijuttatást a telepítési sűrűség és a legelő termése alapján kell kiszámítani.
(3) Minden gazdaságra vonatkozóan trágyázási tervet kell készíteni, amely ismerteti a területen alkalmazott vetésforgót, valamint a szerves és egyéb trágyák tervezett kijuttatását. A tervnek minden naptári év március 1-jére rendelkezésre kell állnia a gazdaságban. A trágyázási tervnek tartalmaznia kell legalább a következőket:
a)
a vetésforgó terve, amely meghatározza és vázlatos térképen jelzi a legelők, valamint az egyéb növényi kultúrák parcelláinak területét és helyét;
b)
az állatállomány nagysága, az istálló- és a tárolási rendszer leírása, kitérve a szervestrágya-tároló űrtartalmára;
c)
a gazdaságban termelt szerves trágyában található nitrogén (leszámítva az istállóban és a tároláskor elveszített mennyiségeket), illetve foszfor mennyiségének kiszámítása;
d)
a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba beszállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői;
e)
a növénykultúrák előre látható nitrogén- és foszforigénye parcellánként;
f)
a talaj nitrogén- és foszfortartalmával kapcsolatos talajvizsgálati eredmények, amennyiben rendelkezésre állnak;
g)
az alkalmazandó trágya jellege;
h)
a szerves trágyából származó nitrogén- és foszforkijuttatás kiszámítása az egyes parcellákon;
i)
a műtrágyából és egyéb trágyából származó nitrogén- és foszforkijuttatás kiszámítása az egyes parcellákon.
A trágyázási terv és a tényleges gyakorlat közötti összhang biztosítása érdekében a tervet a mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkező bármely változás esetén a változást követő hét napon belül felül kell vizsgálni.
(4) Minden mezőgazdasági termelő trágyázási nyilvántartást vezet, amelyben rögzíti a nitrogén- és foszforkijuttatással, valamint a szennyezett víz kezelésével kapcsolatos adatokat. Ezt a nyilvántartást minden naptári évre vonatkozóan megküldi az illetékes hatóságnak.
(5) A mezőgazdasági termelő az eltérés lehetőségével élő valamennyi legelőgazdasága tekintetében tudomásul veszi, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett kérelem, a trágyázási terv, valamint a trágyázási nyilvántartás ellenőrzések tárgyát képezheti.
(6) A megfelelő trágyamennyiség alkalmazása érdekében az eltérés lehetőségével élő mezőgazdasági termelőknek rendszeres időközönként elemezniük kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmát.
Mintavételt és elemzéseket legalább négyévente, a gazdaság valamennyi, a vetésforgó és a talajminőség szempontjából egynemű területén kell végezni.
A gazdaság területének minden öt hektárja tekintetében legalább egy elemzésre van szükség.
Az eltérés lehetőségével élő gazdaságnak rendelkeznie kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmára vonatkozó elemzések eredményeivel.
(7) Az őszi időszakban az őszi gyepművelés előtt tilos kijuttatni állati trágyát
(8) A mezőgazdasági termelő az eltérés lehetőségével élő valamennyi legelőgazdasága tekintetében biztosítja, hogy az illetékes hatóság által meghatározott módszer szerint kiszámított foszforegyensúly ne haladja meg hektáronként és évenként a 10 kg többletet.
6. cikk
Földgazdálkodás
(1) A gazdaság trágyázásra alkalmas földterületének legalább 80 %-át legelőként kell művelni.
(2) Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdálkodók kötelesek:
a)
az ideiglenes legelőket tavasszal felszántani;
b)
bármilyen talajtípusú legelő esetében közvetlenül a felszántást követően magas nitrogénigényű növénykultúrát telepíteni;
c)
gondoskodni arról, hogy a vetésforgó ne tartalmazzon hüvelyeseket vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket.
(3) A második bekezdés c) pontja azonban nem vonatkozik a lóherére olyan legelők esetében, amelyek 50 %-nál kevesebb lóherét teremnek, továbbá olyan más hüvelyesekre, amelyek fűvel vannak alávetve.
7. cikk
Egyéb intézkedések
Ezt az eltérést az egyéb uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való megfeleléshez szükséges intézkedések sérelme nélkül kell alkalmazni.
8. cikk
Megfigyelés
(1) Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden körzet vonatkozásában elkészüljenek és évente frissüljenek az egyedi eltérés hatálya alá tartozó legelőgazdaságok, állatállomány és mezőgazdasági területek százalékos arányát, valamint a helyi földhasználatot feltüntető térképek.
(2) A talaj, a felszíni vizek és a felszín alatti vizek megfigyelésével adatokat kell gyűjteni a talajvíz nitrogén- és foszforkoncentrációjáról, a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmáról, valamint a felszín alatti és felszíni vizek nitrátkoncentrációjáról az eltérés lehetőségével élő gazdaságok területén és azon kívül is. A megfigyelést a mezőgazdasági földterületek és a mezőgazdasági hasznosítású vízgyűjtő területek szintjén kell végrehajtani. A megfigyelési pontokat úgy kell megválasztani, hogy azok leképezzék a jellemző talajtípusokat, a művelés intenzitásának szintjét, a trágyázási gyakorlatokat és a növénykultúrákat.
(3) A leginkább veszélyeztetett víztestek közelében lévő mezőgazdasági hasznosítású vízgyűjtő területeken a vizeket fokozott megfigyelés alatt kell tartani.
(4) Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban felméréseket kell végezni a helyi földhasználat, a vetésforgók és a mezőgazdasági gyakorlatok vonatkozásában. Az 5. cikk (6) bekezdésében említett tápanyagelemzésekből, valamint az e cikk (2) bekezdésében említett megfigyelésekből származó adatokat modellalapú számításokhoz lehet használni, amelyek célja, hogy felmérjék a nitrát- és foszforveszteség nagyságrendjét az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban.
9. cikk
Ellenőrzések
(1) Az illetékes hatóságok gondoskodnak minden, eltérésre vonatkozó kérelem adminisztratív ellenőrzéséről. Ha az ellenőrzés azt tárja fel, hogy az 5. vagy a 6. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, e tényről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.
(2) Szántóföldi ellenőrzési tervet kell készíteni, amely kockázatelemzésen, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelv végrehajtására szolgáló jogszabályok alkalmazásának véletlenszerű általános ellenőrzéseinek eredményein alapul. A szántóföldi ellenőrzéseknek az e határozat 5. és 6. cikkében meghatározott feltételek szerinti egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok legalább 5 %-ára ki kell terjedniük. Amennyiben az ellenőrzés a megfelelés hiányát tárja fel, arról értesíteni kell a gazdálkodót. Ezt az információt a következő évben az eltérésre vonatkozó kérelem elbírálásakor figyelembe kell venni.
(3) Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján engedélyezett eltérésnek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.
10. cikk
Jelentéstétel
Az illetékes hatóságok minden év júniusáig jelentést nyújtanak be, amely tartalmazza a következőket:
1.
minden körzet esetében az egyedi eltérés hatálya alá tartozó gazdaságok, állatállomány és mezőgazdasági területek százalékos arányát, továbbá a helyi földhasználatot feltüntető térképeket a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően;
2.
a felszín alatti és felszíni vizek megfigyeléséből származó, a nitrátkoncentrációt jelző adatokat, beleértve az eltérést alkalmazó és nem alkalmazó területek vízminőségének alakulására, valamint az eltérésnek a vízminőségre gyakorolt hatására vonatkozó információkat a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően;
3.
az eltérést alkalmazó, illetve nem alkalmazó területek talajvizének nitrogén- és foszforkoncentrációjára és a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmára vonatkozó talajmegfigyelés eredményeit a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően;
4.
a 8. cikk (3) bekezdésében említett, a víz fokozott ellenőrzéséből származó adatok összegzése és értékelése;
5.
a helyi földhasználatra, a vetésforgókra és a mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozó felmérések eredményeit a 8. cikk (4) bekezdésének megfelelően;
6.
az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságokban a nitrát- és a foszforveszteség nagyságrendjét felmérő modellalapú számítások eredményeit a 8. cikk (4) bekezdésének megfelelően;
7.
az eltérésre vonatkozó feltételek teljesítésének értékelését a 9. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően a gazdaságok szintjén végzett adminisztratív és szántóföldi ellenőrzések eredményei, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk alapján.
11. cikk
Alkalmazás
Ez a határozat a nitrátokkal kapcsolatos cselekvési programra vonatkozó, 2014. évi SR 2014 No. 307 számú, törvényen alapuló szabály - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) - rendelkezéseivel összefüggésben alkalmazandó.
Ez a határozat 2018. december 31-én hatályát veszti.
12. cikk
Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2015. február 9-én.