RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 217/2013
af 11. marts 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 833/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold (»de midlertidige foranstaltninger«) på importen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 9. november 2011 af European Association of Metals (Eurométaux) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion af visse typer folie af aluminium i ruller. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af varen, og for væsentlig skade som følge af dumpingen, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. Som anført i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt. Navnlig en eksporterende producent anmodede om og blev indrømmet høringer under overværelse af høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(5)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told oplyste tre af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, at deres navne ikke var korrekt stavet i artikel 1, stk. 2, i forordningen om midlertidig told. En berigtigelse til forordningen om midlertidig told blev derfor offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), hvori de korrekte navne på disse virksomheder blev fastsat.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(6)
Den pågældende vare er folie af aluminium af tykkelse 0,007 mm eller derover, men under 0,021 mm, uden underlag, kun valset, også præget, i lavvægtsruller af vægt ikke over 10 kg (»den pågældende vare« eller »folie af aluminium i ruller«). Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7607 11 11 og ex 7607 19 10.
(7)
Den pågældende vare anvendes som regel som forbrugervare til emballage og til andre husholdningsformål/cateringformål. Varedefinitionen blev ikke anfægtet.
(8)
Det fremgik af undersøgelsen, at folie af aluminium i ruller, der fremstilles i og eksporteres fra Kina, folie af aluminium i ruller, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, og folie af aluminium i ruller, der fremstilles og sælges i Tyrkiet (referencelandet) af den samarbejdsvillige tyrkiske producent, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(9)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 18-20 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
(10)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende stikprøveudtagning, bekræftes konklusionerne i betragtning 21-26 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. DUMPING
4.1. Markedsøkonomisk behandling
(11)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev der modtaget bemærkninger fra CeDo (Shanghai) Ltd. (»CeDo«) om konklusionerne vedrørende det kriterium, der er fastlagt i artikel 2, stk. 7, litra c), tredje led i grundforordningen. Virksomheden anfægtede i sine bemærkninger og under en høring med høringskonsulenten konklusionen om, at dens beslutninger om finansiering fra udlandet var betinget af godkendelse fra staten og derfor skabte en fordrejning af dens finansielle situation. CeDo hævdede, at de kinesiske regler for gennemførelsen af registrering af udlandsgæld ikke har en fordrejende virkning på virksomhedens finansielle situation, da dens låntagning drejede sig om et koncerninternt lån fra en forretningsmæssigt forbundet virksomhed uden for Kina og udelukkende var baseret på koncerninterne finansielle aspekter. Virksomheden hævdede endvidere, at godkendelsen til overførsel af renter og hovedstol automatisk ydes.
(12)
Efter at have yderligere undersøgt de supplerende oplysninger fra virksomheden og de argumenter, der blev fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, blev det fastslået, at på trods af eksisterende krav om lånregistrering og tilbagebetalingsgodkendelse kunne det i den pågældende situation om et koncerninternt lån fastsættes, at virksomhedens økonomiske situation ikke var genstand for væsentlige fordrejninger, idet virksomheden fandtes at have betalt renter og hovedstol i henhold til lånekontraktens betingelser. Under disse omstændigheder blev det konstateret, at virksomheden opfylder det kriterium, der er fastlagt i artikel 2, stk. 7, litra c), tredje led i grundforordningen.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 27-53 i forordningen om midlertidig told, dog med ovennævnte ændring, hermed.
4.2. Individuel behandling
(14)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 54-56 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.3. Referenceland
(15)
Ingen af parterne anfægtede valget af Tyrkiet som referenceland for den endelige fastsættelse.
(16)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende valget af referenceland, bekræftes konklusionerne i betragtning 57-64 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.4. Normal værdi
(17)
Den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. Tyrkiet). Den normale værdi blev således fastsat på grundlag af priserne på hjemmemarkedet og den beregnede normale værdi for en tyrkisk producent af den samme vare.
(18)
Virksomheden Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (»Ningbo Favored«) satte spørgsmålstegn ved, hvorledes dataene for en enkelt tyrkisk producent kunne være tilstrækkeligt repræsentative til at fastsætte en dumpingmargen for alle kinesiske eksporterende producenter, og anså det for overraskende, at priserne på hjemmemarkedet i Tyrkiet var betydeligt højere end i Unionen. Med hensyn til det tyrkiske marked for folie af aluminium, som nævnt i betragtning 63 i forordningen om midlertidig told, blev Tyrkiet anset for et passende referenceland på grundlag af mængder og værdier af indenlandsk produktion, import og eksport. For så vidt angår den omstændighed, at priserne på det tyrkiske marked er højere end i Unionen, er dette ikke en afgørende faktor i valget af et passende referenceland. Under alle omstændigheder kan prisforskellene delvist forklares ved den kendsgerning, at EU-erhvervsgrenen var tæt på nulpunktsrentabilitet i undersøgelsesperioden. Hvis EU-erhvervsgrenen sættes i en situation, hvor der kan opnås en rimelig fortjeneste (dvs. 5 %, jf. betragtning 158 i forordningen om midlertidig told), ville forskellen mellem de tyrkiske priser og priserne på EU-markedet mindskes.
(19)
Ningbo Favored fremførte ligeledes, at institutionerne ikke gav tilstrækkelige oplysninger om den beregnede normale værdi.
(20)
I den forbindelse skal det bemærkes, at Kommissionen, jf. betragtning 70, gav alle de nødvendige oplysninger til denne part om de data, der anvendtes til at beregne den normale værdi, som kunne frigives uden at overtræde bestemmelserne i grundforordningens artikel 19, dvs. ved at sikre, at fortrolige oplysninger leveret af den eneste tyrkiske producent blev behandlet som sådan og ikke fremlagt over for andre parter. De oplysninger, som blev givet til den eksporterende producent, var relevante og gav den mulighed for at forstå den anvendte metode i tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2. Desuden blev virksomheden under en høring, som fandt sted på anmodning fra Ningbo Favored, underrettet om, at der i forbindelse med dumpingberegningen var anvendt komplette varekontrolnumre, og at i situationer, hvor den tyrkiske producent ikke solgte nøjagtig den samme varetype, blev den normale værdi fastsat ved at justere de nærmeste varekontrolnumre, der blev solgt af den tyrkiske producent. Endelig fik Ningbo Favored og de øvrige kinesiske eksportører i stikprøven supplerende oplysninger angående etableringen af den beregnede normale værdi på tidspunktet for fremlæggelsen af de endelige konklusioner. Ovennævnte påstande må derfor afvises.
(21)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-72 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5. Eksportpris
(22)
Ningbo Favored anmodede om, at værdien af eksportsalget i listen over de enkelte transaktioner omregnes fra amerikanske dollar til kinesisk valuta ved anvendelse af den månedlige vekselkurs, der leveres i spørgeskemaet, snarere end den faktiske kurs på tidspunktet for de forskellige transaktioner. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j) »Valutaomregning«, anvendes der, når det er nødvendigt med en valutaomregning til prissammenligningen, en sådan omregning ved at bruge vekselkursen på salgsdatoen. Det skal ligeledes bemærkes, at brugsanvisningen til spørgeskemaet udtrykkeligt fastsætter, at de mængder, der skal anvendes, er i den bogførte valuta, som bogført i den indklagede parts regnskaber. Virksomheden var således blevet behørigt underrettet om, hvilken kurs der skal anvendes. Påstanden kan derfor ikke godtages.
(23)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der aflagt et yderligere kontrolbesøg hos en af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, for hvem den fortjeneste, som nævnt i betragtning 75 i forordningen om midlertidig told, blev fastlagt. Som følge heraf blev den fortjenstmargen, der blev anvendt til beregningen af eksportpriserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, reduceret.
(24)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 73-75 i forordningen om midlertidig told, dog med ovennævnte ændring, hermed.
4.6. Sammenligning
(25)
Der blev ikke indsendt relevante bemærkninger vedrørende sammenligningen. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 76-78 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.7. Dumpingmargener
(26)
Der blev ikke indsendt relevante bemærkninger vedrørende dumpingmargenen. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 79-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
(27)
Som følge af revisionen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers fortjeneste, jf. betragtning 23, samt efter korrektionen af en række skrivefejl fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:
Virksomhedens navn
Dumpingmargen
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
32,9 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
34,9 %
Landsdækkende dumpingmargen
45,6 %
(28)
Ud fra de forhold, der er anført i betragtning 81 i forordningen om midlertidig told, blev den landsdækkende endelige dumpingmargen for Kina fastsat ved hjælp af de transaktioner, som de samarbejdsvillige eksportører har foretaget med den største dumpingmargen. På dette grundlag blev den endelige dumpingmargen fundet til at være 45,6 %.
5. SKADE
5.1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(29)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionen i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. EU-forbruget
(30)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 84-86 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Importen til Unionen fra Kina
5.3.1. Mængde og markedsandel
(31)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til importmængden til Unionen fra Kina og markedsandelen, bekræftes konklusionerne i betragtning 87-89 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3.2. Dumpingimportpriser og prisunderbud
(32)
Som behørigt anført i betragtning 47 blev det efter analyse af de bemærkninger, der blev modtaget efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, fundet hensigtsmæssigt ikke at foretage en justering af handelsled i sammenligningen mellem priserne på den pågældende vare og folie af aluminium fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Denne ændring af metode påvirkede underbudsmargenerne en smule.
(33)
Desuden blev CeDo-koncernens underbudsmargenen nedsat efter revisionen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers fortjenstmargen (se betragtning 23). Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for de eksporterende producenter i stikprøven er dog over 7 %.
(34)
Da der bortset fra ovennævnte ændringer ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingimportpriser og prisunderbud, bekræftes metoden som beskrevet i betragtning 90-94 i forordningen om midlertidig told til at fastslå, om der forekommer prisunderbud, hermed.
5.4. EU-erhvervsgrenens og de repræsentative EU-producenters økonomiske situation
5.4.1. Indledende bemærkninger og oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen
(35)
Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes konklusionerne i betragtning 95-107 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4.2. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(36)
Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes konklusionen i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.5. Konklusion om skade
(37)
På ovenstående grundlag bekræftes konklusionerne i betragtning 109-112 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(38)
Kommissionen modtog ingen bemærkninger til de foreløbige konklusioner vedrørende årsagssammenhængen mellem dumping og skade. Det bekræftes derfor, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, og at der ikke er andre kendte faktorer, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Følgelig bekræftes konklusionerne i betragtning 113-136 i forordningen om midlertidig told hermed.
7. UNIONENS INTERESSER
7.1. EU-erhvervsgrenen
(39)
Da der ikke er fremsat bemærkninger i forbindelse med EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 138-142 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Importører/grossister
(40)
Den importerende sektor udviste en meget lav samarbejdsgrad, og som allerede nævnt i betragtning 146 i forordningen om midlertidig told besvarede kun to importører spørgeskemaet. Jf. betragtning 23 blev der efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gennemført et kontrolbesøg hos den største importør (Robinson Young, UK) for at efterprøve besvarelsen af spørgeskemaet. Kontrollen har medført en korrektion af den indberettede rentabilitet i denne virksomhed for dens relevante aktiviteter. Som følge heraf faldt den vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for de to samarbejdsvillige importører i stikprøven. Men faldet i fortjenesten for de samarbejdsvillige importører blev ikke betragtet som betydelig ud fra analysen af Unionens interesser, fordi begge fortjenester (før og efter korrektionen) var moderate.
(41)
En af importørerne i stikprøven anfægtede den foreløbige konklusion sammenfattet i betragtning 148 i forordningen om midlertidig told om, at virkningerne af foranstaltningerne på den importerende sektor som helhed ikke ville være uforholdsmæssige, da den kunne være blevet tvunget ud af markedet, hvis foranstaltningerne blev bekræftet. I forordningen om midlertidig told blev det dog konkluderet, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde nogle kontrakter til skade for den importerende sektor. Der er imidlertid ingen tvivl om, at importen af den pågældende vare fortsat vil understøtte EU-markedet, om end nu på grundlag af loyal konkurrence og dermed muligvis i mindre målestok. I betragtning heraf bekræftes det, at den samlede virkning på den importerende sektor ikke er uforholdsmæssig.
(42)
Der er ikke fremsat yderligere bemærkninger eller oplysninger med hensyn til importørernes eller grossisternes interesser. De foreløbige konklusioner i betragtning 143-149 i forordningen om midlertidig told om disse gruppers interesse bekræftes derfor hermed.
7.3. Detailhandlere og forbrugere
(43)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende detailhandlernes og forbrugernes interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 150-153 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(44)
I lyset af ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om Unionens interesser, dvs. at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre endelige foranstaltninger over for importen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Kina.
8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
8.1. Skadestærskel
(45)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner fremsatte Ningbo Favored bemærkninger vedrørende den metode, der var anvendt til at beregne skadesmargenen. Virksomheden hævdede, at justeringerne af varekontrolnummerstrukturen havde skabt uligevægt. Navnlig blev det hævdet, at emballeringsomkostningerne formodentligt var grunden til forvridning af dataene. Et andet spørgsmål vedrørte den metode, der var anvendt til at sikre en rimelig sammenligning med hensyn til handelsled. I den foreløbige fase blev EU-dataene delt mellem salgskanalerne for hhv. detail- og engroshandel, men Ningbo Favored fremførte, at dette skaber to målbestemte priser pr. varetype, som den hævede ville være ulovligt.
(46)
Med henvisning til kravet om justering af varekontrolnummerstrukturen har simulationer vist, at der ville forekomme fordrejninger, hvis ikke der blev foretaget en justering. Disse ændringer i varekontrolnummerstrukturen (som i virkeligheden var en konsolidering af data med henblik på at forbedre overensstemmelsesrater og repræsentativitet) har fjernet konkurrenceforvridninger og gjort beregningerne mere pålidelige. Denne påstand må derfor afvises.
(47)
Det andet forhold, der blev rejst af Ningbo Favored, hvad angår den metode, der blev midlertidigt anvendt til at sikre en rimelig sammenligning med hensyn til handelsled, blev også behørigt undersøgt. I denne forbindelse blev det konstateret, at selv om der sædvanligvis var forskel på priserne mellem de to salgskanaler, var der intet påviseligt eller konsekvent mønster i denne sag. I visse tilfælde var producentens salgspriser til detailhandlerne lavere end priserne til grossister, mens det modsatte fandt sted i andre tilfælde. Det blev derfor besluttet at acceptere påstanden om, at ingen handelsled bør justeres, fordi betingelserne for en sådan justering ikke var opfyldt. Følgelig er de endelige beregninger af skadestærsklerne foretaget på grundlag af konsoliderede priser fra både de eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen, hvilket ikke kræver nogen justering for forskelle i handelsled. Denne ændring i metoden påvirkede skadesmargenerne en smule.
(48)
Som reaktion på fremlæggelsen af de endelige konklusioner hævdede Ningbo Favored, at den metode, der var anvendt til at beregne underbud, var mangelfuld og upålidelig, da udgangspunktet for EU-erhvervsgrenens beregning var EU-salgsprisen pr. varekontrolnummer frem for produktionsomkostninger pr. varekontrolnummer. Ningbo Favored udledte, at produktionsomkostningerne pr. varekontrolnummer ikke var anvendt, eftersom Kommissionens tjenestemænd ikke havde anmodet virksomheden om at indsende de relevante oplysninger, og proceduren burde derfor være afsluttet grundet af mangel på beviser.
(49)
Grundforordningen fastsætter dog ikke, hvordan EU-erhvervsgrenens målpriser skal beregnes. Det er almindelig praksis at gøre det enten på grundlag af produktionsomkostninger pr. varekontrolnummer plus målfortjenesten eller ved at anvende salgspriser ab fabrik pr. varekontrolnummer til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet med en justering af faktisk fortjeneste/tab i undersøgelsesperioden samt med tilføjelse af den beregnede målfortjeneste. Det skal bemærkes, at begge metoder er pålidelige, og at de kan anvendes i flæng (afhængigt af omstændighederne). I undersøgelsen blev den anden metode (dvs. på grundlag af faktiske EU-salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder) anvendt, da det ikke var muligt for alle EU-producenterne i stikprøven at beregne pålidelige produktionsomkostninger pr. varekontrolnummer.
(50)
I lyset af ovenstående afvises påstanden om, at den anvendte metode er upålidelig, og at proceduren derfor bør afsluttes.
(51)
CeDo-koncernen hævdede, at den metode, der var anvendt til beregning af dens foreløbige skadesmargener, ikke var korrekt, da den ikke fuldt ud tog hensyn til strukturen i CeDo-koncernen. Importøren CeDo UK, der er forretningsmæssigt forbundet med den samarbejdsvillige eksporterende producent (»CeDo (Shanghai)«), leverer folie fremstillet i både Kina og Union til EU-markedet kanaliseret gennem en forretningsmæssigt forbundet importør/forhandler. Virksomheden hævdede, at den forretningsmæssigt forbundne importørs salgs-, administrations- og andre generalomkostninger og fortjenstmargen ikke burde have været fratrukket CeDos videresalgspriser, da konkurrencen udspiller sig på kundeniveauet i Union. CeDo hævdede, at dens salgspriser på kundeniveauet ikke ville være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen.
(52)
CeDos påstand vedrørende dens salgspriser over for EU-erhvervsgrenens blev anfægtet af klagende EU-producenter i en række bemærkninger. Spørgsmålet kunne dog ikke undersøges yderligere, da de oplysninger, som parterne indsendte, ikke kunne kontrolleres på et så sent tidspunkt i undersøgelsen.
(53)
Hvad angår indholdet, bør det bemærkes, at formålet med at beregne en skadesmargen er at fastslå, hvorvidt det ville være tilstrækkeligt, at der for cif-prisen for dumpingimporten skal gælde en lavere toldsats end den, der er baseret på dumpingmargenen, til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt. Vurderingen bør foretages på grundlag af cif-prisen på den pågældende import, som anses for at være et niveau, der kan sammenlignes med EU-erhvervsgrenens pris ab fabrik. Hvad angår import, der er foretaget via forretningsmæssigt forbundne importører, er cif-prisen i lighed med den fremgangsmåde, der blev fulgt ved beregningen af dumpingmargenen, som beregninger af skadesmargenen kan substituere til bestemmelse af toldsatsen ved anvendelse af reglen om mindste told, beregnet på grundlag af prisen ved videresalg til den første uafhængige kunde og behørigt justeret i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9. For det andet skal det, idet der dog ses bort fra sidstnævnte observationer, bemærkes, at den metode, som foreslås af CeDo, ville føre til en uundgåelig anvendelse af CeDos priser vedrørende EU-produktionen af folie af aluminium, eftersom den forretningsmæssigt forbundne importør/forhandler som nævnt ovenfor leverede folie af aluminium fremstillet både i Kina og EU til EU-markedet.
(54)
CeDo tog ovennævnte spørgsmål op igen i den afsluttende fase. Virksomheden anmodede også om at blive hørt af høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel, og der blev iværksat en høring for at diskutere emnet. CeDo fastholdt sine tidligere argumenter og anfægtede desuden ovennævnte forklaring vedrørende artikel 2, stk. 9, med påstanden om, at artikel 2, stk. 9, er en del af grundforordningens dumpingbestemmelser og kan ikke finde tilsvarende anvendelse til beregning af skade. Institutionerne påpegede, at selv om artikel 2 omhandler dumpingspørgsmål, hører artikel 2, stk. 9, i nævnte forordning ind under underkapitlet om eksportpriser, og den indeholder retningslinjer for beregning af en eksportpris ved salg til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbunden importør. Der findes ingen andre bestemmelser i grundforordningen, der giver mere specifikke retningslinjer herom.
(55)
CeDo henviste til Rettens Kazchrome-dom (4) og hævdede, at den danner vejledningsgrundlag i denne henseende, idet den angiver, at den mest præcise måde at beregne prisunderbud på er at sammenligne importprisen med EU-erhvervsgrenens pris ved at inddrage alle de omkostninger, der er afholdt, frem til kundelevering. Det skal imidlertid bemærkes, at Retten ligeledes anerkendte, at denne tilgang ikke er praktisk, og dommen gør det klart, at cif-prisen er en acceptabel metode til beregning af skadesmargen. Desuden relaterede Kazchrome-sagen sig til en særlig situation, der involverede varer, som blev importeret til EU-markedet først gennem Litauen (under forsendelse) og siden til Rotterdam, hvor de blev fortoldet. I dette tilfælde havde Kommissionen besluttet at beregne underbud og målprisunderbud på grundlag af prisen ved indgangsstedet i modsætning til prisen efter toldklareringen. Dette er ikke tilfældet i den aktuelle undersøgelse, hvor det ikke anfægtes, at underbuds- og målprisunderbudsberegningerne baseres på CeDos cif-pris efter toldklarering. Derudover begrænsede Retten klart i Kazchrome-dommen sine konklusioner til denne særlige sag.
(56)
CeDo rejste også spørgsmålet om rimelig sammenligning og henviste til to WTO-panelrapporter (5). Institutionerne har stillet sig tilfreds med, at CeDos priser som fastsat af Kommissionens tjenestegrene og EU-erhvervsgrenens priser ab fabrik (både for underbud og målprisunderbud) danner grundlag for en retfærdig og rimelig sammenligning. Det bør erindres, at en fuldkommen sammenligning ville indebære, at der kun tages bud på samme kontrakt i betragtning, eftersom der kun i en sådan situation ville være identiske salgsbetingelser. Eftersom en fuldkommen sammenligning ikke er mulig i nærværende situation, har institutionerne stillet sig tilfreds med, at deres metode (som anvender gennemsnitspriser for samme vare i løbet af en etårig undersøgelsesperiode) er rimelig. Denne metode blev udtrykkeligt forklaret under fremlæggelsen af konklusioner.
(57)
Det blev endvidere konstateret, at den metode, som CeDo anbefalede, ville føre til ulige behandling af beregningen af dennes margen og af margenen for de andre eksporterende producenter, der sælger til ikke forretningsmæssigt forbundne importører, i stikprøven. Metoden for de andre eksporterende producenter i stikprøven blev baseret på cif-eksportspriser, som følgelig udelukker salgs-, administrations- og andre generalomkostninger inden for Unionen og fortjenesten ved videresalg inden for Unionen efter toldklarering. Kommissionen er af den opfattelse, at fastlæggelse af den relevante importpris til underbuds- og målprisunderbudsberegninger ikke bør påvirkes af, om eksporten foregår til forretningsmæssigt forbundne eller ikke forretningsmæssigt forbundne aktører i Unionen. Den metode, som Kommissionen fulgte, sikrer, at begge omstændigheder undergår lige behandling. Endelig, som allerede nævnt i betragtning 53 ovenfor, ville den metode, som CeDo anmodede om, især i denne virksomheds tilfælde, forveksle og sløre de to særlige kvaliteter, under hvilke CeDo fungerer som leverandør af folie af aluminium til EU-markedet. CeDo forsyner EU-markedet primært som producent med beliggenhed i Unionen og dernæst som forhandler af folie af aluminium importeret fra Kina. Formålet med skademargenberegningerne er ikke at måle, i hvor stort omfang salget af CeDo UK som importerende EU-producent forvolder skade for EU-producenterne, men snarere om eksporten fra CeDo Shanghai har en sådan effekt ved hjælp af underbud og målprisunderbud i forhold til EU-producenternes priser. Med henblik herpå er den relevante pris, der skal tages i betragtning, den pris, til hvilken den pågældende vare sælges til Unionen, og ikke den pris, til hvilken de importerede materialer videresælges af importerende EU-producenter. Dette er i overensstemmelse med den tilgang, der er anvendt til at beregne den skadesmargen, der kan tilskrives den import, som indenlandske EU-producenter har foretaget.
(58)
Endelig skal det bemærkes, at EU-producenternes priser er blevet justeret til ab fabrik-priser ved at fratrække ikke kun kreditnotaer, fradrag og rabatter men også provision (en slags salgsomkostning) og transportrelaterede udgifter. Dermed er sammenligningen af importørens salgspris og ab fabrik-prisen inden for Unionen ikke rimelig.
(59)
Af ovennævnte grunde blev det fastholdt, at påstanden om at revidere metoden til beregning af CeDos skadesmargen ikke kunne godtages.
(60)
De ikke forretningsmæssigt forbundne importørers ændrede fortjenstmargen (modificeret af de årsager, der er forklaret i betragtning 23) havde dog en indvirkning på CeDos skadesmargen, da denne er fratrukket dens videresalgspriser. Endelig var alle underbudsmargenerne påvirket af korrektionen af en mindre skrivefejl i anvendelsen af målfortjenesten i den foreløbige fase.
(61)
På grundlag af ovenstående fastsættes den endelige skademargen til følgende:
Virksomhedens navn
Underbud
CeDo (Shanghai) Ltd.
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
15,6 %
Vejet gennemsnit for andre samarbejdsvillige virksomheder
14,6 %
Alle andre
35,6 %
8.2. Endelige foranstaltninger
(62)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Kina svarende til enten den konstaterede dumping- eller skadesmargen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen.
(63)
På grundlag af ovenstående fastsættes den sats, hvormed en sådan told vil blive pålagt, som følger:
Virksomhedens navn
Dumpingmargen
Skadestærskel
Antidumpingtoldsats
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Landsdækkende dumpingmargen
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(65)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(66)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told.
(67)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (6) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle antidumpingtoldsatser.
(68)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke havde nogen eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
(69)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er anført i tabellen i artikel 1, stk. 2, med en gennemsnitlig toldsats på 14,6 % i stikprøven, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for alle nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
(70)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige told (endelig fremlæggelse af oplysninger). Alle parterne fik en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
(71)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
9. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(72)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt.
(73)
Såfremt den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, der er sikret svarende til den midlertidige told, endeligt, mens de beløb, der er sikret ud over den endelige antidumpingtold, bør frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af folie af aluminium af tykkelse 0,007 mm eller derover, men under 0,021 mm, uden underlag, kun valset, også præget, i lavvægtsruller af vægt ikke over 10 kg, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7607 11 11 og ex 7607 19 10 (Taric-kode 7607111110 og 7607191010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
CeDo (Shanghai) Ltd., Shanghai
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co.,Ltd., Shanghai
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd., Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd., Shanghai
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd., Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd., Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd., Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd., Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao
14,6 %
B310
Alle andre virksomheder
35,6 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 omhandlede virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 833/2012, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at:
-
den ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. oktober 2010 til 30. september 2011)
-
den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger
-
den faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller den har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan Rådet ved simpelt flertal, efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 14,6 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2013.
A TANÁCS 217/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. március 11.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkének (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a 833/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az ideiglenes intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára.
(2)
Az eljárást azután indították meg, hogy a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (Eurométaux) (a továbbiakban: a panaszos) 2011. november 9-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott a termék dömpingjére és a dömpingből eredő jelentős kárra vonatkozóan, az pedig elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. Az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
1.2. Az eljárás további menete
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Elsősorban egy exportáló gyártó kért és kapott lehetőséget meghallgatásra a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője jelenlétében.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott.
(5)
Az ideiglenes rendelet közzétételét követően három együttműködő kínai exportáló gyártó elmondása szerint nevük elírással jelent meg az ideiglenes rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében. Ennek megfelelően sor került az ideiglenes rendelet helyesbítésének az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) való közzétételére, amelyben a szóban forgó vállalatok neve helyesen szerepelt.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(6)
Az érintett termék legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban: az érintett termék vagy az alumíniumfólia-tekercs). Az érintett termék jelenleg az ex 7607 11 11 és az ex 7607 19 10 KN-kódok alá van besorolva.
(7)
Az érintett termék általában csomagolásra és más háztartási/vendéglátó-ipari célokra használt fogyasztási termék. A termékmeghatározást elfogadták.
(8)
A vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumfólia-tekercsek, az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumfólia-tekercsek, továbbá a Törökországban (az analóg országban) az együttműködő törökországi gyártó által előállított és értékesített alumíniumfólia-tekercsek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
(9)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)-(20) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. MINTAVÉTEL
(10)
A mintavételre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(26) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. DÖMPING
4.1. Piacgazdasági elbánás
(11)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a CeDo (Shanghai) Ltd. (a továbbiakban: a CeDo) megküldte az alaprendelet 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdésében meghatározott kritériumra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos észrevételeit. A vállalat észrevételeiben és a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során vitatta azt a megállapítást, miszerint külföldről érkező finanszírozásról szóló döntésekhez az állam jóváhagyása szükséges és ezért zavart keltett pénzügyi helyzetében. A CeDo szerint az országon kívülről származó hitelek nyilvántartásba vételének végrehajtására vonatkozó kínai szabályok nem gyakoroltak torzító hatást a pénzügyi helyzetére, mivel hitele egy Kínán kívüli kapcsolódó vállalattól érkező csoporton belüli hitelt érintett, és kizárólag a csoporton belüli pénzügyi megfontolásokon alapult. A vállalat továbbá arról számolt be, hogy a kamat és a tőkeösszeg továbbítását automatikusan jóváhagyták.
(12)
A vállalat által nyújtott kiegészítő tájékoztatást és az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően előterjesztett érveket újra megvizsgálva a Bizottság arra jutott, hogy a hitel nyilvántartásba vételének és a visszafizetési jóváhagyás követelményeinek megléte ellenére ebben a csoporton belüli hitel konkrét esetében megállapítható, hogy a vállalat pénzügyi helyzetét nem érte jelentős kár, tekintve, hogy a vállalat a hitelmegállapodás feltételeinek megfelelően visszafizette a kamatot és a tőkeösszeget. Ilyen körülmények között a vállalat teljesíti az alaprendelet 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdésében meghatározott kritériumot.
(13)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)-(53) preambulumbekezdése a fenti módosítás függvényében megerősítést nyer.
4.2. Egyéni elbánás
(14)
Az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (54)-(56) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3. Analóg ország
(15)
Egyetlen félnek sem volt ellenvetése az ellen, hogy Törökországot válasszák analóg országnak a végleges meghatározáshoz.
(16)
Az analóg ország kiválasztására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (57)-(64) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.4. Rendes érték
(17)
A rendes értéket az analóg országban (azaz Törökországban) lévő egyetlen együttműködő gyártó által szolgáltatott adatok alapján számították ki. Így a rendes értéket a belföldi értékesítési árak és egy törökországi gyártó hasonló termékének számtanilag képzett rendes értéke alapján állapították meg.
(18)
A Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (a továbbiakban: a Ningbo Favored) vállalat megkérdőjelezte, hogyan lehetnek kellően reprezentatívak az egyetlen törökországi gyártó adatai ahhoz, hogy az összes kínai exportáló gyártóra vonatkozóan dömpingkülönbözetet állapítsanak meg, és meglepőnek tartotta, hogy a törökországi belföldi árak lényegesen magasabbak az uniós áraknál. Az alumíniumfólia törökországi piaca tekintetében - az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében említettek szerint - Törökország megfelelő analóg országnak tekinthető a belföldi előállítás, az import és az export mennyiségei és értékei alapján. Tekintettel arra, hogy a törökországi piacon magasabbak az árak, mint az Unióban, ez nem döntő szempont a megfelelő analóg ország piacának kiválasztásához. Mindenesetre az árkülönbség részben azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszak során egy fedezeti ponthoz közeli eredményt ért el. Amennyiben az uniós ipar olyan helyzetbe kerül, hogy ésszerű elfogadható nyereséget tud elérni (azaz az ideiglenes rendelet (158) preambulumbekezdésében foglalt 5 %-ot), a törökországi és az uniós piaci árak közötti árkülönbség csökkenni fog.
(19)
A Ningbo Favored vállalat továbbá azt állította, hogy az intézmények nem nyújtottak elegendő tájékoztatást a képzett rendes értékről.
(20)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy - a (70) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - a Bizottság közölt a féllel minden olyan, a rendes érték kiszámításához felhasznált releváns információt, amelyet ki lehetett adni anélkül, hogy megsértenék az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseit, vagyis egyúttal biztosítva, hogy az egyetlen törökországi gyártó által szolgáltatott minden bizalmas adatot ilyenként is kezeljenek, és ne közöljék azokat más felekkel. Az exportáló gyártónak szolgáltatott információk érthetőek voltak, és lehetőséget kínáltak neki arra, hogy megértse az alaprendelet 2. cikkének előírásaival összhangban alkalmazott módszert. Ezenfelül a Ningbo Favored vállalat kérésére szervezett meghallgatás során a Bizottság szolgálatai tájékoztatták a vállalatot arról, hogy a dömpingszámítás céljából a termékkódokat használták, és olyan esetben, amikor a törökországi gyártó nem pontosan ugyanazon terméktípust értékesítette, a rendes érték az ahhoz legközelebb eső, törökországi gyártó által értékesített termék kódja alapján került megállapításra. Végezetül a Ningbo Favored és a mintavételbe bevont többi kínai exportőr részére a végleges eredmények közzétételekor kiegészítő tájékoztatást nyújtottak a képzett rendes érték megállapításáról. Ezért a fenti véleményt el kellett utasítani.
(21)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(72) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5. Exportár
(22)
A Ningbo Favored kérelmezte, hogy a tranzakciónkénti felsorolásban szereplő exportértékesítések értékét a különféle tranzakciók során érvényes tényleges átváltási árfolyam helyett a kérdőívben található havi átváltási árfolyam alkalmazásával váltsák át USA-dollárról kínai valutára. E tekintetben az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjának („Pénznemek átváltása”) megfelelően, amennyiben az árak összehasonlítása árfolyamátváltást igényel, ezt az átváltást az értékesítés időpontjában az átváltási árfolyam felhasználásával kell végezni. Azt is meg kell jegyezni, hogy a kérdőívre vonatkozó instrukciók egyértelműen kihangsúlyozzák, hogy az alkalmazandó összegeket a válaszadó könyvelésében elkönyvelt elszámolási pénznemben kell kifejezni. A vállalat az alkalmazandó átváltási árfolyamról megfelelő tájékoztatást kapott. Ezt a véleményt ezért nem lehetett elfogadni.
(23)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően újabb ellenőrző látogatásra került sor a független importőrök egyikének telephelyén, akire vonatkozóan az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében említett nyereséget megállapították. Következésképp alacsonyabb lett az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti exportárak képzésekor használt haszonkulcs.
(24)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (73)-(75) preambulumbekezdése a fenti módosítás függvényében megerősítést nyer.
4.6. Összehasonlítás
(25)
Az összehasonlítással kapcsolatban nem nyújtottak be idevágó észrevételeket. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76)-(78) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.7. Dömpingkülönbözetek
(26)
A dömpingkülönbözetre vonatkozó észrevételeket nem nyújtottak be. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79)-(81) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(27)
A végleges dömpingkülönbözetet a (23) preambulumbekezdésben említett független importőr nyereségének felülvizsgálata eredményeként és egyes elírások helyesbítését követően (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) állapították meg:
Vállalat neve
Dömpingkülönbözet
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
32,9 %
Egyéb együttműködő vállalatok
34,9 %
Országos dömpingkülönbözet
45,6 %
(28)
Az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében foglalt tények alapján a Kínára vonatkozó országos végleges dömpingkülönbözetet az együttműködő vállalatok legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alkalmazásával határozták meg. Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet 45,6 %.
5. KÁROKOZÁS
5.1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(29)
Az uniós gyártásra és az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. Uniós fogyasztás
(30)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (84)-(86) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. A Kínából származó uniós behozatal
5.3.1. Volumen és piaci részesedés
(31)
A Kínából származó uniós behozatal és a piaci részesedés szintjére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87)-(89) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.2. A dömpingelt behozatal árai és az áralákínálás
(32)
A (47) preambulumbekezdésben foglalt ésszerű magyarázat alapján, az ideiglenes közzétételt követően kapott észrevételek elemzése után az érintett termék ára és az uniós gazdasági ágazat által előállított alumíniumfólia ára közötti összehasonlítás céljából helyénvaló volt elhagyni a kereskedelmi szint kiigazításának alkalmazását. E módszerváltás kis mértékben hatást gyakorolt az áralákínálás szintjére.
(33)
Ezen túlmenően a CeDo csoport áralákínálási szintjét csökkentette a független importőrök haszonkulcsának felülvizsgálata (lásd a (23) preambulumbekezdést). A mintavételbe felvett exportáló gyártó áralákínálási különbözetének súlyozott átlaga azonban továbbra is meghaladja a 7 %-ot.
(34)
A fenti változások kivételével és a dömpingelt behozatal áraira és az áralákínálásra vonatkozó bármely észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(94) preambulumbekezdésében leírt, az áralákínálás kiszámítására irányuló módszertan ezúton megerősítést nyer.
5.4. Az uniós gazdasági ágazat és az azt képviselő uniós gyártók gazdasági helyzete
5.4.1. Előzetes megjegyzések és az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó adatok
(35)
Erre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (95)-(107) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
5.4.2. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(36)
Erre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.5. A kárra vonatkozó következtetés
(37)
A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (109)-(112) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(38)
A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a dömping és a kár közötti okozati összefüggésre vonatkozó ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Következésképpen megerősíthető, hogy a dömpingelt kínai behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése értelmében anyagi kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és nincsenek egyéb olyan ismert tényezők, amelyek a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőnek tekinthetők. Ezért az ideiglenes rendelet (113)-(136) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítést nyernek.
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
7.1. Az uniós gazdasági ágazat
(39)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (138)-(142) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
7.2. Importőrök/nagykereskedők
(40)
Az importáló ágazat együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és az ideiglenes rendelet (146) preambulumbekezdésében már említettek szerint csupán két importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a (23) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság szolgálatai látogatást tettek a legjelentősebb importőrnél (Robinson Young, Egyesült Királyság) a kérdőívre adott válaszainak ellenőrzése céljából. Az ellenőrzés eredményeként sor került az e vállalat által a vonatkozó tevékenységeit illetően megadott jövedelmezőség korrekciójára. Következésképp csökkent a mintavételbe bevont két együttműködő importőr haszonkulcsának súlyozott átlaga. Az együttműködő importőrök nyereségének csökkenése azonban nem volt jelentősnek tekinthető az uniós érdekű elemzés vonatkozásában, mert mindkét nyereségarány (a korrekciót megelőzően és követően is) mérsékelt volt.
(41)
Az egyik együttműködő importőr kifogásolta az ideiglenes rendelet (148) preambulumbekezdésében összefoglalt azon előzetes következtetést, miszerint az intézkedéseknek az importágazat egészére gyakorolt hatása nem aránytalan, hiszen ki kellene lépnie a piacról, amennyiben az intézkedések megerősítést nyernek. Az ideiglenes rendeletből azonban kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat az importágazat kárára visszanyerne bizonyos szerződéseket. Azonban nincs kétség afelől, hogy az érintett termék behozatala - jóllehet a tisztességes verseny alapján és ezért lehetőleg kisebb mértékben - továbbra is az uniós piac szolgálatában fog állni. Ezt szem előtt tartva megerősítést nyer, hogy az importágazat általános hatása nem aránytalan.
(42)
Nem érkeztek további észrevételek vagy információk az importőrök vagy nagykereskedők érdekeivel kapcsolatban. Így az ideiglenes rendelet (143)-(149) preambulumbekezdésében foglalt, e csoportok érdekére vonatkozó ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
7.3. Kiskereskedők és fogyasztók
(43)
A kiskereskedők és fogyasztók érdekeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150)-(153) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
7.4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(44)
A fentiek fényében megerősítést nyernek az uniós érdekre vonatkozó ideiglenes megállapítások, vagyis hogy nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges intézkedések elrendelése ellen.
8. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
8.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(45)
Az ideiglenes megállapítások közzétételét követően a Ningbo Favored tájékoztatást nyújtott be a kárkülönbözet kiszámítására alkalmazott módszertanra vonatkozóan. A vállalat szerint a termékkódok kiigazítása egyenlőtlenségeket okozott. Különösen azt hangsúlyozta, hogy valószínűleg a csomagolási költségek voltak felelősek az adatok torzításáért. A második kérdés a kereskedelem szintje tekintetében tisztességes összehasonlítás érdekében alkalmazott módszerre vonatkozott. Az ideiglenes szakaszban az uniós adatok megoszlottak a kiskereskedelmi és nagykereskedelmi értékesítési csatornák között, ami a Ningbo Favored érvelése szerint jogellenes módon azonban terméktípusonként két irányárat képzett.
(46)
A termékkódok szerkezetének kiigazítására vonatkozó állítást tekintve a szimulációk azt mutatták, hogy a torzítások akkor is bekövetkeznének, ha nem történt volna kiigazítás. A termékkódok szerkezetén végrehajtott változtatások (amelyek valójában a megegyezési ráta és a reprezentativitás javítása érdekében az adatok konszolidációját jelentették) eredményeképp nincsenek torzítások és javult a számítások megbízhatósága. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.
(47)
A Bizottság a Ningbo Favored által a kereskedelem szintje tekintetében tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében ideiglenesen alkalmazott módszerrel kapcsolatban felvetett második kérdést megfelelően elemezte. E tekintetben megállapítást nyert, hogy jóllehet az árak általában eltértek a két értékesítési csatorna között, a jelen esetben nem volt azonosítható vagy következetes minta. Bizonyos esetekben a kiskereskedőknek felszámolt gyártói értékesítési árak alacsonyabbak a nagykereskedőknek felszámolt áraknál, míg más esetekben ennek ellenkezője áll fenn. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy elfogadja azt az állítást, hogy nincs szükség a kereskedelmi szint kiigazítására, miszerint e kiigazítás feltételei nem teljesültek. Következésképp a kár megszüntetéséhez szükséges szint végleges kiszámítása az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat konszolidált árai alapján történt, a kereskedelem szintjének kiigazítása nélkül. E módszerváltás kis mértékben gyakorolt hatást a kárkülönbözetre.
(48)
A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszul a Ningbo Favored azzal érvelt, hogy az áralákínálás kiszámítására alkalmazott módszer hibás és megbízhatatlan, mert - az uniós gazdasági ágazat részéről - annak kiindulópontja a termékkódonkénti előállítási költség helyett a termékkód szerinti uniós értékesítési ár volt. A Ningbo Favored kijelentette, hogy a termékkódonkénti előállítási költséget nem használták fel, mert a bizottsági tisztségviselők nem szorgalmazták, hogy a vállalat a vonatkozó adatokat szolgáltassa, így az eljárást „bizonyíték hiányában” meg kell szüntetni.
(49)
Az alaprendelet azonban nem írja elő, hogy milyen módon kell megállapítani az uniós gazdasági ágazat irányárát. Ennek bevált gyakorlata vagy a termékkódonkénti előállítási költség és az elérendő nyereség összege alapján, vagy a termékkódonkénti gyártelepi eladási ár az uniós piacon független vásárlókra történő alkalmazása és annak a vizsgálati időszakban megvalósult tényleges nyereséggel/veszteséggel történő kiigazítása, valamint a megállapított elérendő nyereség hozzáadása alapján történik. Mindkét módszer megbízható és (a körülményektől függően) felváltva használható. A vizsgálat során a második módszer (azaz a független vásárlóknak felszámított tényleges uniós eladási ár alapján) alkalmazására került sor, mivel nem minden, a mintavételbe bevont uniós gyártó tudta kiszámolni megbízható módon a termékkódonkénti előállítási költséget.
(50)
A fentiek fényében a Bizottság elutasítja azt a megállapítást, miszerint az alkalmazott módszer megbízhatatlan, és hogy az eljárást ezért meg kell szüntetni.
(51)
A CeDo Group szerint az ideiglenes kárkülönbözet kiszámítására használt módszertan nem volt helyénvaló, mert nem vette teljes mértékben figyelembe a CeDo Group szerkezetét. A mintavételbe bevont együttműködő exportáló gyártóhoz kapcsolódó CeDo UK importőr (a továbbiakban: a CeDo [Shanghai]) látja el az uniós piacot a Kínában és az Unióban előállított fóliával, egy kapcsolódó importőrön/kereskedőn keresztül. A vállalat szerint e kapcsolódó importőr SGA-költségeit (értékesítési, általános és adminisztratív költségek) és a haszonkulcsot nem kellett volna levonni a CeDo viszonteladói árából, mivel a verseny az uniós vásárlók szintjén zajlik. A CeDo szerint az eladási árai vásárlói szinten nem károsítanák az uniós gazdasági ágazatot.
(52)
A panaszt emelő uniós gyártóktól érkező számos beadvány megkérdőjelezte a CeDo-nak a saját és az uniós gazdasági ágazat eladási árai közötti különbségre vonatkozó állítását. E kérdést azonban a Bizottság nem tudta tovább vizsgálni, mert a felek által benyújtott információkat a vizsgálat ilyen késői szakaszában nem lehetett ellenőrizni.
(53)
Meg kell jegyezni, hogy a kárkülönbözet kiszámításának célja annak meghatározása, hogy a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez elegendő lenne-e a dömpingkülönbözeten alapulónál alacsonyabb vámmértéknek a dömpingelt behozatal CIF-árára történő alkalmazása. Ezen értékelést a szóban forgó behozatalok CIF-árára kell alapozni, mert az tekinthető az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árával összehasonlítható szintűnek. A kapcsolódó importőrökön keresztül végrehajtott behozatalok esetében a dömpingkülönbözet kiszámításakor követett megközelítés analógiájára, amelyet a kárkülönbözet kiszámítása az alacsonyabb vám kiszabására vonatkozó szabály alkalmazása során a vámmérték meghatározása céljából helyettesíthet, a CIF-ár képzése az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint megfelelően kiigazított, az első független vásárlónak felszámolt viszonteladói ár alapján történik. Másodsorban és az utóbbi észrevételek sérelme nélkül meg kell jegyezni, hogy a CeDo által képviselt módszertan elkerülhetetlenül azt eredményezné, hogy a CeDo az alumíniumfólia uniós előállításának árát alkalmazná, mivel - mint fent említettük - a kapcsolódó importőr/kereskedő ellátta az uniós piacot mind a Kínában, mind pedig az Unióban előállított alumíniumfóliával.
(54)
A CeDo a fenti kérdéshez a végső szakaszban tért vissza. Ezenkívül meghallgatást kért a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtt, amelyet e kérdés megvitatására meg is szerveztek. A CeDo újból hangot adott érveinek és a 2. cikk (9) bekezdésével kapcsolatos fenti magyarázatot is megkérdőjelezte, mondván, hogy a 2. cikk (9) bekezdése az alaprendelet dömpingrendelkezései között szerepel és az nem alkalmazható a kár kiszámításának analógiájára. Az intézmények rámutattak arra, hogy jóllehet a 2. cikk a dömpinggel összefüggő kérdéseket taglalja, a 2. cikk (9) bekezdése az „exportár” alfejezetbe tartozik, és útbaigazítást ad a kapcsolódó importőr általi uniós értékesítés esetén alkalmazandó exportár kiszámításához. Az alaprendelet egyetlen másik rendelkezése sem ad konkrétabb útbaigazítást e tekintetben.
(55)
A CeDo felvetette a Törvényszék által a Kazchrome-ügyben (4) hozott ítélet tárgyát, amely e tekintetben állítólag iránymutatást jelentett, mivel eszerint az áralákínálás kiszámításának leghelyénvalóbb módja a behozatali áraknak a közösségi gazdasági ágazat termékeinek áraival való összehasonlítása mégpedig oly módon, hogy hozzászámítják az összes, egészen a vásárlók telephelyéig felmerült költséget. Meg kell azonban jegyezni, hogy a Bíróság azt is elismerte, hogy e megközelítés nem praktikus, az ítélet pedig egyértelművé teszi, hogy a CIF-árak alkalmazása a kárkülönbözet kiszámításának megfelelő módszere. Ezenfelül a Kazchrome-ügy egy olyan különleges helyzetre vonatkozik, amelyben az uniós piacra elsőként Litvánián keresztül belépő (áthaladó), majd Rotterdamba érkező, s ott vámkezelt áruról van szó. Ebben az esetben a Bizottság úgy határozott, hogy az áralákínálást és az áron aluli értékesítést a vámkezelés utáni ár helyett az áthaladási ponton érvényes ár alapján számítja ki. A jelenlegi vizsgálatban nem ez az eset áll fenn, hiszen nem vitatott, hogy az áralákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítása a CeDo vámkezelést követő CIF-árán alapul. Ezen túlmenően a Bíróság a Kazchrome-ügyben hozott ítéletben egyértelműen az említett konkrét ügyre korlátozta következtetéseit.
(56)
A CeDo továbbá felvetette a tisztességes összehasonlítás kérdését és két WTO-vizsgálóbizottság által készített jelentést (5) is. Az intézmények elégedettek azzal, hogy a CeDo árait a Bizottság szolgálatai állapítják meg, és az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árai (az áralákínálás és az áron aluli értékesítés tekintetében egyaránt) teremtik meg a tisztességes és ésszerű összehasonlítás alapját. Nem szabad elfelejteni azt sem, hogy egy tökéletes összehasonlítás azt jelentené, hogy csak ugyanazon szerződésre vonatkozó ajánlatokat kellene figyelembe venni, mert csak ebben az esetben lennének azonosak az értékesítés feltételei. Mivel nem lehetséges a tökéletes összehasonlítás, az intézmények elégedettek azzal, hogy a vállalat módszertana (amely az évnyi vizsgálati időszakban gyűjtött hasonló termékek átlagárait alkalmazza) tisztességes. E módszer ismertetésére a nyilvánosságra hozatal keretében egyértelműen sor került.
(57)
Ezenfelül a CeDo által képviselt módszer sértené az egyenlő bánásmód elvét a saját és az egyéb, független importőröknek értékesítő, a mintavételbe bevont exportáló gyártó haszonkulcsainak kiszámítása terén. Az egyéb, a mintavételbe bevont exportáló gyártóra alkalmazott módszer CIF-szinten az exportáron alapul, amelybe természetesen nem tartoznak bele az uniós SGA-költségek és az Unióban történő újraértékesítésből származó, a vámkezelést követően fennmaradó nyereség. A Bizottság úgy véli, hogy az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítására vonatkozó adott importár megállapítását ne befolyásolja az, hogy kapcsolatban álló vagy független uniós gazdasági szereplők részére történik-e a kivitel. A Bizottság által követett módszer biztosítja, hogy mindkét helyzet egyenlő bánásmódban részesül. Végül az (53) preambulumbekezdésben már említettek alapján a CeDo által kért megközelítés - különösen e vállalat helyzete tekintetében - azt eredményezi, hogy a két elkülönített funkció, amely keretében a CeDo alumíniumfóliát szállít az uniós piacra, nem válik szét egyértelműen. A CeDo voltaképp elsősorban uniós gyártóként, másodsorban pedig Kínából behozott alumíniumfólia újraértékesítőjeként látja el az uniós piacot. A kárkülönbözet kiszámításának célja nem annak felmérése, hogy a CeDo UK importáló uniós gyártó értékesítései milyen mértékben okoznak kárt az uniós gyártóknak, hanem hogy a CeDo Shanghai vállalatból származó kivitel káros hatást gyakorol-e az alákínálás és az áron aluli értékesítés révén az uniós gyártók áraira. E célból azt az árat kell figyelembe venni, amelyen az érintett terméket értékesítik az Unióba és nem azt az árat, amelyen a behozott anyagokat újraértékesítik az importáló gyártók az Unióban. Ez megfelel a belföldi gyártók által az Unióba történő behozataloknak tulajdonítható kárkülönbözet kiszámításakor alkalmazott megközelítésnek.
(58)
Végezetül meg kell jegyezni, hogy az uniós termelői árakat nemcsak a jóváírások, az engedmények és a visszatérítések, de a jutalékok (az eladási költség egy formája) és a szállítással kapcsolatos költségek levonása révén igazították gyártelepi árszintre. Ennélfogva nem lenne tisztességes összehasonlítani az importőr újraértékesítési árát az uniós gyártelepi árral.
(59)
A fent említett okokból továbbra is fenntartjuk azon állításunkat, miszerint nem fogadható el a CeDo kárkülönbözetének kiszámítására használt módszertan felülvizsgálatának igénye.
(60)
A független importőrök (a (23) preambulumbekezdésben részletezett okokból módosított) haszonkulcsának felülvizsgálata azonban hatást gyakorolt a CeDo kárkülönbözetére, mivel az levonásra kerül a viszonteladói árból. Végül valamennyi áralákínálási különbözetet érintett az ideiglenes szakaszban az elérendő nyereség alkalmazásában vétett kisebb elírási hiba javítása.
(61)
A fentiek alapján a végleges kárkülönbözetek a következőképpen alakulnak:
Vállalat neve
Áron aluli értékesítés
CeDo (Shanghai) Ltd.
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
15,6 %
Súlyozott átlag egyéb együttműködők esetében
14,6 %
Fennmaradó különbözet
35,6 %
8.2. Végleges intézkedések
(62)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban fent levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban egyes alumíniumfólia-tekercsek Kínából származó behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a megállapított dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni.
(63)
A fentiek alapján e vámok mértékének kiszabása a következőképpen alakul:
Vállalat neve
Dömping-különbözet
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
Dömpingellenes vám
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Országos dömpingkülönbözet
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából származó, az említett vállalatok, mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(65)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(66)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(67)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (6) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(68)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(69)
Az új exportőrök és az 1. cikk (2) bekezdésében lévő táblázatban szereplő mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott 14,6 %-os átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel az említett cikk nem alkalmazandó, ha mintavételhez folyamodtak.
(70)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal a feleknek meghatározott időszakot biztosítottak arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(71)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
9. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(72)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék.
(73)
Azokban az esetekben, amikor a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok formájában biztosított összegeket kell véglegesen beszedni, míg az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,007 mm, de kevesebb, mint 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kódok: 7607111110 és 7607191010) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalatok
Vám
TARIC-kiegészítő kód
CeDo (Shanghai) Ltd., Shanghai
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co.,Ltd., Shanghai
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd., Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd., Shanghai
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co.,Ltd., Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd., Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd., Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd., Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao
14,6 %
B310
Minden más vállalat
35,6 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 833/2012/EU rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 14,6 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.