KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 29. april 2014
om statsstøtte SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) gennemført af Grækenland til fordel for Eurobank Group vedrørende: rekapitalisering og omstrukturering af Eurobank Ergasias S.A., omstruktureringsstøtte til Proton Bank gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til Nea Proton Bank og den græske finansielle stabilitetsfonds yderligere rekapitalisering af Nea Proton Bank og afvikling af Hellenic Postbank gennem oprettelse af et overgangsinstitut (»bridge bank«)
(meddelt under nummer C(2014) 2933)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(2014/885/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
og ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. PROCEDURER FOR EUROBANK GROUP (2) (I DET FØLGENDE BENÆVNT »BANKEN« (3))
(1)
Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (4). I maj 2009 blev EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.
(2)
I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.
(3)
Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for Eurobank Group til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (6). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (»statsgaranteret ELA«).
(5)
Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en bro-rekapitalisering på 3 970 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »første bro-rekapitalisering«).
(6)
I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34825 (2012/NN), idet foranstaltningen allerede var gennemført.
(7)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af første bro-rekapitalisering (i det følgende benævnt »Eurobank-indledningsafgørelsen«) (7).
(8)
I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »anden bro-rekapitalisering«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 528 mio. EUR (8). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. december 2012.
(9)
I maj 2013 deltog stabilitetsfonden i udvidelsen af bankens aktiekapital, som det var aftalt i december 2012. Den omlagde første og anden bro-rekapitalisering til egenkapital og foretog en kapitaltilførsel på yderligere 528 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »rekapitaliseringen foråret 2013«).
(10)
Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013.
(11)
Den 31. marts 2014 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital.
(12)
Den 16. april 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Også stabilitetsfondens forpligtelse til fuldt ud at garantere for bankens kommende rekapitalisering blev anmeldt til Kommissionen af de græske myndigheder. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat ønskede at forsyne banken med denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (9).
(13)
Kommissionen afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.
(14)
Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.
1.2. PROCEDURE VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER
1.2.1. Procedure vedrørende Nea Proton Bank
(15)
Den 26. juli 2012 vedtog Kommissionen en afgørelse i statsstøttesag SA.34488 (2012/C), »Støtte til Nea Proton Bank gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til Nea Proton Bank« (10) (i det følgende benævnt »Nea Proton-indledningsafgørelsen«). Ved den afgørelse indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure vedrørende: i) den kapitaltilførsel, der blev ydet af Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund's (i det følgende benævnt »HDIGF«) via dens afviklingsordning og af stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR mellem Proton Banks aktiver og passiver, som var blevet overført til Nea Proton Bank, ii) en tilførsel af startkapital på 250 mio. EUR fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank og iii) en tilførsel af yderligere aktiekapital på 300 mio. EUR fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank, som man forventede, da Nea Proton-indledningsafgørelsen blev vedtaget. Kommissionen opfordrede Grækenland til at fremsætte bemærkninger og fremsende al information, der måtte kunne medvirke til at vurdere støtteforanstaltningerne. I første afsnit i Nea Proton-indledningsafgørelsen beskrives proceduren nøje vedrørende Proton Bank, herunder afviklingen af Proton Bank, stiftelsen af Nea Proton Bank, finansieringen af mankoen og tilførslen af startkapital fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank.
(16)
Den 1. august 2012 indskød stabilitetsfonden yderligere aktiekapital for i alt 230 mio. EUR i Nea Proton Bank.
(17)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland bemærkninger til Nea Proton-indledningsafgørelsen, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden.
(18)
Den 31. december 2012 indskød stabilitetsfonden endnu en gang yderligere aktiekapital for i alt 35 mio. EUR i Nea Proton Bank.
(19)
I maj 2013 igangsatte stabilitetsfonden afhændelsen af Nea Proton Bank.
(20)
Den 12. juli 2013 oplyste de græske myndigheder Kommissionen om bankens hensigt om at købe Nea Proton Bank. Kommissionen svarede den 15. juli 2013.
(21)
Den 15. juli 2013 underskrev banken en bindende aftale med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i Nea Proton Bank for en købspris af 1 EUR, og stabilitetsfonden forpligtede sig til at rekapitalisere Nea Proton Bank forud for salget heraf med et kontant indskud på 395 mio. EUR.
(22)
Den 29. juli 2013 anmeldte de græske myndigheder denne kapitaltilførsel på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank til Kommissionen.
1.2.2. Procedure vedrørende New TT Bank
(23)
Den 6. maj 2013 vedtog Kommissionen en afgørelse i statsstøttesag SA.31155 (2013/C), »Statsstøtte til Hellenic Postbank S.A. gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til overgangsinstituttet New Hellenic Postbank S.A.« (i det følgende benævnt »New TT-indledningsafgørelsen«) (11). Ved den afgørelse indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende: i) en kapitaltilførsel på 500 mio. EUR fra stabilitetsfonden til New TT Hellenic Postbank S.A. (i det følgende benævnt »New TT Bank«, ii) en tilførsel på 4,1 mia. EUR (12) til dækning af det udækkede finansieringsbehov (13), der var resultatet af overførslen af aktiviteterne i Hellenic Postbank S.A. (i det følgende benævnt »TT Bank«) til New TT Bank, iii) en kapitaltilførsel til TT Bank på 224,96 mio. EUR fra Grækenland i form af præferenceaktier i henhold til den græske bankstøtteordning og iv) et tilskud på 0,68 mia. EUR fra HDIGF til aktiverne i T Bank S.A. (i det følgende benævnt »T Bank«), som var blevet overført til TT Bank. Kommissionen opfordrede Grækenland til at fremsætte bemærkninger og fremsende al information, der måtte kunne medvirke til at vurdere omstruktureringsstøtten. I første afsnit af New TT-indledningsafgørelsen beskrives nøje procedurerne vedrørende afviklingen af T Bank ved salg til TT Bank og afviklingen af TT Bank ved stiftelsen af New TT Bank.
(24)
I juni 2013 igangsatte stabilitetsfonden afhændelsen af New TT Bank.
(25)
Den 15. juli 2013 oplyste de græske myndigheder Kommissionen om stabilitetsfondens beslutning om at sælge New TT Bank til banken og begrundelserne for denne beslutning.
(26)
Den 15. juli 2013 underskrev banken en bindende aftale med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i New TT Bank.
(27)
Den 19. juli 2013 fremsendte Grækenland bemærkninger til New TT-indledningsafgørelsen.
2. BESKRIVELSE
2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER
2.1.1. Den græske banksektors situation generelt
(28)
Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelsesgrad på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (14). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og øget kapitalbehovet.
Tabel 1
Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013
Grækenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-vækst, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (skøn)
Kilde:
Eurostat:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (i det følgende benævnt »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (15). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (16). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber.
Tabel 2
Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR)
Banker
Pålydende værdi af GSO'er
Pålydende værdi af statslige lån
Samlet pålydende værdi
PSI-tab på GSO'er
PSI-tab på statslige lån
Samlet bruttotab på PSI
Samlet bruttotab på PSI/Tier-1 kernekapital (17) %
Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver %
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.
(30)
Eftersom de græske banker manglede kapital i betydelig grad som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (18). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank for perioden fra december 2011 til udgangen af december 2014 (i det følgende benævnt »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (19). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, som det er fremgået af 2012-stresstesten.
Tabel 3
Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (dec. 2011)
Samlet bruttotab på PSI
(dec. 2011)
Hensættelser vedrørende PSI
(juni 2011)
Prognoser for akkumuleret
bruttotab for kreditrisiko
Hensættelser til tab på lån
(dec. 2011)
Intern kapitaldannelse
Mål-CT1 (dec. 2014)
Kapitalbehov
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.
(31)
Ifølge MEFP af marts 2012 vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (20). Den græske nationalbank mente kun, at de fire største banker var rentable (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (21). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012.
(32)
De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentetillæg. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (22), hvoraf en stigende del var likviditetsstøtte i en nødsituation (ELA) ydet af den græske nationalbank. De beløb, som disse banker modtog, var særlig store i andet halvår af 2012.
(33)
Efter valget i juni 2012 begyndte det samlede indskud atter at stige. Den samlede finansiering fra Eurosystemet af de græske banker er faldet siden 31. december 2012.
(34)
Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som bankerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (23). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (24).
(35)
I december 2012 fik de fire største græske banker endnu en rekapitalisering af stabilitetsfonden.
(36)
I efteråret 2013 iværksatte den græske nationalbank endnu en stresstest for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie.
(37)
I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren.
(38)
På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån foretog den græske nationalbank en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.
(39)
De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (25) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest.
Tabel 4
Stresstest 2013: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (juni 2013) (1)
Hensættelser til tab på lån
(juni 2013) (2)
PTL for græsk risiko (3)
PTL for udenlandsk risiko (26) (4)
Intern kapitaldannelse (5)
Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6)
Kapitalbehov
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Kilde:
Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42.
(40)
Den 6. marts 2013 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital inden medio april 2014 til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet.
2.1.2. Bankens økonomiske aktiviteter
(41)
Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Øst- og Sydøsteuropa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien og Ukraine). Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og private banking, formueforvaltning, forsikring, finansiering, kapitalmarkedsydelser og andre tjenesteydelser. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 31. december 2012 beskæftigede banken i alt 17 427 personer, hvoraf omtrent halvdelen arbejdede i Øst- og Sydøsteuropa og halvdelen i Grækenland (29).
(42)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 7 336 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 5 781 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (30). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er.
(43)
Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.
Tabel 5
Eurobanks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013
Driftsregnskab
(i mio. EUR)
2010
2011
2012
2013
(inkl. New TT Bank og Nea Proton Bank fra datoen for opkøbet af dem)
Nettorenteindtægt
2 103
2 965
1 461
1 294
Driftsindtægter i alt
2 730
2 226
1 755
1 587
Driftsudgifter i alt
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Indtægter før hensættelser
1 450
1 103
703
516
Tab på kreditrisiko
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Tab på PSI
-6 012
- 363
Andre tab
- 737
- 373
- 522
Nettofortjeneste/tab
84
-5 496
-1 440
-1 157
Udvalgte nøgletal (mio. EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012
31. december 2013 (inkl. New TT Bank og Nea Proton Bank)
Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud)
53 412
48 094
43 171
45 610
Indlån i alt
41 173
32 459
30 752
41 535
Aktiver i alt
87 188
76 822
67 653
77 586
Egenkapital i alt (31)
6 094
875
- 685
4 523
Kilder:
2013: Financial results2013 - Consolidated financial statements, s. 3 og 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 og 2011: Financial results2012 - Consolidated financial statements, s. 3 og 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank-Press Release, Full Year 2011 Results, s. 5 og 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (5 781 mio. EUR (32)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten, og forholdet mellem udlån og indlån nåede 148 % pr. 31. december 2011, mens 42 % af dens balance blev finansieret af Eurosystemet pr. samme dato.
(45)
Ifølge 2013-stresstesten, hvis resultater blev bekendtgjort den 6. marts 2014, anslog den græske nationalbank bankens kapitalbehov til 2 945 mio. EUR i referencescenariet. Det beløb var fratrukket afbødende foranstaltninger, dvs. at det på forhånd var antaget, at banken ville udføre afbødende foranstaltninger i form af afhændelser, som måtte formodes at bidrage til nedbringelsen af kapitalbehovet.
(46)
Til dækning af det identificerede kapitalbehov på 2 945 mio. EUR foreslog banken skærpede afbødende foranstaltninger, som imidlertid kun vil generere en smule mere samlet set end antaget af den græske nationalbank, da den beregnede kapitalbehovet. Disse afbødende foranstaltninger omfatter salg af yderligere aktiver (salg af […] (33), salg af […] % af forsikringsdatterselskab og nedbringelse af deltagelsen i fast ejendom til 20 % af […]) (34).
(47)
Eftersom disse skærpede afbødende foranstaltninger kun kan dække en meget lille del af det identificerede kapitalbehov, besluttede aktionærerne på den ekstraordinære generalforsamling den 12. april 2014 at skride til en kapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR. Forhøjelsen sker i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret og en offentlig aktieemission i Grækenland. Hvis efterspørgslen fra private investorer ikke er tilstrækkelig til at dække hele kapitalforhøjelsen, vil stabilitetsfonden dække differencen ved at tegne de resterende nye aktier på betingelse af bankens forudgående konvertering af eksisterende efterstillede kapitalinstrumenter til aktier.
2.2. BANKENS KØB AF GRÆSKE BANKAKTIVITETER
(48)
Den 15. juli 2013 underskrev banken to bindende aftaler med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i Nea Proton Bank og New TT Bank.
2.2.1. Køb af Nea Proton Bank
Afvikling af Proton Bank og Nea Proton Bank
(49)
Den 9. oktober 2011 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af Proton Bank. Proton Banks licens blev tilbagekaldt af den græske nationalbank, som satte den til afvikling (35).
(50)
På forslag fra den græske nationalbank og efter finansministerens beslutning (36) blev Nea Proton Bank stiftet som et overgangsinstitut og fik overført alle Proton Banks indlån (detail- og bankindskud og statslige indlån), filialnettet og udvalgte aktiver (låne- og sikkerhedsporteføljer). Kapitalfordringer, efterstillet gæld og højrisikolån blev stående i Proton Bank. Stabilitetsfonden tilførte startkapital for 250 mio. EUR (37) til Nea Proton Bank og var eneaktionær. Nea Proton Banks åbningsbalance var ca. 3 mia. EUR.
(51)
Ved udgangen af 2011 beløb Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (38) sig til 1,2 mio. EUR.
Bankens køb af Nea Proton Bank
(52)
Den græske lov om bankafvikling kræver, at stabilitetsfonden afhænder sine aktier i et overgangsinstitut inden to år fra datoen for ministerbeslutningen om stiftelse af det pågældende overgangsinstitut (39). I overensstemmelse med denne forpligtelse og i henhold til MEFP skred stabilitetsfonden til salg af sine aktier i Nea Proton Bank. Stabilitetsfondens finansielle rådgiver kontaktede en bred vifte af potentielle investorer (herunder græske banker, udenlandske banker og finansielle sponsorer), men kun to, nemlig banken og en amerikansk hedgefond, afgav endelige bud. Kun bankens bud blev anset for at være i overensstemmelse med stabilitetsfondens udbudsvejledning (»process letter«) og derfor gyldigt.
(53)
Pr. 31. maj 2013 beløb Nea Proton Banks risikovægtede aktiver sig til 811 mio. EUR og dens lovpligtige kapital til -203 mio. EUR. Samme dag havde Nea Proton Bank behov for en samlet rekapitalisering på 276 mio. EUR for at nå op på 9 % i Tier-1 kernekapital (CT1). Banken betalte kontant 1 EUR for samtlige aktier og stemmerettigheder i Nea Proton Bank. Banken anmodede stabilitetsfonden om at tilføre Nea Proton Bank en kapital på 395 mio. EUR, som ud over de 276 mio. EUR, der var behov for til at bringe Nea Proton Banks solvensgrad tilbage på 9 %, ville sikre den yderligere 119 mio. EUR i reserve til at klare yderligere hensættelser til tab på lån og forventede tab før skat frem til 2016. I henhold til salgsvilkårene forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække Nea Proton Banks kapitalbehov forud for gennemførelsen af transaktionen ved at bidrage med 395 mio. EUR kontant.
2.2.2. Køb af New TT Bank
Afvikling af TT Bank og New TT Bank
(54)
Den 18. januar 2013 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af TT Bank. TT Banks licens blev tilbagekaldt af den græske nationalbank, som satte den til afvikling (40).
(55)
På forslag fra den græske nationalbank og efter finansministerens beslutning (41) blev New TT Bank stiftet som et overgangsinstitut og fik overført aktiver for 10,8 mia. EUR (kontanter, skatkammerbeviser, honorerede lån, detailindskud, central finansiering og GSO'er (42)). Nettoaktiver for i alt 1,2 mia. EUR forblev i TT Bank »i form af« kapitalfordringer, nødlidende lån, TT's skatteaktiver og -passiver og afgifter af enhver slags. Stabilitetsfonden tilførte startkapital for 500 mio. EUR til New TT Bank og var eneaktionær. New TT Banks åbningsbalance var ca. 15,1 mia. EUR.
Bankens køb af New TT Bank
(56)
Som led i MEFP-forpligtelserne skred stabilitetsfonden til salg af sine aktier i New TT Bank. Således opfyldte den også sin forpligtelse til at afhænde sine aktier i dette overgangsinstitut inden to år efter stiftelsen heraf. Stabilitetsfondens finansielle rådgiver kontaktede en bred vifte af potentielle investorer, herunder græske banker, udenlandske banker og finansielle sponsorer. Kun de fire største græske banker afgav endeligt bud, og bankens bud blev foretrukket.
(57)
Banken gav tilsagn om at betale i alt 681 mio. EUR i form af nyudstedte ordinære aktier til køb af New TT Bank. Ifølge tegningsaftalen kunne bankens første betaling justeres på grundlag af en værdiansættelse af nettoværdien (43).
(58)
Derfor godkendte aktionærerne på den ekstraordinære generalforsamling i banken den 26. august 2013 forhøjelsen af bankens aktiekapital med 425 625 000 EUR ved udstedelse af 1 418 750 000 nye ordinære aktier (44) til emissionskurs 0,48 EUR pr. stk. og en nominel værdi af 0,3 EUR pr. stk. Kapitalforhøjelsen blev tegnet fuldt ud af stabilitetsfonden mod et vederlag i naturalier. Dette naturaliebidrag bestod i alle aktierne i New TT Bank, som stabilitetsfonden ejede, til en samlet værdi af 681 mio. EUR. Med denne transaktion øgede stabilitetsfonden sin aktiebeholdning i banken fra 93,5 % til 95,2 %.
2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER
(59)
Banken modtog støtte via kapitalforanstaltningerne A, B1, B2, B3, B4 og C og likviditetsforanstaltningerne L1 og L2. Proton Bank og Nea Proton Bank modtog støtte i henhold til følgende foranstaltninger: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 og NP3. T Bank, TT Bank og New TT Bank modtog støtte i henhold til foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2.
2.3.1. Støtteforanstaltninger bevilget til banken i henhold til den græske bankstøtteordning
(60)
Banken har fået flere former for støtte ifølge den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån.
2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(61)
Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2013 (45) beløb garantierne til banken sig til ca. 13,9 mia. EUR. Pr. den dato havde banken ingen udestående statsobligationslån. Pr. 15. april 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 1 737 mio. EUR og fået statsgarantier for 13,6 mia. EUR i henhold til den græske bankstøtteordning.
(62)
I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 16. marts 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden.
2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning (foranstaltning A)
(63)
I maj 2009 modtog banken en kapitaltilførsel på 950 mio. EUR (46) (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt.
(64)
Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år. I 2010 blev præferenceaktiernes løbetid forlænget og udbyttesatsen forhøjet. Hvis præferenceaktierne fremover ikke indløses inden fem år fra udstedelsen, og der ikke er truffet en beslutning af aktionærerne på generalforsamlingen om indløsningen af dem, vil den græske finansminister forhøje udbyttebetalingen med 2 % om året kumulativt (dvs. en udbyttebetaling på 12 % i år seks, 14 % i år syv osv.).
2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)
(65)
ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for ELA, er […] basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering.
(66)
Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske nationalbank (47). Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i en nødsituation, som nationalbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.
(67)
Pr. 31. december 2011 havde banken fået 14,95 mia. EUR i statsgaranteret ELA (48), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 12 mia. EUR i statsgaranteret ELA.
2.3.3. Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden
(68)
Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 6 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 6
Kapitalstøtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden
Første bro-rekapitalisering - maj 2012 (mio. EUR)
Anden bro-rekapitalisering - dec. 2012 (mio. EUR)
Tilsagnserklæring - dec. 2012
(mio. EUR)
Rekapitaliseringen foråret 2013 - maj 2013 (mio. EUR)
Rekapitaliseringsforpligtelse - april 2014 (mio. EUR)
Foranstaltning
B1
B2
B3
B4
C
Beløb
(mio. EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Første bro-rekapitalisering (foranstaltning B1)
(69)
Betragtning 15-32 til Eurobank-indledningsafgørelsen rummer en detaljeret beskrivelse af den første bro-rekapitalisering i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit.
(70)
Den 20. april 2012 gav stabilitetsfonden banken et brev om, at den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforhøjelse med et beløb af op til 4,2 mia. EUR.
(71)
I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 3,97 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om bro-rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden. EFSF-obligationerne, der blev overført til banken, var med variabel rente og løbetider på henholdsvis seks og ti år og udstedelsesdato den 19. april 2012. Kommissionen havde allerede i betragtning 48 til Eurobank-indledningsafgørelsen fastslået, at bro-rekapitaliseringen, som var afsluttet den 28. maj 2012, var indfrielsen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Begge beløb i tilsagnserklæringen og i den første bro-rekapitalisering var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en samlet kapital på 8 % pr. 31. december 2011, da bro-rekapitaliseringen blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3 dækkede foranstaltning B1 kun en begrænset del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at bro-rekapitaliseringen kun skulle bevare bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted.
(72)
Vedrørende perioden mellem datoen for den første bro-rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første bro-rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden (49).
2.3.3.2. Anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B2)
(73)
Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.
(74)
Derfor blev det nødvendigt med endnu en bro-rekapitalisering. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken.
2.3.3.3. Tilsagnserklæringen af 21. december 2012 (foranstaltning B3)
(75)
I tillæg til den anden bro-rekapitalisering gav stabilitetsfonden den 21. december 2012 banken en tilsagnserklæring om sin deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse og de konvertible instrumenter, der skulle udstedes, med et samlet beløb på op til 528 mio. EUR (foranstaltning B3).
(76)
Summen af de to bro-rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) og det ekstra tilsagnsbeløb fra december 2012 (foranstaltning B3) betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (5 839 mio. EUR (50)).
2.3.3.4. Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(77)
Den 30. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forhøjelse af bankens aktiekapital med et beløb af 5 839 mio. EUR (»rekapitaliseringen foråret 2013«). Banken udstedte derfor 3 789 317 357 nye aktier med en nominel værdi af 0,30 EUR til kurs 1,54 EUR pr. stk.
(78)
Samme dato besluttede generalforsamlingen desuden, at det fulde kapitalbeløb ville blive tilvejebragt af stabilitetsfonden og blive betalt i naturalier, nemlig EFSF-obligationer.
(79)
Derfor tilførte stabilitetsfonden i maj 2013 banken i alt 5 839 mio. EUR i form af ordinære aktier (foranstaltning B4). Det beløb svarer til summen af foranstaltningerne B1, B2 og B3.
(80)
Ved hjælp af rekapitaliseringen foråret 2013 blev den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) omlagt til en permanent rekapitalisering, og forpligtelsen til at tilføre yderligere kapitalstøtte (foranstaltning B3) blev indført.
(81)
Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit, som generalforsamlingen besluttede den 30. april 2012 (51), blev kursen på de nye aktier fastsat til 1,54 EUR pr. stk.
(82)
Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 98,56 %. Imidlertid faldt denne post til 93,55 % i juni 2013, efter at banken havde foretaget endnu en passivstyringsoperation (se afsnit 2.4.5). I august 2013 udstedte banken nye aktier til stabilitetsfonden med henblik på køb af New TT bank, hvorved stabilitetsfondens post steg til 95,23 % (52).
2.3.3.5. Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(83)
Den 6. marts 2014 indberettede den græske nationalbank resultaterne af en stresstest foretaget i anden halvdel af 2013. Den græske nationalbank anførte, at bankens kapitalbehov i referencescenariet ville nå op på 2 945 mio. EUR i perioden 2014-2016.
(84)
Den 31. marts 2014 sendte stabilitetsfonden et brev til banken om, at den både kunne og ville være bagstopper for enhver aktiekapitalforhøjelse, der måtte blive gennemført i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret den 30. marts 2014, i det omfang det var nødvendigt for at opfylde det kapitalbehov, der blev identificeret i stresstesten. Ifølge loven om stabilitetsfonden vil stabilitetsfonden, hvis der ved udgangen af tegningsperioden ikke er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer efter aktierne til den kurs, som stabilitetsfondens almindelige råd har fastsat på grundlag af to uafhængige værdiansættelser, tegne de resterende aktier, forudsat at bankens eksisterende efterstillede kapitalinstrument forinden er blevet konverteret til aktier som bestemt i artikel 6a.
(85)
Den 12. april 2014 godkendte generalforsamlingen en aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR i henhold til loven om stabilitetsfonden og anførte, at emissionskursen ikke kunne være lavere end den nominelle værdi på 0,30 EUR pr. aktie og den mindstekurs, der skulle fastsættes af stabilitetsfonden (53).
(86)
I overensstemmelse med loven om stabilitetsfonden udpegede denne to uafhængige rådgivere til at fastslå bankens værdi. Den 10. april 2014 afsluttede de to rådgivere deres arbejde med hver især at oplyse et værdiinterval for banken. De to intervaller overlapper hinanden i betydelig grad. På baggrund af disse værdiansættelser fastsatte stabilitetsfondens almindelige råd den 14. april 2014 den kurs, der svarede til den mindstekurs, til hvilken bankens nye aktier kan tilbydes investorerne, og den kurs, til hvilken stabilitetsfonden selv vil aftage resten af de nyudstedte aktier om nødvendigt (54). Den 15. april 2014 godkendte den buddet fra et investorkonsortium om at tegne nye aktier for 1,3 mia. EUR til kurs 0,30 EUR pr. stk. (»hjørnestensinvestoren« (55) (56)).
(87)
Den 24. april 2014 bekendtgjorde Eurobank, at man nu indledte en bookbuilding til en kurs af 0,30-0,33 EUR (57). Hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel til at dække hele summen på 2 864 mio. EUR ved en kurs på over 0,30 EUR, vil hjørnestensinvestoren være nødt til at justere sin kurs opad eller annullere sine ordrer, hvilket vil udløse en kompensation. Hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer (herunder fra hjørnestensinvestoren) til at dække hele summen på 2 864 mio. EUR ved en kurs på 0,30 EUR, vil hjørnestensinvestoren få tildelt aktier som den første. Hvis der er en utilstrækkelig efterspørgsel (herunder fra hjørnestensinvestoren) ved en kurs på 0,30 EUR, vil efterstillet gæld blive konverteret til nye aktier. Som bestemt i loven om stabilitetsfonden vil enhver utegnet aktie efter konverteringen af den efterstillede gæld blive tegnet af stabilitetsfonden til samme kurs, nemlig 0,30 EUR pr. stk.
2.3.4. Støtteforanstaltninger til de opkøbte virksomheder
2.3.4.1. Støtteforanstaltninger til Proton Bank og Nea Proton Bank
(88)
Siden 2008 har Proton Bank og Nea Proton Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 7 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 7
Overblik over kapitalstøtteforanstaltninger til Proton Bank og Nea Proton Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Støttebevilgende enhed
Udbetalingsdato
Beløb (mio. EUR)
Proton Banks aktiviteter
Pr1
Kapital i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen: Den græske stats præferenceaktier
Staten
Maj 2009
80
Pr2
Udlån af græske statsobligationer i henhold til den græske foranstaltning med statsobligationslån
Staten
April 2009
78
Pr3
Statsgaranti for obligationer udstedt i henhold til den græske garantiforanstaltning
Staten
Juli 2010
149,4
Nea Proton Banks aktiviteter
NP1
Udækket finansieringsbehov fra PB til NPB
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra PB til NPB (del 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra PB til NPB (del 2)
Stabilitetsfon-den
14.5.2012
259,6
NP1-støtte i alt
1 121,6
NP2
Aktiekapitaltilførsler til NPB i 2011 og 2012
Startkapital
Stabilitetsfonden
9.10.2011
220
Startkapital
Stabilitetsfonden
3.2.2012
30
Startkapital i alt
250
Yderligere aktiekapital
Stabilitetsfonden
1.8.2012
230
Yderligere aktiekapital
Stabilitetsfonden
31.12.2012
35
Yderligere kapital i alt
265
NP2-støtte i alt
515
NP3
Rekapitalisering forud for salget til Eurobank
Aktiekapital
Stabilitetsfonden
28.8.2013
395
2.3.4.1.1. Støtteforanstaltninger til Proton Bank
i) Statslig rekapitalisering modtaget af Proton Bank (foranstaltning Pr1)
(89)
I maj 2009 tilførte Grækenland Proton Bank 80 mio. EUR, hvilket svarede til ca. 4,6 % af dens risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Den kapitaltilførsel skete i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som er en del af den græske bankstøtteordning. Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier.
ii) Statslig likviditetsstøtte modtaget af Proton Bank (foranstaltning Pr2 og Pr3)
(90)
Proton Bank har også fået støtte via garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån, som indgår i den græske bankstøtteordning. I april 2009 modtog Proton Bank græske statsobligationer for 78 mio. EUR (foranstaltning Pr2) og i juli 2010 en statsgaranti for udstedte obligationer med en nominel værdi af 149,4 mio. EUR (foranstaltning Pr3). De statsgaranterede obligationer blev overført til Nea Proton Bank på afviklingsdagen, men de blev annulleret den 5. januar 2012. De græske statsobligationer udløb i december 2011 og blev ikke fornyet.
2.3.4.1.2. Støtteforanstaltninger til Nea Proton Bank
i) Dækning af Nea Proton Banks udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR (foranstaltning NP1).
(91)
I forbindelse med afviklingen af Proton Bank identificerede de græske myndigheder et udækket finansieringsbehov hos Nea Proton Bank, og i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. oktober 2011 blev der betalt 862 mio. EUR fra HDIGF's afviklingsordning til Nea Proton Bank i december 2011. Efter at den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov den 19. januar 2012 til 1 121,6 mio. EUR, betalte stabilitetsfonden (58) den 14. maj 2012 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. april 2012 (59) det resterende beløb på 259,6 mio. EUR. HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden dækkede dermed det udækkede finansieringsbehov.
ii) Kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank i 2011 og 2012 (foranstaltning NP2)
(92)
Stabilitetsfonden ydede statsstøtte til Nea Proton Bank i form af startkapital (ordinære aktier) for 250 mio. EUR betalt i to rater den 9. oktober 2011 og den 3. februar 2012.
(93)
Ifølge den ajourførte omstruktureringsplan for Nea Proton Bank fremsendt den 16. juli 2012, som var den seneste version af planen, der var anmeldt til Kommissionen på tidspunktet for Nea Proton-indledningsafgørelsen, havde Nea Proton Bank brug for yderligere kapital på 300 mio. EUR. Den ekstra kapital var nødvendig, fordi Nea Proton Bank for det første havde lidt tab som følge af PSI-programmet (værdiforringelsestabene i 2011 beløb sig til 146,5 mio. EUR og vedrørte GSO'er, og det yderligere værdiforringelsestab på 22 mio. EUR blev indarbejdet i resultaterne af første kvartal af 2012), og for det andet fordi hensættelserne fra 2011 til 2016 var steget i forhold til det forventede, da Nea Proton Bank blev stiftet.
(94)
Ifølge den ajourførte omstruktureringsplan for Nea Proton Bank fremsendt den 16. juli 2012 skulle disse forventede kapitalbehov dækkes af en forventet kapitaltilførsel på 285 mio. EUR i 2012 og en forventet kapitaltilførsel på 15 mio. EUR i 2014. Reelt endte det med, at stabilitetsfonden tilførte Nea Proton Bank 230 mio. EUR den 1. august 2012 og 35 mio. EUR den 31. december 2012.
iii) Kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank før salget til Eurobank (foranstaltning NP3)
(95)
I henhold til salgskontrakten af 15. juli 2013 havde stabilitetsfonden allerede forpligtet sig til at tilføre 395 mio. EUR til Nea Proton Bank (60). Stabilitetsfonden udbetalte disse 395 mio. EUR den 28. august 2013.
2.3.4.2. Støtteforanstaltninger til New TT Bank
(96)
Siden 2008 har T Bank, TT Bank og New TT Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 8
Overblik over støtteforanstaltninger til T Bank og TT Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Beskrivelse
Støttebevilgende enhed
Dato
Statsstøttebeløb (mio. EUR)
T Banks aktiviteter overført til TT Bank (61)
T
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra T Bank til TT Bank (del 1)
HDIGF
December 2011
450
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra T Bank til TT Bank (del 2)
Stabilitets-fonden
14.2.2013
227
T-støtte i alt
677
TT Bank
TT
Kapitaltilførsel
Kapital i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen: Den græske stats præferenceaktier
Staten
Maj 2009
224,96
New TT Bank (overgangs-institut)
NTT1
Udækket finansieringsbehov fra TT til NTT
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank (del 1)
Stabilitetsfonden
29.1.2013
2 730,8
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank (del 2)
Stabilitetsfonden
14.6.2013
1 001,7
NTT1-støtte i alt
3 732,6
NTT2
Tilførsel af startkapital
New TT Banks startkapital
Stabilitetsfonden
29.1.2013
500
2.3.4.2.1. Støtteforanstaltning til T Bank
Intervention fra HDIGF's afviklingsordning til fordel for T Bank på 677 mio. EUR (foranstaltning T)
(97)
HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden finansierede det udækkede finansieringsbehov, der var opstået som følge af overførslen af aktiviteter fra T Bank til TT Bank, og som repræsenterede forskellen mellem dagsværdien af de aktiver, der blev overført fra T Bank til TT Bank, og dagsværdien af de overførte passiver. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutning af 17. december 2011 blev der fra HDIGF's afviklingsordning betalt 450 mio. EUR (62) svarende til omtrent to tredjedele af det anslåede udækkede finansieringsbehov. Efter færdigberegning af det udækkede finansieringsbehov til 677 mio. EUR betalte stabilitetsfonden (63) den 14. februar 2013 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. april 2012 (64) det resterende beløb på 227 mio. EUR (65) til New TT Bank.
2.3.4.2.2. Støtteforanstaltning til TT Bank
Statslig rekapitalisering modtaget af TT Bank (foranstaltning TT)
(98)
I maj 2009 modtog TT Bank en kapital på 224,96 mio. EUR svarende til ca. 2,9 % af dens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt fra Grækenland. TT Bank modtog kapitaltilførslen i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, der er led i den græske bankstøtteordning. Kapitaltilførslen skete med præferenceaktier.
2.3.4.2.3. Støtteforanstaltninger til New TT Bank
i) Dækning af New TT Banks udækkede finansieringsbehov på 3 732,6 mio. EUR (foranstaltning NTT1)
(99)
Stabilitetsfonden finansierede New TT Banks udækkede finansieringsbehov svarende til forskellen mellem værdien af de aktiver, der blev overført fra TT Bank til New TT Bank, og den nominelle værdi af de overførte passiver. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutning af 18. januar 2013 betalte stabilitetsfonden den 29. januar 20132 730,8 mio. EUR (66) svarende til omtrent to tredjedele af det anslåede udækkede finansieringsbehov. Efter at den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov til 3 732,6 mio. EUR (67), betalte stabilitetsfonden den 14. juni 2013 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 21. maj 2013 det resterende beløb på 1 001,7 mio. EUR til New TT Bank.
ii) Kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden til New TT Bank (foranstaltning NTT2)
(100)
Stabilitetsfonden var eneaktionær i New TT Bank og ydede den statsstøtte i form af startkapital (ordinære aktier) for 500 mio. EUR.
2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN OG DEN NYE FORRETNINGSMODEL
(101)
Den 16. april 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det forklares, hvordan banken som en enhed dannet ved køb af Nea Proton Bank og New TT Bank agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
2.4.1. Indenlandske tjenester
(102)
Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. Mens dens internationale virksomheder udgjorde ca. 26 % af lånene i 2010 (68), var denne andel allerede faldet til 20 % ved udgangen af 2012, og den vil falde yderligere til […] % ved udgangen af 2018 (69).
(103)
Bankens højeste prioritet er at sikre overlevelsen og rentabiliteten i sin græske bankvirksomhed inden udgangen af omstruktureringsperioden (31. december 2018). Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentetillæg samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.
(104)
Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram længe før købet af New TT Bank og Nea Proton Bank. Siden 2010 har banken nedbragt sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Som selvstændig enhed (dvs. uden opkøbet af New TT Bank og Nea Proton Bank) har den skåret antallet af filialer ned fra 564 i juni 2008 til […] i 2014 og desuden nedbragt medarbejderantallet i Grækenland (fra 10 142 i 2008 til 9 037 i 2012) (70).
(105)
I omstruktureringsperioden regner banken med proforma - det vil sige, at Nea Proton Bank og New TT Bank (71) indregnes - at sænke antallet af filialer yderligere fra 645 pr. 31. december 2012 til […] pr. 31. december 2018 og antallet af medarbejdere fra 12 430 til […].
(106)
Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for hele den græske bankvirksomhed med […] % fra 913 mio. EUR om året i 2013 (72) til […] mio. EUR i 2018 (73). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske bankvirksomhed falde til under […] % ved slutningen af omstruktureringsperioden fra 60 % i 2012.
(107)
Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil slanke sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland fra 223 basispoint i 2012 til […] basispoint i 2018 (74). Dette fald i rentespændet skulle primært opnås ved at betale meget lavere renter på aftaleindskud. Ligeledes vil bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde fra 42,9 % af dens samlede aktiver på koncernplan i 2012 til […] % i 2018 (75).
(108)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde til […] % i 2018 (fra 160 % i 2012 og 115 % i 2013) (76), mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret med en Tier-1 kernekapital (CT1) på […] % på koncernplan i 2018 (77) (i stedet for en negativ egenkapital forud for den første bro-rekapitalisering).
(109)
En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån. Ud over skærpede kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse såvel som omlægning af nødlidende lån lægges der i omstruktureringsplanen vægt på håndtering af nødlidende fordringer med oprettelsen af en ny afdeling for afbødende foranstaltninger. Denne afdeling vil få til opgave at omlægge nødlidende fordringer. Den får 30-50 medarbejdere, der er eksperter i afbødende relationsforvaltning (78). Andelen af nødlidende lån vil nå op på […] % på koncernplan i 2015 ([…] % i 2015 for det græske hjemlige marked (79)) og derefter begynde at falde til forventet […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (80) (30 % i Grækenland før gældsafskrivning). Den græske nationalbanks nedskrivninger på lån vil falde fra 1 652 mio. EUR i 2013 til […] mio. EUR i 2018 (81) takket være genopretningen af den græske økonomi.
(110)
Forbedringen af driftseffektiviteten, nedbringelsen af nettorentetillægget og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra 2015 og frem. Banken forventer, at dens tab på konsolideret niveau vil beløbe sig til […] mio. EUR i 2014 og […] mio. EUR i 2015, mens dens indtægter vil beløbe sig til […] mio. EUR, […] mio. EUR og […] mio. EUR i henholdsvis 2016, 2017 og 2018 (82). Dens konsoliderede egenkapitalforrentning vil nå op på […] % i 2018 (83). Rentabilitetsniveauet vil primært blive drevet af det græske marked (med en forrentning af egenkapitalen på […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden), mens […] og […] vil opnå en lavere rentabilitet (henholdsvis […] % og […] %).
2.4.2. International bankvirksomhed
(111)
Banken har allerede påbegyndt nedgearing og omstrukturering af sit internationale net. Den har allerede solgt datterselskaber i Tyrkiet (Eurobank Tefken) og Polen (EFG Polen). Det forretningsmæssige underskud, dvs. forskellen mellem udestående indlån og udlån for et givet datterselskab, i det tilbageværende internationale net er faldet fra 1,7 mia. EUR i 2010 til 0,8 mia. EUR, mens driftsomkostningerne blev nedbragt med 9 % fra 2010 til 2012 (84).
(112)
Banken vil fortsat nedgeare og omstrukturere sit internationale net. Navnlig har banken forpligtet sig til at indskrænke sin portefølje af internationale aktiver til 8,77 mia. EUR inden 30. juni 2017. Banken har også forpligtet sig til yderligere at nedbringe denne portefølje til 3,5 mia. EUR, hvis stabilitetsfonden bliver nødt til at tilføre over en mia. EUR i den kommende aktiekapitalforhøjelse.
(113)
En af de muligheder, som banken har undersøgt ifølge omstruktureringsplanen for at nå dette mål, er at sælge sine aktiviteter i […] (85).
(114)
Disse afhændelser udgør […] % af bankens udenlandske aktiver pr. 31. december 2012. Udenlandske aktiver ville derfor beløbe sig til […] mia. EUR pr. 31. december 2018 med et internationalt net, der fokuserer på […] og […].
(115)
Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår deres finansieringsbehov, og for at fortsætte med at beskytte bankens kapitalposition.
(116)
Derfor planlægger banken at gennemføre et program med væsentlige omkostningsbesparelser i det internationale net, […]. I f.eks. […] vil […] filialer blive lukket, mens personalet vil blive skåret ned med […] ansatte fra 31. december 2012 indtil salget af datterselskabet i […] (86).
(117)
Banken vil reducere sin samlede finansiering af de udenlandske datterselskaber fra 2 mia. EUR i 2012 til […] i 2018 (87), mens egenkapitalforrentningen vil nå op på […] % og […] % i henholdsvis […] og […].
2.4.3. Andre aktiviteter end bankvirksomhed: salg af forsikringer, virksomheder og fast ejendom
(118)
Banken har reduceret sit ejerskab i det datterselskab, der handler med fast ejendom, Eurobank Properties, til under 35 % ved hjælp af en aktiekapitalforhøjelse med en positiv virkning for bankens egentlige kernekapital (88). Banken vil afhænde datterselskabet helt inden 31. december 2018.
(119)
Banken planlægger også at sælge sine forsikringsdatterselskaber inden […].
2.4.4. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer
(120)
Det lykkedes banken at rejse kapital på markedet og derved reducere den statsstøtte, den havde brug for.
(121)
Aktionærerne fik deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013, idet stabilitetsfonden fik 98,56 % af bankens aktier, hvilket kun efterlod 1,44 % til de tidligere aktionærer. Derfor overtog stabilitetsfonden den fulde kontrol med banken i juni 2013. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(122)
I februar 2012 tilbød banken at købe hybridinstrumenter tilbage fra private investorer til en kurs på mellem 40 og 50 % af den nominelle værdi. Denne tilbagekøbspris blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Tilbuddet blev accepteret i et omfang, der svarede til knap 50 % af instrumenternes nominelle værdi, hvilket gav banken et udbytte på 248 mio. EUR (89) efter omkostninger til transaktionen.
(123)
I maj 2013 annoncerede banken endnu en passivstyringsoperation. Banken tilbød kreditorerne mulighed for at konvertere deres værdipapirer fra den lavere kernekapital og supplerende kapital for et udestående på 662 mio. EUR til ordinære aktier til kurs pari. Konverteringskursen blev fastsat, så den svarede til den tegningskurs, som stabilitetsfonden betalte ved rekapitaliseringen foråret 2013 (90). Her accepteredes 48 %. Eftersom indehaverne af obligationer i Lower Tier 1 og Lower Tier 2 konverterede deres værdipapirer til lavere efterstillede instrumenter uden kontant betaling, beløb den rejste kapital sig til 317 mio. EUR.
(124)
Som følge af de to tilbagekøb faldt beholdningen af efterstillet gæld og hybridgæld fra 1 045 mio. EUR pr. 31. december 2011 til 283 mio. EUR pr. 31. december 2013 (91).
2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN
(125)
Grækenland afgav løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre den omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 16. april 2014, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (»tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit.
(126)
For det første har Grækenland afgivet løfte om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (92).
(127)
Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og indlån pr. 31. december 2017 (93).
(128)
Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland forpligtet sig til, at banken ikke vil give dem yderligere kapitalstøtte, medmindre en række forud definerede betingelser er opfyldt. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil foretage en betydelig nedgearing af sine internationale aktiver inden 30. juni 2018 (94).
(129)
Grækenland har afgivet løfte om, at banken vil afhænde sin forsikringsvirksomhed, sit datterselskab, der handler med fast ejendom, og en række værdipapirer og nedbringe størrelsen på sin egenkapitalportefølje. Desuden vil banken undlade at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, med begrænsede undtagelser (95).
(130)
Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledere, få banken til at overholde græske love om selskabsledelse og etablere en effektiv og tilstrækkelig organisationsstruktur (96).
(131)
Grækenland har også lovet, at banken vil styrke sin kreditpolitik for at forebygge enhver forskelsbehandling på ethvert stadium af kreditprocessen og sikre, at beslutninger om ydelse og omstrukturering af lån sigter mod at maksimere bankens rentabilitet. Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil forbedre overvågningen af kreditrisikoen samt omstruktureringen af lånene (97).
(132)
En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (98).
(133)
Endelig har Grækenland afgivet løfte om at indføre yderligere restriktioner for banken såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod at annoncere (99).
(134)
Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.
(135)
I forbindelse med bankens aktuelle kapitaltilførsel afgav Grækenland, eftersom stabilitetsfonden er bagstopper for kapitaltilførslen, desuden et separat løfte om, at landet ville gennemføre de foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 6a i loven om stabilitetsfonden som ændret den 30. marts 2014, hvorved man søger at fordele det resterende udækkede finansieringsbehov hos et givet kreditinstitut på indehaverne af dettes kapitalinstrumenter og andre efterstillede passiver i nødvendigt omfang forud for enhver kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden.
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
3.1. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
(136)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne for bankmeddelelsen fra 2008 (100) blev opfyldt med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1).
(137)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (101). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første bro-rekapitalisering blev erstattet af en permanent rekapitalisering (102), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke skulle forringes i nogen af tilfældene.
(138)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering satte Kommissionen i betragtning 66 til Eurobank-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Eftersom varigheden af bro-rekapitaliseringsperioden var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første bro-rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på tidspunktet, da Eurobank-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.
(139)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere, at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til Eurobank-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første bro-rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til Eurobank-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler imod, at stabilitetsfonden koordinerede alle de fire største græske banker (nemlig banken, Alpha Bank, NBG og Piraeus), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger imod, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.
3.2. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
(140)
Den 26. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om interventionen fra HDIGF's afviklingsordning på 1 122 mio. EUR (foranstaltning NP1) og kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 250 mio. EUR samt de forskellige kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden på i alt 300 mio. EUR (foranstaltning NP2) til fordel for Nea Proton Bank overholdt de generelle forenelighedskriterier og kravene i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen (103) og omstruktureringsmeddelelsen (104) (genoprettelse af langsigtet rentabilitet, byrdefordeling og begrænsning af støtte til det nødvendige minimum, samt begrænsning af konkurrencefordrejning).
(141)
Med hensyn til foranstaltningernes hensigtsmæssighed anførte Kommissionen, at foranstaltningerne var hensigtsmæssige som redningsstøtte.
(142)
Med hensyn til foranstaltningernes nødvendighed bemærkede Kommissionen, at interventionen fra HDIGF's afviklingsordning var nødvendig både med hensyn til beløb og form, mens stabilitetsfondens kapitaltilførsler kun var nødvendige i formen. Men for så vidt angår beløbet for kapitaltilførslerne fra stabilitetsfonden, udtrykte Kommissionen i betragtning 59 til Nea Proton-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt Nea Proton Bank ville kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og hvorvidt en isoleret omstrukturering var den billigste tilgængelige løsning. Kommissionen anførte desuden i betragtning 60 og 61 til Nea Proton-indledningsafgørelsen, at Nea Proton Banks manglende evne til at forrente rekapitaliseringen fra stabilitetsfonden skabte tvivl om, hvorvidt den grundlæggende var en sund bank, og derfor også skabte et behov for en gennemgribende omstrukturering.
(143)
Med hensyn til foranstaltningernes proportionalitet mente Kommissionen, at foranstaltningerne var proportionale som redningsstøtte.
(144)
For så vidt angår genoprettelsen af Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet, udtrykte Kommissionen i betragtning 65 til Nea Proton-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt denne bank kunne gøres rentabel som selvstændig enhed.
(145)
Kommissionen tvivlede på, at den foreslåede omstrukturering var tilstrækkelig i forhold til det nødvendige på grund af den manglende forrentning.
3.3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEW TT BANK
(146)
Den 6. maj 2013 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om tilførslen på 4,1 mia. EUR til dækning af det udækkede finansieringsbehov for de aktiviteter, der blev overført fra TT Bank til New TT Bank (foranstaltning NTT1), kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 500 mio. EUR til New TT Bank (foranstaltning NTT2), kapitaltilførslen på 224,96 mio. EUR i form af præferenceaktier i henhold til den græske bankstøtteordning til TT Bank (foranstaltning TT) samt interventionen fra HDIGF's afviklingsordning på 0,68 mia. EUR til fordel for T Banks aktiver, der blev overført til TT Bank (foranstaltning T), overholdt de generelle forenelighedskriterier og kravene i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen (genoprettelse af langsigtet rentabilitet, byrdefordeling og begrænsning af støtte til det nødvendige minimum samt begrænsning af konkurrencefordrejning).
(147)
Kommissionen fandt, at både foranstaltning NTT2 og NTT1 var hensigtsmæssige og nødvendige i deres form som redningsstøtte. For så vidt angår nødvendigheden af foranstaltning NTT2 med hensyn til beløbets størrelse, mente Kommissionen, der tvivlede på New TT Banks langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, at en omstrukturering af den alene måske ikke var den eneste og billigste tilgængelige løsning (105). Med hensyn til forrentningen af de to foranstaltninger anførte Kommissionen, at dækningen af det udækkede finansieringsbehov var en endelig omkostning uden fremtidige indtægter til modregning, hvilket skabte behov for en gennemgribende omstrukturering (106).
(148)
Med hensyn til de to foranstaltningers proportionalitet mente Kommissionen, at foranstaltning NTT2 og NTT1 var proportionale som redningsstøtte på kort sigt, men krævede i betragtning 79 til New TT-indledningsafgørelsen, at der hurtigt blev truffet foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger.
(149)
For så vidt angår foreneligheden af foranstaltning T, har Kommissionen allerede midlertidigt godkendt den som redningsstøtte den 16. maj 2012 i sin afgørelse om afvikling af T Bank (T Bank-afgørelsen) (107), men kunne ikke give en endelig godkendelse af støtten til T Banks aktiviteter, der blev overført til TT Bank. Kommissionen forlængede i New TT-indledningsafgørelsen (108) sin tilladelse til foranstaltningen som redningsstøtte, indtil den kunne træffe en endelig afgørelse om en ajourført version af omstruktureringsplanen for TT Bank.
(150)
Med hensyn til disse foranstaltningers forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen tvivlede Kommissionen på, at New TT Bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed. Skepsissen skyldtes det begrænsede antal foreslåede foranstaltninger, som New TT Bank skulle træffe for at skabe indtægter i fremtiden, usikkerheden om den frivillige fratrædelsesordning med hensyn til tidsplanen og medarbejdernes accept, manglen på yderligere foranstaltninger til nedbringelse af personaleomkostningerne, manglen på foranstaltninger til rationalisering af filialnettet efter købet af T Bank og en samtidig manglende udnyttelse af potentielle synergieffekter (109).
(151)
I betragtning 90 og 91 til New TT-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen bekymring for, om den ambitiøse nedsættelse af rentetillæggene for eksisterende indskud og forøgelse af lånemargenerne på nye lån kunne gennemføres, uden at New TT Bank mistede et betydeligt antal kunder, og uden usikker långivning. Desuden var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt New TT Bank kunne fordoble sin udlånsportefølje til erhvervskunder, og hvorvidt den med sin manglende ekspertise kunne nå den planlagte kraftige vækststigning i nettorenteindtægten.
(152)
Derfor indtog Kommissionen i betragtning 95 til New TT-indledningsafgørelsen den holdning, at reintegrationen af TT Bank i et større, rentabelt finansielt selskab ville forbedre New TT Banks rentabilitetsudsigter, idet det ville muliggøre en omkostningsrationalisering, omlægning af priser på indskud og nye lån og en større vifte af produkter.
(153)
Da New TT Bank omfattede de økonomiske aktiviteter, som tidligere lå hos TT Bank, herunder T Banks, indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning T og TT rummede en langsigtet løsning på New TT Banks rentabilitet, og opfordrede berørte parter til at fremsende bemærkninger.
(154)
Med hensyn til byrdefordeling mente Kommissionen, at en omstrukturering af New TT Bank alene ville få omstruktureringsomkostningerne til at stige, og tvivlede derfor på, at statsstøtten var begrænset til et minimum. Desuden bemærkede Kommissionen, at der som følge af den manglende forrentning - til trods for at der var opnået et tilstrækkeligt bidrag til byrden fra aktionærer og efterstillede kreditorer, som sandsynligvis var det maksimalt opnåelige - var behov for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærkede også, at det forhold, at en stor del af de lidte tab stammede fra en gældsfritagelse for statens vedkommende, berettigede en lavere forrentning (110).
(155)
Vedrørende konkurrenceforvridning bemærkede Kommissionen, at det enorme støttebeløb, der gik til TT Bank og de overførte aktiviteter fra T Bank, og den manglende forrentning krævede en gennemgribende omstrukturering og indskrænkning af New TT Banks tilstedeværelse på markedet. Mens tabene primært stammede fra beholdningen af GSO'er, bemærkede Kommissionen, at TT Bank havde haft flere GSO'er end andre græske banker i forhold til sin størrelse, og mente, at der her var tale om en uhensigtsmæssig risiko (111). Sluttelig bemærkede den, at selv om New TT Bank fortsat var til stede på markedet i næsten samme omfang som TT Bank førhen, ville konkurrencefordrejningerne være begrænsede takket være New TT Banks forholdsvis beskedne størrelse og fraværet af udenlandske aktiviteter. Kommissionen var imidlertid i tvivl om, hvorvidt der var truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, og mente, at et forbud mod at være prisførende og andre adfærdsrelaterede foranstaltninger kunne være nødvendigt (112).
4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
BEMÆRKNINGER FRA EN GRÆSK BANK
(156)
Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Eurobank-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af Eurobank.
(157)
Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, forklarede denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering - for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling - blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.
5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DE FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURER
5.1. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
(158)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Eurobank-indledningsafgørelsen.
5.1.1. Bemærkninger udarbejdet af den græske nationalbank
(159)
Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed bemærkede den græske nationalbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en Tier-1 kernekapital (CT1), der var fastsat til 10 %, inden juni 2012 og en CT1 fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første bro-rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.
(160)
Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank forbliver på private hænder, vil ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank bliver statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.
(161)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering bemærkede den græske nationalbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne.
(162)
Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller at der forekom kommercielt aggressive handlinger.
5.1.2. Bemærkninger udarbejdet af stabilitetsfonden
(163)
For så vidt angår den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken kreditinstitutterne, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.
(164)
Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.
(165)
Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) de forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.
(166)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering og specifikt niveauet for forrentningen af støtten anførte stabilitetsfonden, at forrentningen var blevet aftalt med repræsentanter for Kommissionen, ECB og IMF. Med det aftalte niveau var der taget højde for, at den første bro-rekapitalisering ville blive omlagt til en permanent rekapitalisering inden 30. september 2012, der blev sat som frist i marts 2012 i MEFP mellem Kommissionen, ECB og IMF og Grækenland.
(167)
Med hensyn til proportionaliteten af den første bro-rekapitalisering bemærkede stabilitetsfonden, at de foranstaltninger, den traf, f.eks. som beskrevet i betragtning (165) til nærværende afgørelse, var tilstrækkelige som beskyttelsesforanstaltninger i lyset af størrelsen af de modtagne støttebeløb og den langvarige redningsperiode. Desuden anførte stabilitetsfonden, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltog i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse personer om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed.
5.2. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
(168)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Nea Proton-indledningsafgørelsen.
5.2.1. Bemærkninger udarbejdet af den græske nationalbank
(169)
Den græske nationalbank bemærkede, at Nea Proton Bank som et overgangsinstitut ejet af stabilitetsfonden ikke kunne fremsende en langsigtet forretningsplan som selvstændig enhed. Desuden bemærkede den græske nationalbank, at den nøje fulgte gennemførelsen af den forretningsplan, der var udarbejdet af stabilitetsfonden for Nea Proton Bank og fremsendt til Kommissionen, for at sikre, at Nea Proton Bank kunne sælges inden for den lovbestemte periode.
(170)
Med hensyn til væksten i rentabiliteten påpegede den græske nationalbank, at størstedelen af væksten forventedes at komme i løbet af 2013 (når nettorenteindtjeningen forventedes at stige til 55,3 mio. EUR sammenlignet med 22,7 mio. EUR i 2012), at den primært ville stamme fra nedbringelsen af de samlede renteudgifter, og at den ville være resultatet af to faktorer, nemlig en roll-over af aftaleindskud, som tidligere gav en høj rente på bedre vilkår, og en reduktion på 30 % af de samlede udeståender på indskudskonti i første halvdel af 2012. Desuden understregede den græske nationalbank, at nettorenteindtægten fra 2013 ville stige stabilt og ikke rejse nogen tvivl om Nea Proton Banks evne til at nå målet.
5.2.2. Bemærkninger udarbejdet af stabilitetsfonden
(171)
Med hensyn til nødvendigheden af foranstaltningerne til fordel for Nea Proton Bank bemærkede stabilitetsfonden, at den græske nationalbank var den rette myndighed til at træffe en hvilken som helst afviklingsforanstaltning, og at stabilitetsfonden tilførte det nødvendige minimum af kapital i reguleringsøjemed.
(172)
Med hensyn til genoprettelsen af Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet henviste stabilitetsfonden til afviklingsrammen, ifølge hvilken stabilitetsfonden skulle sælge Nea Proton Bank inden to år, og var enig med Kommissionen i, at Nea Proton Bank kunne indgå i en større og rentabel enhed. Selv om omstruktureringsplanen for Nea Proton Bank var baseret på en model for en selvstændig enhed, forklarede stabilitetsfonden, at dens mål var at lette salget af denne bank ved at gøre den mere attraktiv i investorernes øjne og forbedre dens finansielle resultater. Stabilitetsfonden bemærkede, at kapitaltilførslerne ikke alene gjorde det muligt for Nea Proton Bank at overholde minimumskravet til solvensgrad, men også at forbedre sin finansielle stilling og gøre sig selv mere attraktiv for andre små banker med hensyn til en eventuel fusion. Stabilitetsfonden bemærkede også, at den ekstra kapitaltilførsel havde været nødvendig for at dække værdiforringelsestabene som følge af PSI-programmet og de øgede hensættelser til tab på lån.
(173)
Stabilitetsfonden bemærkede, at Nea Proton Bank havde forbedret sine finansieringsomkostninger og indskydernes loyalitet. Nea Proton Banks afhængighed af Eurosystemet faldt i løbet af 2012, og den forbedrede sin likviditet. Den yderligere kapitaltilførsel havde bidraget til at sænke renten på indskud og forbedre rentetillægget. Nea Proton Bank havde allerede omlagt priserne på en del af sin udlånsportefølje ved hjælp af risikobaseret prissætning med rentesatser, der lå en del over finansieringsomkostningerne. Desuden ville den planlagte vækst i nettorenteindtægten blive realiseret ved hjælp af en konservativ ekspansion på erhvervskundemarkedet og ved at øge porteføljens kvalitet.
(174)
Stabilitetsfonden bemærkede, at Nea Proton Bank i 2012 havde nedbragt sine driftsomkostninger væsentligt, at dens kun to datterselskaber ville indstille driften, at dens deltagelse i forsikringsvirksomhed blev indskrænket i betydeligt omfang, og at dens ejendomshandelsaktiviteter ville blive lukket.
(175)
Endelig bemærkede stabilitetsfonden, at konkurrencefordrejningerne ville blive begrænset takket være Nea Proton Banks beskedne andel af de samlede bankaktiver i Grækenland og det forhold, at den ikke overvejede en aggressiv indlånspolitik.
5.3. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEW TT BANK
(176)
Den 19. juli 2013 fremsendte finansministeriet sine bemærkninger til New TT-indledningsafgørelsen.
(177)
Med hensyn til nødvendigheden af foranstaltning NTT1 tilføjede finansministeriet, at den nøjagtige værdi af aktiver og passiver, som blev overført til New TT Bank, var defineret på baggrund af de eksterne revisorers rapport i overensstemmelse med artikel 63E, stk. 6, i lov nr. 3601/2007.
(178)
For så vidt angår nødvendigheden af foranstaltning NTT2, bemærkede finansministeriet, at det andet tilpasningsprogram for Grækenland (revision 2, maj 2013) krævede salg af New TT Bank til en tredjepart inden 15. juli 2013.
(179)
Med hensyn til forrentningen af de to foranstaltninger NTT1 og NTT2 bemærkede finansministeriet, at stabilitetsfonden, som dækkede det udækkede finansieringsbehov indtil 31. december 2013 i stedet for HDIGF, fik en privilegeret plads foran de øvrige kreditorer i tilfælde af afvikling af de aktiver, der forblev hos TT Bank, og at kun medarbejdernes krav på 50 % af deres løn kom før stabilitetsfondens fordringer. Den bemærkede derfor, at udbyttet af afviklingen af sådanne aktiver primært ville gavne stabilitetsfonden og dermed reducere de omkostninger, som staten skulle bære.
(180)
Med hensyn til genoprettelse af New TT Banks langsigtede rentabilitet bemærkede finansministeriet, at New TT Bank som et overgangsinstitut skulle sælges inden to år efter stiftelsen heraf i overensstemmelse med artikel 63E i lov nr. 3601/2007. Salget af New TT Bank ville i tråd med MEFP fra maj 2013 blive gennemført inden 15. juli 2013 og dermed sikre dens aktiviteters rentabilitet på langt sigt.
6. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER
6.1. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
6.1.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb
(181)
Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I henhold til denne bestemmelse er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.1.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3)
(182)
Kapitaltilførslen på 80 mio. EUR fra den græske stat til Proton Bank i maj 2009 (foranstaltning Pr1), de græske statsobligationer for 78 mio. EUR, som Proton Bank fik i april 2009 (foranstaltning Pr2), og statsgarantien til Proton Bank for udstedte obligationer med en nominel værdi på 149,4 mio. EUR i juli 2010 (foranstaltning Pr3) blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (113). I afgørelsen om godkendelse af denne ordning konkluderede Kommissionen, at de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til ordningen, ville udgøre statsstøtte.
(183)
Som konkluderet i betragtning 38 til Nea Proton-indledningsafgørelsen rummer Nea Proton Bank også Proton Banks aktiviteter. Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 har gavnet Nea Proton Bank, idet de bidrog til stabilisering og fortsættelse af de økonomiske aktiviteter, som blev overført til dem, og uden hvilke de ikke længere ville findes. Derfor mener Kommissionen, at de har gavnet de økonomiske aktiviteter, som blev overført til Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov hos Nea Proton Bank (foranstaltning NP1)
(184)
I betragtning 31-37 til Nea Proton-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NP1, interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 38 til samme afgørelse betragtede Kommissionen Nea Proton Bank som den økonomiske modtager af denne foranstaltning, idet Nea Proton Bank rummer Proton Banks økonomiske aktiviteter, som fortsat eksisterer takket være støtten.
6.1.1.3. Forekomst af statsstøtte i tilførslen af startkapital fra stabilitetsfonden og yderligere aktiekapital fra stabilitetsfonden i 2012 (foranstaltning NP2)
(185)
I betragtning 41-43 til Nea Proton-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at stabilitetsfondens kapitaltilførsel på 250 mio. EUR og de yderligere kapitaltilførsler, der forventedes på tidspunktet for afgørelsen, der beløb sig til i alt 300 mio. EUR, udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Som nævnt i betragtning (93) til nærværende afgørelse bidrog stabilitetsfonden i sidste ende med yderligere 265 mio. EUR i 2012 ud af de mulige ekstra 300 mio. EUR, hvilket bringer den samlede rekapitalisering i 2011 og 2012 op på 515 mio. EUR (foranstaltning NP2).
6.1.1.4. Forekomst af statsstøtte i kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank forud for salget af denne til banken (NP3)
(186)
Kommissionen mener, at kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank forud for salget af denne til banken, der beløb sig til 395 mio. EUR, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
(187)
Kapitaltilførslen blev leveret af stabilitetsfonden, som er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland til at støtte banker og således er oprettet ved hjælp af statslige midler. Desuden er foranstaltningen af selektiv karakter, eftersom kapitaltilførslen kun ydes til Nea Proton Bank.
(188)
Endvidere giver interventionen Nea Proton Bank en klar fordel, eftersom den sikrer bankvirksomhedens overlevelse. Uden kapitaltilførsel ville Nea Proton Bank med sin dybt negative kapital være gået konkurs. Under sådanne omstændigheder ville det ikke have været muligt at sælge Nea Proton Bank og integrere den i en større enhed. Desuden overholder rekapitaliseringen ikke det markedsøkonomiske investorprincip. Tværtimod muliggjorde rekapitaliseringen på 395 mio. EUR, at Nea Proton Bank kunne sælges for 1 EUR. En privat investor ville have valgt ikke at foretage en rekapitalisering og lade Nea Proton Bank gå konkurs og dermed spare 395 mio. EUR.
(189)
Nea Proton Bank konkurrerer med andre banker, herunder datterselskaber af udenlandske banker, som driver virksomhed i Grækenland eller er potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Derfor har kapitaltilførslen en virkning for samhandelen mellem medlemsstaterne og er potentielt konkurrencefordrejende.
(190)
Kommissionen konkluderer, at kapitaltilførslen på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Støttemodtager af foranstaltning NP3
(191)
Som allerede forklaret i betragtning 188 anser Kommissionen Nea Proton Bank for at være støttemodtageren af kapitaltilførslen på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank, idet støtten gjorde det muligt for den at videreføre sine økonomiske aktiviteter hos banken.
(192)
Med hensyn til hvorvidt salget af Nea Proton Bank indebærer statsstøtte til banken i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, skal Kommissionen vurdere, om visse krav er opfyldt. Den skal navnlig undersøge, om i) salgsprocessen var åben og ikkediskriminerende, ii) salget foregik på markedsvilkår, og iii) pengeinstituttet eller staten maksimerede salgsprisen på de involverede aktiver og passiver.
(193)
Banken erhvervede aktierne i Nea Proton Bank, fordi den indsendte det eneste gyldige bud i forbindelse med den ikkediskriminerende udbudsprocedure, som andre banker og pengeinstitutter kunne deltage i. En finansiel rådgiver fra stabilitetsfonden kontaktede en lang række banker, pengeinstitutter og sponsorer, og kun fire udviste interesse i at købe Nea Proton Bank, og heraf indsendte kun to et endeligt bud, nemlig banken og en hedgefond (114). Bankens tilbud var det eneste, som overholdt stabilitetsfondens udbudsvejledning.
(194)
Fordi den finansielle rådgiver kontaktede et stort antal banker og på forhånd havde opstillet krav og en tidsfrist, man skulle overholde, hvis buddene skulle være gyldige, mener Kommissionen, at udbuddet var åbent og ikkediskriminerende. Kommissionen konkluderer derfor, at udbudsproceduren tillader den at udelukke forekomsten af statsstøtte til køberen.
(195)
Banken betalte én euro for købet, og stabilitetsfonden afgav løfte om at rekapitalisere Nea Proton Bank forud for salget af den. Denne negative pris (når man tager højde for rekapitaliseringen af Nea Proton Bank lige før salget) udelukker ikke, at salgsprisen afspejler virksomhedens markedsværdi (115), eftersom Nea Proton Bank havde en klart negativ nettokapital og forventedes fortsat at give tab. Kommissionen har ingen grund til at tro, at det afgivne bud og den erlagte pris ikke afspejlede markedsprisen på virksomheden. Som følge heraf konkluderer Kommissionen i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og sin egen afgørelsespraksis (116), at salgsprisen var markedsprisen, og at den kan udelukke statsstøtte til banken.
6.1.1.5. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb
(196)
På baggrund af betragtning (182)-(190) mener Kommissionen, at foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3, NP1, NP2 og NP3 alle opfylder de betingelser, der er fastlagt i traktatens artikel 107, stk. 1, og udgør statsstøtte. Med hensyn til foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 konkluderer Kommissionen, eftersom de bidrog til den fortsatte eksistens af Proton Banks aktiviteter, som senere blev overført til Nea Proton Bank, at de kan anses for også at gavne Nea Proton Bank, som rummer disse aktiviteter. Som allerede anført i betragtning (184) er støttemodtageren af foranstaltning NP1 Nea Proton Bank, som rummer de overførte aktiviteter fra Proton Bank. Desuden er Nea Proton Bank også støttemodtager af foranstaltning NP2 og NP3.
(197)
Derfor konkluderer Kommissionen, at Nea Proton Banks aktiviteter har fået statsstøtte i form af kapitalforanstaltninger for 2 111,6 mio. EUR (foranstaltning Pr1, NP1, NP2 og NP3), statsgarantier for 149,4 mio. EUR (foranstaltning Pr2) og græske statsobligationer for 78 mio. EUR (foranstaltning Pr2) som vist i tabel 9.
Tabel 9
Overblik over den samlede støtte til Proton Bank og Nea Proton Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Støttebeløb (mio. EUR)
Proton Banks aktiviteter
Pr1
Rekapitalisering
80
Nea Proton Banks aktiviteter
NP1
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra PB til NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalisering
515
NP3
Rekapitalisering
395
Kapitalstøtte ydet i alt
2 111,6
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Proton Banks aktiviteter
Pr2
Statsobligationslån
78
Pr3
Garanti
149,4
Likviditetsstøtte ydet i alt
227,4
6.1.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(198)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(199)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (117) og bankmeddelelsen fra 2013 (118).
(200)
Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (119) anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(201)
Hvis statsstøtte skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal den opfylde de generelle forenelighedskriterier:
a) hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
b) nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
c) proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal afvejes nøje mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.
(202)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(203)
Rekapitaliseringsmeddelelsen (120) indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
(204)
Endelig har Kommissionen forklaret i sin omstruktureringsmeddelelse (121), hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 7.
6.1.3. Forenelighedsvurdering af støtteforanstaltningerne i henhold til bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.1.3.1. Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008
(205)
Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning. Foranstaltningerne i henhold til denne ordning er allerede blevet vurderet til at være forenelige med det indre marked i Kommissionens afgørelse af 19. november 2008.
6.1.3.2. Foranstaltning NP1 og NP2's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(206)
Kommissionen godkendte foranstaltning NP1 og NP2 som redningsstøtte i Nea Proton-indledningsafgørelsen. Men som nævnt i betragtning (142) udtrykte Kommissionen sin tvivl om nødvendigheden af beløbsstørrelsen for foranstaltning NP2, med hensyn til hvorvidt Nea Proton Bank ville kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og satte derfor spørgsmålstegn ved, at en isoleret omstrukturering var den billigste tilgængelige løsning. Denne tvivl blev bortvejret af salget af Nea Proton Bank til banken den 15. juli 2013. Eftersom Nea Proton Bank blev solgt i en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure til banken, anses den pris, som banken betalte, for at være markedsprisen. Som følge deraf var størrelsen af den kapitaltilførsel, som staten foretog før salget, nødvendig for et vellykket salg. Integrationen af Nea Proton Bank i bankens aktiviteter vil løse Nea Proton Banks problemer med den langsigtede rentabilitet i lyset af den omstruktureringsplan, som bankens fremlagde for Kommissionen.
6.1.3.3. Foranstaltning NP3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.1.3.3.1. Hensigtsmæssighed
(207)
For så vidt angår hensigtsmæssigheden af foranstaltning NP3 - stabilitetsfondens kapitaltilførsel på 395 mio. EUR i Nea Proton Bank før salget heraf til banken - mener Kommissionen, at foranstaltningen er hensigtsmæssig, fordi den bidrog til, at Nea Proton Banks aktiviteter overlevede. Disse aktiviteter ville ikke have kunnet fortsætte uden støtten fra stabilitetsfonden, idet Nea Proton Bank havde en negativ egenkapital på tidspunktet for salget af den til banken og fortsatte med at lide tab. Ingen bank ville have købt Nea Proton Bank uden en forudgående rekapitalisering. Foranstaltningen sikrer derfor, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltningen er egnet som redningsstøtte.
6.1.3.3.2. Nødvendighed
(208)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at en kapitaltilførsel skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(209)
Som den græske nationalbank anførte i sit brev af 19. juli 2013, kunne en afvikling af Nea Proton Bank have fået en afsmittende virkning, sat gang i en ny systemisk krise og undermineret den tillid, som netop var blevet genskabt til banksystemet efter gennemførelsen af rekapitaliseringsprocessen. Kommissionen finder, at disse faktorer for finansiel stabilitet understøtter nødvendigheden af foranstaltning NP3.
(210)
For så vidt angår størrelsen af interventionen, var tallet 395 mio. EUR fastlagt ved en åben og ikkediskriminerende udbudsprocedure. Banken har foretaget en due diligence-undersøgelse af Nea Proton Bank. Bankens bud, som forudsatte rekapitaliseringen på 395 mio. EUR forud for købet af Nea Proton Bank, var beregnet til at kunne opfylde minimumskravet til solvensgrad på 9 % og gøre det muligt at foretage hensættelser for yderligere 119 mio. EUR til forventede yderligere tab på lån og forventede tab før skat frem til 2016. Kommissionen konkluderer, at støtten på 395 mio. EUR var nødvendig.
(211)
Med hensyn til forrentningen af støtten vil stabilitetsfonden, da salgsprisen blev fastsat til 1 EUR, ikke få penge tilbage. Dens bidrag er det samme som et tilskud. Som angivet i punkt 44 i rekapitaliseringsmeddelelsen kan en utilstrækkeligt forrentet rekapitalisering kun godtages i tilfælde af nødlidende banker, som ikke kan betale renter. Kommissionen mener, at det er tilfældet for Nea Proton Bank. Den manglende forrentning udløser behovet for en gennemgribende omstrukturering i overensstemmelse med rekapitaliseringsmeddelelsen.
(212)
Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen er nødvendig som redningsstøtte med hensyn til både beløb og form for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed.
6.1.3.3.3. Proportionalitet
(213)
Kommissionen bemærker, at Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter er blevet overført til banken i forbindelse med fusionen, hvorved Nea Proton Bank blev indlemmet i banken. Det forhold, at støtten redder disse økonomiske aktiviteter, kunne teoretisk set skabe konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærker dog Nea Proton Banks beskedne størrelse og salgsproceduren, hvor konkurrenterne havde lejlighed til at byde på Nea Proton Bank. Desuden vil Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter umiddelbart efter overdragelsen være fuldt integreret i banken og ophøre med at eksistere som separat økonomisk aktivitet eller konkurrent. Kommissionen konkluderer derfor, at støtten ikke medfører uberettigede fordrejninger af konkurrencen.
6.1.3.3.4 Konklusion vedrørende foranstaltning NP3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(214)
Kommissionen konkluderer således, at foranstaltning NP3 er hensigtsmæssig, nødvendig og i lyset af den forventede gennemgribende omstrukturering af banken, hvori Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter nu indgår, proportional i forhold til det tilsigtede mål.
6.1.4. Støtteforanstaltningens forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
(215)
I betragtning 60, 61, 78 og 79 til Nea Proton-indledningsafgørelsen vedrørende foranstaltning NP1 og NP2 bemærkede Kommissionen, at Nea Proton Bank sandsynligvis ikke ville kunne forrente statsstøtten, den havde modtaget, og understregede, at den manglende forrentning udløste behovet for en gennemgribende omstrukturering. I betragtning (211) bemærkede Kommissionen vedrørende forrentningen af foranstaltning NP3, at stabilitetsfonden ikke får nogen af de 395 mio. EUR tilbage, som den tilførte Nea Proton Bank lige før salget heraf (foranstaltning NP3), fordi salgsprisen blev sat til 1 EUR. Desuden får den græske stat ikke noget tilbage fra de præferenceaktier, der blev udstedt til den i maj 2009, eftersom de fordringer, der knyttede sig dertil, gik tabt i den afviklede Proton Bank. Kommissionen konkluderer derfor, at den manglende forrentning udløser behovet for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.1.4.1. Sikring af langsigtet rentabilitet i Nea Proton Banks aktiviteter gennem et salg
(216)
Ifølge punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen skal det overvejes, når et nødlidende kreditinstitut ikke troværdigt kan sikre sin overlevelse på langt sigt, at foretage en velordnet afvikling eller sælge det på auktion. Medlemsstaterne kan derfor tilskynde til, at urentable aktører forsvinder fra markedet, og samtidig sørge for, at deres udtræden fra markedet af hensyn til den finansielle stabilitet sker inden for en passende tidsramme.
(217)
I Nea Proton-indledningsafgørelsen rejste Kommissionen alvorlig tvivl om, hvorvidt Nea Proton Bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og påpegede de synergieffekter, som kunne opnås ved at integrere den i en stor finansiel enhed.
(218)
I så henseende præciseres det i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette den langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at opsuge overførslen af den nødlidende bank, og til at genskabe markedets tillid. I overensstemmelse med MEFP skulle der desuden ske en yderligere konsolidering i banksektoren, og stabilitetsfonden skulle sælge Nea Proton Bank inden 15. juli 2013.
(219)
Som anført i afsnit 7.5.2 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at Nea Proton Banks aktiviteter var blevet overført til banken, gør det derfor muligt at genoprette dens langsigtede rentabilitet. Det forhold, at Nea Proton Bank er fuldt integreret i banken og forsvinder som selvstændig konkurrent, udgør den gennemgribende omstrukturering, der er nødvendig som følge af den utilstrækkelige forrentning af statsstøtten.
6.1.4.2. Egetbidrag og byrdefordeling
(220)
I Nea Proton-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt omstruktureringsomkostningerne var begrænset til et minimum. Denne tvivl skyldtes den iagttagelse, at Nea Proton Bank ikke kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed uden at pådrage sig høje omkostninger. Integrationen af Nea Proton Bank i banken, som er en større enhed med it-infrastruktur og en risikostyringsstruktur, bortvejrer denne tvivl. Salget til banken bidrager til at begrænse omstruktureringsomkostningerne til et minimum.
(221)
Med hensyn til aktionærernes og de efterstillede kreditorers bidrag til omstruktureringsomkostningerne har Kommissionen allerede i betragtning 77 til Nea Proton-indledningsafgørelsen fastslået, at aktionærerne og de efterstillede kreditorer ikke blev flyttet med til Nea Proton Bank, men forblev i Proton Bank, dvs. enheden, der var under afvikling. Kommissionen mente således, at der var sikret et tilstrækkeligt byrdebidrag fra aktionærer og efterstillede kreditorer.
6.1.4.3. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(222)
Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes det i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen, at »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«
(223)
Med hensyn til det modtagne støttebeløb bemærker Kommissionen det samlede modtagne støttebeløb i form af kapital for 2 111,6 mio. EUR (Pr1, NP1, NP2 og NP3) ud over statslig likviditetsstøtte for 149,4 mio. EUR (Pr3) og græske statsobligationer for 78 mio. EUR (Pr2). Foranstaltning Pr1 svarede til 4,6 % af Proton Banks risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Foranstaltning NP1, dvs. dækningen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af aktiviteterne fra Proton Bank til Nea Proton Bank, svarede til ca. 36 % af Proton Banks risikovægtede aktiver ved udgangen af 2010 eller 84 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver på tidspunktet for stiftelsen af den. Startkapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank, som var led i foranstaltning NP2, svarede til ca. 18,8 % af sidstnævntes risikovægtede aktiver på tidspunktet for stiftelsen af den. De yderligere kapitaltilførsler, som var led i foranstaltning NP2, svarede til ca. 34,2 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (baseret på data fra 31. december 2012 (122)). Som anført i betragtning 80 til Nea Proton-indledningsafgørelsen repræsenterede foranstaltning NP1 og NP2 over 50 % af Proton Banks risikovægtede aktiver eller over 130 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver. Aktiekapitaltilførslen forud for salget til banken, dvs. foranstaltning NP3, svarede til ca. 48,7 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (baseret på data fra 31. maj 2013). Sådanne støttebeløb i kombination med manglen på forrentning kræver en kraftig indskrænkning af støttemodtagerens tilstedeværelse på markedet.
(224)
For så vidt angår det marked, hvorpå Nea Proton Bank drev virksomhed, påpegede Kommissionen i betragtning 82 til Nea Proton-indledningsafgørelsen, at Proton Bank var en meget lille bank (ca. 1 % i markedsandel af de græske bankers samlede aktiver), hvorfor Proton Banks aktiver og passiver, der blev overført til Nea Proton Bank, var af en forholdsvis beskeden størrelse i forhold til det græske banksystem. Derfor konkluderede den, at konkurrencefordrejningerne som følge af statsstøtten til Nea Proton Bank trods det exceptionelt store støttebeløb kunne anses for at være begrænsede.
(225)
Desuden blev Nea Proton Banks aktiviteter tilbudt konkurrenterne i et åbent udbud. Efter salget ophørte Nea Proton Bank med at eksistere som selvstændig enhed, da den blev fuldt integreret i banken.
(226)
Kommissionen konkluderer, at der med Nea Proton Banks beskedne størrelse, den åbne udbudsprocedure og det forhold, at Nea Proton Bank ophører med at eksistere som selvstændig konkurrent, ikke sker uberettigede fordrejninger af konkurrencen trods det meget store støttebeløb og den manglende forrentning.
6.1.4.4. Konklusion vedrørende foreneligheden med omstruktureringsmeddelelsen
(227)
På grundlag af analysen i betragtning (216)-(226) ovenfor konkluderer Kommissionen, at salget af Nea Proton Bank og dens indlemmelse i banken sikrer Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at der ikke foregår uberettiget fordrejning af konkurrencen.
(228)
Alle støtteforanstaltningerne angivet i tabel 7 bør derfor erklæres forenelige med det indre marked.
6.2. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE NEW TT BANK
6.2.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb
(229)
Kommissionen skal afgøre, om foranstaltningen udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
6.2.1.1. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Banks aktiver og passiver (foranstaltning T)
(230)
I betragtning 26-32 til T Bank-afgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning T, dvs. interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Banks aktiver og passiver til TT Bank, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 33 til samme afgørelse anså Kommissionen T Banks økonomiske aktiviteter, som blev overført til TT Bank, for at være støttemodtageren af statsstøtten, da de fortsatte med at eksistere takket være den modtagne støtte.
6.2.1.2. Forekomst af statsstøtte i rekapitaliseringen, der blev ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen til TT Bank (foranstaltning TT).
(231)
Den græske stats kapitaltilførsel på 224,96 mio. EUR til TT Bank (foranstaltning TT) blev ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, der var en del af den græske bankstøtteordning (123). I afgørelsen om godkendelse af denne ordning konkluderede Kommissionen, at de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til ordningen, ville udgøre statsstøtte. Foranstaltning TT udgjorde følgelig statsstøtte til TT Bank.
(232)
Som Kommissionen bemærkede i betragtning 98 til New TT-indledningsafgørelsen, ligger de økonomiske aktiviteter, som TT Bank, herunder T Bank, tidligere drev, nu hos New TT Bank.
6.2.1.3. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov hos New TT Bank (foranstaltning NTT1)
(233)
I betragtning 53-57 til New TT-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NTT1, interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov hos New TT Bank, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 54 til samme afgørelse betragtede Kommissionen New TT Bank som støttemodtageren, idet New TT Bank rummer TT Banks økonomiske aktiviteter, som fortsat eksisterer takket være støtten.
6.2.1.4. Forekomst af statsstøtte i tilførslen af startkapital (foranstaltning NTT2)
(234)
I betragtning 49-52 til New TT-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NTT2, dvs. startkapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 500 mio. EUR til New TT Bank, udgør statsstøtte til New TT Bank efter traktatens artikel 107, stk. 1.
6.2.1.5. Forekomsten af statsstøtte til køberen af New TT Bank
(235)
Banken købte aktierne i New TT Bank i forbindelse med en åben og ikkediskriminerende udbudsprocedure. Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder den 15. juli 2013 kontaktede en finansiel rådgiver et stort antal udenlandske og græske banker og investorer, og kun de fire største græske banker afgav endelige bud. Da den finansielle rådgiver kontaktede et stort antal banker, konkluderer Kommissionen, at udbudsproceduren var åben og ikkediskriminerende. Bankens bud blev anset for at være det bedste set ud fra beløb og betalingsform.
(236)
Nærmere betegnet gav banken tilsagn om at betale stabilitetsfonden i alt 681 mio. EUR i form af nyudstedte ordinære aktier. Det næsthøjeste bud var et bud på 500 mio. EUR kontant. Det var derfor 26,58 % lavere end bankens bud. Ifølge brev af 8. juli 2013 fra den græske nationalbank kunne et bud om kontant betaling fra en græsk bank ikke komme i betragtning, hvis den fortsat havde behov for finansiering fra Eurosystemet, og især ikke hvis den modtog likviditetsstøtte i en nødsituation. Det næsthøjeste bud opfyldte derfor ikke den græske nationalbanks krav.
(237)
Det bør også bemærkes, at stabilitetsfonden ifølge salgskontrakten modtog 1 418 750 000 nye ordinære aktier i banken til en emissionskurs på 0,48 EUR pr. styk (124). Med denne transaktion øgede stabilitetsfonden sin aktiebeholdning i banken fra 93,55 % til 95,23 %.
(238)
Kommissionen konkluderer derfor, at købet ikke udgør statsstøtte til køberen.
6.2.1.6. Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte
(239)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2 alle udgør statsstøtte. Med hensyn til foranstaltning T konkluderer Kommissionen, at støtten kom T Banks aktiviteter til gavn, idet de blev overført til TT Bank og senere til New TT Bank. Med hensyn til foranstaltning TT konkluderer Kommissionen, at den kom TT Banks aktiviteter til gavn, idet de blev overført til New TT Bank. Støttemodtageren af foranstaltning NTT1 og NTT2 er New TT Bank.
(240)
Kommissionen konkluderer derfor, at T Banks økonomiske aktiviteter, der blev overført til TT Bank og senere New TT Bank, har fået rekapitaliseringsstøtte for 677 mio. EUR, mens TT Banks aktiviteter, der blev overført til New TT Bank, har modtaget statsstøtte i form af kapitalstøtte for 4 457,96 mio. EUR (foranstaltning TT, NTT1 og NTT2).
Tabel 10
Overblik over den samlede støtte til T Bank, TT Bank og New TT Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Beskrivelse
Støttebeløb (mio. EUR)
T Banks aktiviteter
T
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra T til TT
677
TT Banks aktiviteter
TT
Rekapitalisering
224,96
New TT Banks aktiviteter
NTT1
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank
3 732,6
NTT2
Startkapital
500
6.2.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(241)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(242)
Som forklaret i betragtning (199) og (200) bør retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne til græske banker nu være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(243)
Som forklaret i betragtning (201) skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(244)
Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(245)
Rekapitaliseringsmeddelelsen (125) indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
(246)
Endelig har Kommissionen forklaret i sin omstruktureringsmeddelelse (126), hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 8.
6.2.3. Støtteforanstaltningernes forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.2.3.1. Foranstaltning T's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(247)
Med hensyn til foranstaltning T fandt Kommissionen i sin T Bank-afgørelse, at interventionen opfylder kravene i traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og afgjorde, at den var forenelig med det indre marked af hensyn til den finansielle stabilitet i en periode på seks måneder fra datoen for vedtagelsen af indledningsafgørelsen. De græske myndigheder fremsendte ikke en ajourført omstruktureringsplan for TT Bank, hvor der blev taget højde for integrationen af T Banks aktiviteter i TT Bank, inden udløbet af perioden på seks måneder. Men i betragtning 83 til New TT-indledningsafgørelsen mente Kommissionen, at denne undladelse var forståelig, da der i mellemtiden var truffet beslutning om, at TT Bank skulle afvikles. Da de græske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan for New TT Bank i januar 2013 og en ajourført plan i marts 2013, som begge omhandler de aktiviteter, der blev overført fra T Bank til TT Bank, godkendte Kommissionen i sin New TT-indledningsafgørelse midlertidigt foranstaltning T som redningsstøtte, indtil den kunne træffe en endelig afgørelse om foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2.
6.2.3.2. Foranstaltning TT's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008
(248)
I sin afgørelse af 19. november 2008 (127) har Kommissionen allerede konkluderet, at foranstaltning TT, der blev ydet i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som er led i den græske bankstøtteordning, udgør forenelig redningsstøtte i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. I afgørelsen af 19. november 2008 henvistes ikke til rekapitaliseringsmeddelelsen, som ikke var vedtaget på det tidspunkt.
6.2.3.3. Foranstaltning NTT1 og NTT2's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(249)
Kommissionen har allerede midlertidigt godkendt foranstaltning NTT1 og NTT2 som redningsstøtte i New TT-indledningsafgørelsen.
6.2.4. Støtteforanstaltning T, TT, NTT1 og NTT2's forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
6.2.4.1. Manglende passende forrentning af støtten tages i betragtning ved vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.
(250)
I betragtning 45 til T Bank-afgørelsen bemærkede Kommissionen, at HDIGF og stabilitetsfonden sandsynligvis ikke vil få penge tilbage, og at finansieringen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Bank til TT Bank derfor er at ligne ved et tilskud. Desuden kunne stabilitetsfonden som konkluderet i betragtning 101 til New TT-indledningsafgørelsen kun forvente at få en del af sin startkapitaltilførsel på 500 mio. EUR tilbage (foranstaltning NTT2). Desuden bemærkede Kommissionen, at der ikke vil ske forrentning af stabilitetsfondens finansiering af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af TT Bank til New TT bank (foranstaltning NTT1), og at det er meget lidt sandsynligt, at stabilitetsfonden kan få ret meget tilbage af de 3,7 mia. EUR. Endelig bemærker Kommissionen, at staten højst sandsynligt ikke får noget som helst tilbage for foranstaltning TT, eftersom dens fordringer knyttet til præferenceaktier udstedt i maj 2009 bestod over for TT Bank, der skulle afvikles.
(251)
Som anført i betragtning 77 og 102 til New TT-indledningsafgørelsen udløser manglen på forrentning behovet for gennemgribende omstrukturering, såvel i form af rentabilitetsforanstaltninger som foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.2.4.2. Sikring af langsigtet rentabilitet i New TT Banks aktiviteter gennem et salg
(252)
Ifølge punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen skal det overvejes, når et nødlidende kreditinstitut ikke troværdigt kan sikre sin overlevelse på langt sigt, at foretage en velordnet afvikling eller sælge det på auktion.
(253)
I afsnit 3.2.4.1 i New TT-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen alvorlig tvivl om, hvorvidt New TT bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og hvorvidt New TT Bank kunne virkeliggøre den planlagte vækst i indtægterne. Desuden påpegede den, at New TT Bank kun havde truffet et begrænset antal foranstaltninger til at generere overskud, og at der manglende foranstaltninger fra New TT Banks side til nedbringelse af personaleomkostninger og rationalisering af filialnettet. Den henviste også til de synergieffekter, der kunne opnås ved integrering af New TT Bank i en større finansiel enhed.
(254)
I så henseende præciseres det i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette den langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at opsuge overførslen af den nødlidende bank, og til at genskabe markedets tillid. I overensstemmelse med MEFP blev salget af New TT Bank endvidere prioriteret af hensyn til almenvellet og den finansielle stabilitet samt for at beskytte stabilitetsfondens aktiver.
(255)
Som anført i afsnit 7.5.2 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at New TT Banks aktiviteter nu ligger hos banken, gør det derfor muligt at genoprette deres langsigtede rentabilitet. New TT bank ophører med at eksistere som selvstændig konkurrent. Driftsfusionen mellem New TT Bank og banken blev afsluttet den 14. april 2014. Filialnettet under navnet Hellenic Postbank vil blive reduceret (banken agter at fastholde navnet Hellenic Postbank til visse filialer, mens navnet T Bank forsvinder, og T Bank-filialnettet næsten lukkes helt) i kombination med den fulde driftsmæssige integration af sagsbehandlingen og andre hovedkontorfunktioner i banken. Kommissionen konkluderer, at omstruktureringsplanen sikrer, at der vil blive gennemført en gennemgribende omstrukturering som følge af utilstrækkelig forrentning.
6.2.4.3. Egetbidrag og byrdefordeling
(256)
Kommissionens tvivl i betragtning 99 til New TT-indledningsafgørelsen om, hvorvidt omstruktureringsomkostningerne var steget på grund af omstruktureringen af New TT Bank som selvstændig enhed, blev bortvejret af den frivillige fratrædelsesordning (128), som blev gennemført i juli 2013 af New TT Bank for den alene, og af salget af New TT Bank til banken. Nærmere betegnet begrænser rationaliseringen af filialnettet, den fulde integration af T Bank og den fulde driftsmæssige integration af New TT Bank i banken omstruktureringsomkostningerne til det nødvendige minimum.
(257)
Med hensyn til aktionærernes og de efterstillede kreditorers bidrag til byrden har Kommissionen allerede i betragtning 100 til New TT-indledningsafgørelsen fastslået, at aktionærerne og de efterstillede kreditorer ikke blev overført til New TT Bank, men forblev i TT Bank, dvs. enheden, der var under afvikling. Kommissionen mente således, at der var sikret et tilstrækkeligt byrdebidrag fra aktionærer og efterstillede kreditorer.
(258)
Kommissionen mener derfor, at omstruktureringsomkostningerne er begrænset til det nødvendige minimum, og at der er opnået en tilstrækkelig byrdefordeling. Som allerede konkluderet i betragtning (251) udløste den manglende forrentning imidlertid behovet for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.2.4.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(259)
Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes det i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen, at »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«
(260)
Med hensyn til det modtagne støttebeløb minder Kommissionen om, at den i betragtning 104 til New TT-indledningsafgørelsen bemærkede, at New TT Bank har modtaget 4,6 mia. EUR i støtte (foranstaltning NTT1 og NTT2), som udgør over 70 % af TT Banks risikovægtede aktiver og over 90 % af New TT Banks risikovægtede aktiver. Desuden bemærkede Kommissionen, at TT Bank (som er den juridiske enhed, der tidligere varetog de aktiviteter, der blev overført til New TT Bank) tidligere havde modtaget støtte i henhold til den græske bankstøtteordning (129). TT Bank fik en kapitaltilførsel på 224,96 mio. EUR i form af præferenceaktier (foranstaltning TT), som svarede til 2,9 % af dens risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Med hensyn til afviklingen af T Bank fik T Banks aktiviteter, der blev overført til TT Bank, endvidere en afviklingsstøtte på ca. 678 mio. EUR (foranstaltning T), som svarede til 37,7 % af T Banks risikovægtede aktiver pr. datoen for fusionen (31. marts 2011). Sådanne støttebeløb i kombination med manglen på forrentning kræver en gennemgribende omstrukturering.
(261)
På den anden side påpegede Kommissionen i betragtning 104 til New TT-indledningsafgørelsen de omstændigheder, som støtten blev ydet under. Nærmere betegnet synes en betydelig del af de tab, som TT Bank har lidt de senere år, ikke at stamme fra risikable aktiviteter, men fra beholdningen af GSO'er. Kommissionen bemærkede også, at de store tab på privat- og erhvervslån primært stammer fra den usædvanligt alvorlige og lange krise og ikke fra risikable udlån. Støtten synes derfor kun at skabe få konkurrencefordrejninger. Imidlertid bemærkede Kommissionen, at TT Bank i forhold til sin størrelse havde haft langt flere GSO'er end andre banker i Grækenland, hvilket afspejler en vis upassende risikabel adfærd.
(262)
Som allerede bemærket ophører New TT Bank med at eksistere som selvstændig konkurrent, der egenhændigt bestemmer sin politik. Omstruktureringsplanen for banken er baseret på den antagelse, at New TT Bank integreres fuldt ud, selv om banken fortsat vil bruge navnet Hellenic Postbank til visse filialer og produkter.
(263)
For så vidt angår det marked, hvorpå New TT Bank drev virksomhed, påpegede Kommissionen i betragtning 106 til New TT-indledningsafgørelsen, at TT Bank var en bank af middelstørrelse i Grækenland (ca. 6 % af indlånsmarkedet), og at TT Banks aktiver og passiver, der blev overført til New TT Bank, var forholdsvis beskedne i forhold til det græske banksystems størrelse. Derfor konkluderede den, at konkurrencefordrejningerne som følge af statsstøtten til New TT Bank trods det exceptionelt store støttebeløb kunne anses for at være ret begrænsede.
(264)
Den planlagte indskrænkning af filialnettet med navnet Hellenic Postbank med lukning ca. 50 filialer ud af 196 (130) bekræfter vurderingen i betragtning (263) af, at konkurrencefordrejningerne som følge af støtten til New TT bank kunne betragtes som ret begrænsede.
(265)
Desuden blev New TT Banks aktiviteter tilbudt konkurrenterne i et åbent og ikkediskriminerende udbud.
(266)
En betydelig del af støtteforanstaltning NTT1 og NTT2 var nødvendig på grund af en gældsfritagelse for statens vedkommende (i form af PSI-programmet) og den usædvanligt lange krise snarere end på grund af uhensigtsmæssig udlånspraksis. Derudover var New TT Banks aktiviteter af beskedent omfang, salgsprocessen var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende, og New TT Bank ophører som selvstændig konkurrent. Derfor konkluderer Kommissionen, at der trods det store støttebeløb og manglen på passende forrentning af den tildelte statsstøtte ikke foregår uberettiget fordrejning af konkurrencen.
6.2.4.5. Konklusion vedrørende støtteforanstaltning T, TT, NTT1 og NTT2's forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
(267)
Kommissionen konkluderer, at salget af New TT Bank til banken og den tilhørende omstrukturering sikrer New TT Banks langsigtede rentabilitet, begrænsningen af støtten til det nødvendige minimum og fraværet af uberettiget fordrejning af konkurrencen.
(268)
Alle støtteforanstaltningerne angivet i tabel 8 bør derfor erklæres forenelige med det indre marked.
7. VURDERING AF STØTTEN TIL BANKEN
7.1. FOREKOMST AF STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB
(269)
Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning
7.1.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(270)
Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (131), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. Det udestående garantibeløb pr. 15. april 2011 var 13 600 mio. EUR og nåede op på 13 932 mio. EUR pr. 30. november 2013. Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til ordningen vil også udgøre statsstøtte.
7.1.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)
(271)
Kommissionen har allerede fastslået i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning, at rekapitaliseringerne, der skulle ydes i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen efter denne ordning, ville udgøre statsstøtte. Banken har modtaget 950 mio. EUR i form af præferenceaktier, som repræsenterer 2 % af bankens risikovægtede aktiver (132).
(272)
I 2010 indførte Grækenland flere ændringer af de tekniske parametre for disse præferenceaktier. Da ændringerne øger forrentningen til staten med en automatisk stigning i udbyttebetalingen på 2 % om året, hvis præferenceaktierne ikke indløses inden fem år, konkluderer Kommissionen, at de tekniske parametre ikke giver banken en fordel og derfor ikke indebærer yderligere statsstøtte.
7.1.2. Forekomst af statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(273)
Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder alle fire betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, udgør den statsstøtte.
(274)
Den statsgaranterede ELA opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen rummer en statsgaranti til fordel for den græske nationalbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og de almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Den statsgaranterede ELA til banken giver den derfor en fordel. Eftersom ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Og eftersom den statsgaranterede ELA giver banken mulighed for at fortsætte driften på markedet og undgå at misligholde sine forpligtelser og dermed skulle forlade markedet, fordrejer den konkurrencen. Eftersom banken driver virksomhed i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed eller potentielt ville være interesserede i at gøre det i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.
(275)
Den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb har varieret med tiden. Den 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 12 mia. EUR.
7.1.3. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der er ydet gennem stabilitetsfonden
7.1.3.1. Første bro-rekapitalisering (foranstaltning B1)
(276)
I afsnit 5.1 i Eurobank-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første bro-rekapitalisering udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 3 970 mio. EUR.
7.1.3.2. Anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B2)
(277)
Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som forklaret i betragtning 47 til Eurobank-indledningsafgørelsen involverer statslige midler.
(278)
For så vidt angår forekomsten af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens solvensgrad til et niveau, der satte den i stand til at fortsætte sin drift på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden består forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel for statslige midler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, er den selektiv.
(279)
Som resultat af foranstaltning B2 blev bankens stilling styrket, idet banken fik stillet de nødvendige midler til rådighed for fortsat at kunne opfylde kapitalkravene, hvilket førte til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning B2 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(280)
Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtteforanstaltning af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 341 mio. EUR.
7.1.3.3. Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)
(281)
Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at yde den nødvendige ekstra kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske nationalbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Kommissionen konkluderer derfor, at erklæringen er en bevilling af statslige midler. Omstændighederne, hvorunder stabilitetsfonden kan yde støtte til pengeinstitutter, er præcist defineret og begrænset af loven. Anvendelsen af sådanne statslige midler er derfor at tilregne staten. Stabilitetsfonden afgav et tilsagn om at yde op til 528 mio. EUR i ekstra kapital.
(282)
Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den betryggede indskyderne om, at banken ville kunne rejse det fulde beløb, den skulle, dvs. at stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn befordrer også bankens mulighed for at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne er sikre på, at hvis banken ikke kan finde en del af kapitalen på markedet, så vil stabilitetsfonden stille den til rådighed. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig, førend vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkedet.
(283)
Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning B3 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og dreje konkurrencen.
(284)
Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan den 27. december 2012.
7.1.3.4. Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(285)
Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4) er omlægningen af den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) og tilsagnserklæringen (foranstaltning B3) til en permanent rekapitalisering på 5 839 mio. EUR i ordinære aktier. Eftersom foranstaltning B4 er omlægningen af den allerede tildelte støtte, involverer den stadig statslige midler, men den øger ikke det nominelle beløb herfor. Dog gør den fordelen for banken endnu større (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2. Sammenlignet med foranstaltning B3, som kun er et tilsagn og ikke en faktisk rekapitalisering, øgede foranstaltning B4 bankens solvensgrad og giver den derfor en større fordel.
(286)
Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. For så vidt angår konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sin drift i andre medlemsstater såsom Rumænien og Bulgarien. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse. Desuden konkurrerer bankens forsikringsaktiviteter i Grækenland med de aktiviteter, der drives af datterselskaber af forsikringsselskaber fra andre medlemsstater. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Følgelig udgør foranstaltning B4 statsstøtte.
7.1.3.5. Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4
(287)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, B3 og B4, beløber sig til 5 839 mio. EUR, hvilket er lig med det beløb, som stabilitetsfonden faktisk udbetalte i statsstøtte til banken.
(288)
Punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen angiver, at Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb skal vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er blevet ydet i løbet af en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I den periode ændrede bankens risikovægtede aktiver sig. Spørgsmålet bliver derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, altså niveauet i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 skal dække et kapitalbehov, som den græske nationalbank konstaterede i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som foranstaltningerne dækkede, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2, B3 og B4 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. Den mindede også om, at den græske nationalbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang, som det forelå pr. 31. marts 2012.
(289)
Den første og anden bro-rekapitalisering og tilsagnserklæringen beløb sig tilsammen til 5 839 mio. EUR. Beløbet udgør 13,8 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
7.1.3.6. Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(290)
Den 31. marts 2014 modtog banken en tilsagnserklæring fra stabilitetsfonden, hvorved stabilitetsfonden lovede at deltage i forhøjelsen af bankens kapital med et beløb af op til 2 864 mio. EUR (foranstaltning C). Som forklaret i betragtning 277 involverer denne foranstaltning anvendelse af statslige midler. Denne foranstaltning udgør en fordel for banken, idet den sikrer, at banken vil kunne rejse den fornødne kapital, hvilket vil betrygge indskyderne og befordre dens adgang til private investorers kapital.
(291)
Hvis private investorer ikke tilvejebringer den fulde kapitalforhøjelse, skal stabilitetsfonden faktisk tilføre banken kapital i henhold til tilsagnserklæringen. En sådan kapitaltilførsel ville i sammenligning med tilsagnserklæringen udgøre en større fordel for banken. I forhold til blot en erklæring øger den faktiske kapitaltilførsel bankens solvensgrad.
(292)
Hverken tilsagnserklæringen eller dens potentielle udmøntning i form af en faktisk kapitaltilførsel overholder det markedsøkonomiske investorprincip. Selv om stabilitetsfonden skulle købe nye aktier til samme kurs som private investorer, er omstændighederne for stabilitetsfondens deltagelse meget anderledes end for private investorers, når de vil tegne nye aktier. Stabilitetsfonden har forpligtet sig til at tegne hele aktiekapitalforhøjelsen om nødvendigt, før nogen privat investor formelt har forpligtet sig til at købe aktier. Private investorer, som tegner nye aktier, vil være sikre på, at banken under alle omstændigheder vil rejse den fulde nødvendige kapital, eftersom stabilitetsfonden vil optræde som bagstopper og købe alle de aktier, der ikke er tegnet af private investorer. Desuden vil stabilitetsfonden kun deltage, hvis der ikke er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer i bunden af den annoncerede kurskategori. Derfor vil stabilitetsfonden tilvejebringe kapital, som banken ikke kan finde på markedet til den samme kurs pr. aktie. Stabilitetsfonden tilvejebringer således kapital for et beløb eller til en kurs, som markedet ikke er villigt til at stille til rådighed.
(293)
Da den kun blev tilbudt banken, er foranstaltning C selektiv. Bankens stilling blev styrket, idet den fik stillet de nødvendige midler til rådighed for fortsat at kunne opfylde de kapitalkrav, som den græske nationalbank stiller. Foranstaltningen giver derfor en fordel, der fordrejer konkurrencen. Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning C sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(294)
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning C, beløber sig til 2 864 mio. EUR, som udgør 7,5 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. december 2013 (133).
(295)
Hvis stabilitetsfonden faktisk tilfører banken yderligere kapital som udmøntning af den afgivne tilsagnserklæring, vil det øge fordelen for banken og fordrejningerne af konkurrencen, men ikke det nominelle støttebeløb (134).
7.1.4. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb
(296)
Foranstaltning A, B1, B2, B3, B4 og C udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Table 11
Overview of the total aid received by the Bank
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
Støtte/risikovægtede aktiver
A
Præferenceaktier
Kapitalstøtte
950 mio. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Første bro-rekapitalisering
Anden bro-rekapitalisering
Tilsagnserklæring
Rekapitaliseringen foråret 2013
Kapitalstøtte
5 839 mio. EUR
13,8 %
C
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014
Tilsagn om at yde kapitalstøtte
2 864 mio. EUR
7,5 %
Samlet kapitalstøtte bevilget banken
9 653 mio. EUR
15,8 %
Samlet kapital udbetalt til banken
6 789 mio. EUR (kunne stige til 9 653 mio. EUR, hvis stabilitetsfonden skal tilvejebringe hele kapitalforhøjelsen i april 2014)
23,7 %
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
L1
Likviditetsstøtte
Garanti
13 932 mio. EUR
Fra den 30. november 2013
L2
Statsgaranteret ELA
Finansiering og garanti
12 000 mio. EUR
Fra den 31. december 2012
Samlet likviditetsstøtte ydet til banken
25 932 mio. EUR
7.2. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED
(297)
Som konkluderet i betragtning (200) bør retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) (135).
(298)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(299)
Vejledning i rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
(300)
Omstruktureringsmeddelelsen definerer den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.
(301)
Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt efter 1. august 2013.
7.2.1. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)
(302)
Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved flere på hinanden følgende afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (136). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i nærværende afgørelse.
7.2.2. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)
(303)
Den rekapitalisering, der blev ydet i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som blev godkendt i 2008 som led i den græske bankstøtteordning i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. Den skal derfor ikke vurderes igen i henhold til bankmeddelelsen fra 2008, men kun i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.3. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(304)
Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget efter 1. august 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.
7.2.4. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(305)
Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før 1. august 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.5. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(306)
Foreneligheden af rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) bør vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2013, som indeholder nye krav til efterstillede kreditorers bidrag og aflønning af ledelsen, og rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Foreneligheden af foranstaltning C bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.3. FORANSTALTNING L2'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013
(307)
En statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(308)
Da de græske banker blev lukket ude fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 32, og banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de almindelige refinansieringskanaler, havde banken brug for statsgaranteret ELA til at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som ville være affødt af bankens misligholdelse.
(309)
Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer en forholdsvis høj finansieringsomkostning for banken, har denne et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på […] basispoint mere end for almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på […] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan den samlede betaling, som staten tager sig, anses for at være tilstrækkelig. Med hensyn til beløbet for den statsgaranterede ELA revideres det regelmæssigt af den græske nationalbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.
(310)
En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol at, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke fører til uberettiget fordrejning af konkurrencen. Kommissionen bemærker også, at Grækenland har forpligtet sig til at gennemføre en række foranstaltninger til nedbringelse af de negative afsmittende virkninger, som analyseret i afsnit 7.6, hvilket yderligere sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.
(311)
Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.
7.4. FORANSTALTNING B1, B2, B3 OG B4'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011
(312)
Som forklaret i betragtning 201 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (137), nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(313)
Rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
7.4.1. Foranstaltningernes hensigtsmæssighed
(314)
Kommissionen finder, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, fordi de forhindrer bankens konkurs. Uden dem kunne banken ikke have videreført sine aktiviteter, da den havde en negativ egenkapital ved udgangen af 2012 (138).
(315)
I den henseende bemærkede Kommissionen i Eurobank-indledningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt alvorlige forstyrrelser i den græske økonomi. Under de dengang herskende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som er en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller overdrevent risikabel adfærd hos banken. Foranstaltningerne afhjælper derfor primært resultaterne af PSI-programmet og bidrager til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.
(316)
I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Som angivet i betragtning 130-132 i nærværende afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og erhvervsmæssige drift. Som beskrevet i betragtning 102-104 og i betragtning 111 har banken også foretaget en gennemgribende omstrukturering af sine aktiviteter, hvoraf der allerede er gennemført store omkostningsnedskæringer og afhændelser. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.
(317)
I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller hvis de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Kommissionen bemærker, at tilsagnene beskrevet i betragtning 131 og 132 sikrer, at bankens udlånsforretning drives erhvervsmæssigt, og at den daglige drift er beskyttet mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod overdreven risikoadfærd hos bankens ledelse.
(318)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.
7.4.2. Nødvendighed - begrænsning af støtten til et minimum
(319)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet. Det betyder, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(320)
Beløbet for kapitalstøtten blev beregnet af den græske nationalbank i forbindelse med en stresstest for at sikre, at den egentlige kernekapital forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Den giver derfor ikke banken for meget kapital. Som forklaret i betragtning 316 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.
(321)
For så vidt angår forrentningen af den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (139). Som understreget i Eurobank-indledningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af bro-rekapitaliseringen til en standard rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden bro-rekapitalisering ikke udløste en udvanding af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder, betød rekapitaliseringen foråret 2013, som var omlægningen af den første og anden bro-rekapitalisering, en høj grad af udvanding for aktionærerne, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 1,4 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for den første bro-rekapitalisering, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Eurobank-indledningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.
(322)
På baggrund af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langtrukken krise på bankens hjemmemarked, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (140).
(323)
Foranstaltning B3 var et tilsagn om at tilvejebringe kapital. Dette tilsagn fra december 2012 blev udmøntet i en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere. Derfor og af de grunde, der er beskrevet i betragtning (322), er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.
(324)
For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne ifølge punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens denne rekapitalisering ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering af udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (141). Forud for rekapitaliseringen foråret 2013 var bankens kapital negativ, og dens markedskapitalisering var kun på et par hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om de eksisterende aktionærer burde være fortrængt fuldstændig. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder har været enorm, idet de efter denne rekapitalisering kun havde 1,4 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen kun have haft en ubetydelig virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning (322), og det forhold, at støttebehovet stammer fra en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen er tilstrækkeligt lav.
(325)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.
7.4.3. Proportionalitet - foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger
(326)
Banken har modtaget et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Men Grækenland har givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger med sigte på at mindske de negative afsmittende virkninger. Navnlig er der givet tilsagn om, at banken vil fortsætte sin drift erhvervsmæssigt som forklaret i betragtning 131 og 132. Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb samt en række afhændelser i udlandet og inden for andre områder end bankvirksomhed som beskrevet i betragtning 133. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.
(327)
Der er også udnævnt en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Det skal hindre enhver skadelig forandring i bankens forretningsmæssige praksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.
(328)
Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 16. april 2014 for Kommissionen. Den omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.
(329)
Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Eurobank-indledningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.
7.4.4. Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011
(330)
Kommissionen konkluderer således, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
7.5. FORENELIGHEDEN AF BANKENS KØB AF NEW TT BANK OG NEA PROTON BANK MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
(331)
Punkt 23 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen forklarer, at støttede bankers opkøb af virksomheder normalt strider mod pligten til at begrænse omstruktureringsomkostningerne og begrænse konkurrencefordrejningerne. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens opkøb kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1. Foreneligheden af opkøbet af New TT Bank med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.1.1. Virkningen af opkøbet af New TT Bank for bankens langsigtede rentabilitet
(332)
Med hensyn til rentabilitet i driften vil bankens opkøb styrke dens tilbagevenden til rentabilitet på langt sigt, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver anledning til at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger. Banken overtager kunder og indskydere og reducerer distributionsomkostningerne væsentligt. Den lukker de fleste af filialerne i T Bank-nettet og nogle af filialerne i Hellenic Postbank-nettet ud over at rationalisere funktionerne i hovedkontoret.
(333)
Med hensyn til likviditetsstillingen har transaktionen også en gavnlig virkning på forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån, idet dette nedbringes væsentligt fra et for højt niveau, eftersom New TT Bank havde betydeligt flere indlån end udlån. Navnlig bemærkede den græske nationalbank i sit brev til stabilitetsfonden af 8. juli 2013, at banken havde været under stort pres i de to år forud for transaktionen. Den græske nationalbank bemærkede, at banken havde mistet markedsandele i Grækenland, og at den var meget afhængig af finansiering fra Eurosystemet og likviditetsstøtte i en nødsituation. I sit brev henviste den græske nationalbank til det store udækkede finansieringsbehov, det konsoliderede forhold mellem nettoudlån- og -indlån på 132 % og til bankens forringede image hos kunderne. I dette brev anførte den græske nationalbank, at bankens opkøb af New TT Bank ville medføre »en betydelig stigning i indskuddene i [banken] og dermed forbedre dens overordnede finansieringsprofil, indskydernes opfattelse og bankens evne til at tiltrække nye indlån på mere attraktive vilkår end aktuelt.«
(334)
Opkøbet bidrager dermed til at udbedre bankens likviditetsstilling, hvilket er afgørende for at genskabe den langsigtede rentabilitet. Kommissionen anerkendte den positive virkning af opkøbet i et brev fra sine tjenestegrene til stabilitetsfonden dateret 8. juli 2013. I det brev angav Kommissionen, at udkastet til bankens omstruktureringsplan, som var blevet forelagt af Grækenland forud for opkøbet af New TT Bank, ikke opfyldte kravet om genoprettelse af langsigtet rentabilitet på grund af sårbarheden i bankens balance ved udgangen af omstruktureringsperioden. I det samme brev anførte Kommissionen, at »opkøbet af den indskudsrige [New TT Bank] ville bidrage afgørende til at genoprette [bankens] balance og dermed dens langsigtede rentabilitet.« Vurderingen var berettiget i lyset af virkningen af et sådant opkøb for bankens likviditetsstilling: »Baseret på tal fra udgangen af 2012 ville opkøbet få forholdet mellem nettoudlån og -indlån til straks at falde fra 155 % til 123 %, således at det burde være muligt at opfylde [Kommissionens] krav ved udgangen af 2017.«
(335)
Kommissionen mener derfor, at opkøbet er positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.1.2. Virkningen af opkøbet for det støttebeløb, som banken havde brug for
(336)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.
(337)
Banken betalte købsprisen i nye aktier, så opkøbet ikke blev finansieret via statsstøtte. Som følge deraf blev det kapitalbehov, der blev skabt af betalingen af købsprisen, straks dækket af udstedelsen af nye aktier, så betalingen af købsprisen ikke affødte en nettostigning i bankens kapitalbehov. Desuden ejede stabilitetsfonden 100 % af New TT Bank, hvilket indebærer, at alle de nye aktier udstedt af banken blev overdraget til stabilitetsfonden, dvs. til staten.
(338)
Opkøbet i sig selv vil ikke udløse yderligere statsstøtte, idet New TT Bank opfyldte de lovbestemte kapitalkrav. Desuden var dette overgangsinstitut blevet stiftet, blot få måneder før det blev opkøbt. Eftersom en nødlidende banks aktiver vurderes og opgøres til dagsværdi, før de overføres til et overgangsinstitut, må det antages, at New TT Banks udlånsportefølje ikke indeholdt tab, der var skjult eller ikke tilstrækkeligt dækket ved hensættelser.
(339)
Under de specifikke omstændigheder i denne sag strider opkøbet af New TT Bank således undtagelsesvis ikke mod princippet om, at støtten bør være det nødvendige minimum.
7.5.1.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet
(340)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, eller til opkøb af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det også, at opkøb kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence, at overtagelsesprocessen skal være rimelig, og at overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.
(341)
New TT Bank var ikke en levedygtig bank som selvstændig enhed. Konsolideringen af New TT Bank blev krævet i henhold til MEFP af 15. maj 2013. Transaktionen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(342)
Ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af New TT Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (142), antager Kommissionen, at udbyttet af salgsproceduren sikrer betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(343)
På den baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af New TT Bank er foreneligt med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.4. Konklusion vedrørende opkøbet af New TT Bank
(344)
Kommissionen konkluderer, at dette opkøb i lyset af de græske bankers usædvanlige situation (143) og de nærmere betingelser for opkøbet af New TT bank er foreneligt med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2. Foreneligheden af opkøbet af Nea Proton Bank med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.2.1. Virkningen af opkøbet af Nea Proton Bank for bankens langsigtede rentabilitet
(345)
Med hensyn til rentabilitet i driften bør opkøbet af Nea Proton Bank styrke bankens tilbagevenden til rentabilitet på langt sigt, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver anledning til at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger.
(346)
Opkøbet af Nea Proton Bank gør det muligt for banken at udnytte synergieffekterne. Banken overtager kunder og indskydere og lukker samtidig de fleste af filialerne og rationaliserer informationssystemet samt funktionerne i hovedkvarteret. Transaktionen nedbragte også forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån, idet Nea Proton Bank havde et lavere forhold mellem nettoudlån og -indlån. Ved udgangen af juni 2013 var forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån på ca. 135,79 %, mens Nea Protons tilsvarende tal lå på 52,68 %.
(347)
Det kan konkluderes, at opkøbet havde en positiv virkning for bankens rentabilitet.
7.5.2.2. Virkningen af opkøbet af Nea Proton Bank for det støttebeløb, som banken havde brug for
(348)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
(349)
Banken betalte en symbolsk pris for opkøbet af Nea Proton Bank (1 EUR), mens den opkøbte enhed var blevet tilstrækkeligt rekapitaliseret forud for salget. Denne rekapitalisering omfattede hensættelser til fremtidige tab på lån og drift (144). Som følge heraf har opkøbet for 1 EUR af en tilstrækkeligt kapitaliseret bank ikke forøget bankens kapitalbehov.
(350)
Det kan konkluderes, at opkøbet af Nea Proton Bank ikke strider mod princippet om, at støtten bør begrænses til det nødvendige minimum.
7.5.2.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet af Nea Proton Bank
(351)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, eller til opkøb af konkurrerende virksomheder.
(352)
Nea Proton Bank var ikke en levedygtig bank som selvstændig enhed. Konsolideringen af Nea Proton Bank blev krævet i henhold til MEFP af 15. maj 2013. Opkøbet kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(353)
Kommissionen bemærker også, at ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af Nea Proton Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (145), antager Kommissionen, at udbyttet af salgsproceduren sikrer betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(354)
På den baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af Nea Proton Bank er foreneligt med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2.4. Konklusion vedrørende opkøbet af Nea Proton Bank
(355)
Kommissionen konkluderer, at dette opkøb i lyset af de nærmere betingelser for opkøbet af Nea Proton Bank er foreneligt med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.6. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3, B4 OG C MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN OG FORANSTALTNING C MED BANKMEDDELELSEN FRA 2013
7.6.1. Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen
(356)
Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 hidrører bankens vanskeligheder primært fra den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidste forhandle sig til en aftale med sine hjemlige og internationale kreditorer, PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 % og 40,1 % af deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af den afgrundsdybe statsgæld og økonomiske recession.
(357)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 beløber sig til 5 839 mio. EUR, som er omtrent det samme beløb som det bogførte tab på PSI-programmet (5 781 mio. EUR). I et sådant tilfælde og hvis vanskelighederne ikke primært stammer fra overdrevent risikabel adfærd, vil Kommissionen i henhold til punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 slække på sine krav.
(358)
Kommissionen erkender, at en del af kapitalbehovet stammer fra et pengeinstituts normale eksponering for sin hjemlige finansielle landerisiko. Det forhold blev også påpeget i betragtning 58 og 69 i Eurobank-indledningsafgørelsen. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe problemer med »moral hazard« i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som har akkumuleret overdrevent store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor slækkes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere.
(359)
Men da den græske økonomi er skrumpet med ca. 25 % siden 2008, må banken tilpasse sin organisation, omkostningsstruktur og sit filialnet til det nye økonomiske klima for at genskabe rentabiliteten. Uanset fraværet af problemer med »moral hazard« skal banken derfor omstrukturere sin drift i Grækenland for at sikre sin langsigtede rentabilitet.
(360)
Kommissionen bemærker også, at bankens eksponering for den græske finansielle landerisiko var større end visse andre bankers i Grækenland. Derfor kan ikke alle tabene på GSO'er (tabet på PSI-programmet) tilregnes et pengeinstituts normale eksponering for sin hjemlige finansielle landerisiko.
(361)
Den anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige nedgang i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis hos banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke en »moral hazard«, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (146).
(362)
Men en del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører fra en række internationale datterselskaber (i Rumænien, Bulgarien, Polen og Ukraine). F.eks. i 2012 bogførte banken tab i Rumænien, Bulgarien og Ukraine, mens disse datterselskaber fik en koncernintern finansiering på i alt 1,8 mia. EUR.
(363)
Stresstesten, der blev foretaget i 2012 for at fastslå bankens kapitalbehov, viste også, at en del af kapitalbehovet stammede fra tab på udenlandske udlån. Prognoserne for tab på lån lå på 1 228 mio. EUR i referencescenariet og 1 622 mio. EUR i det negative scenarie.
(364)
Det må konkluderes, at punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 dækker en betydelig del af tabene og det deraf følgende behov for støtte, hvilket tillader Kommissionen at slække på sine krav. En del af støttebehovet hidrører fra tab på græske lån på grund af den usædvanligt dybe og lange recession og ikke risikabel udlånspraksis. Støtte bevilget under sådanne omstændigheder skaber ikke »moral hazards« og er derfor mindre fordrejende.
(365)
Endelig skyldes en del af støttebehovet bankens egen risikable praksis, især med sine udenlandske datterselskaber og sin større beholdning af GSO'er.
7.6.2. Rentabilitet
(366)
En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genskabe sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse og den 31. december 2018.
(367)
I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de problemer, den har haft med rentabiliteten. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at bevare bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende udlån, den lave driftseffektivitet, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske forretninger, som var afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.
7.6.2.1. Bankvirksomhed i Grækenland
(368)
Med hensyn til likviditet og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånssiden skulle stige igen. Afhængigheden af ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil hjælpe banken med at nedbringe sine finansieringsomkostninger.
(369)
Forpligtelsen vedrørende forholdet mellem nettoudlån og -indlån beskrevet i betragtning (127) sikrer, at bankens balance bliver bæredygtig inden udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling og sikre, at den ikke er afhængig af engrosmarkederne. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om at måtte tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån.
(370)
For at nedbringe sine finansieringsomkostninger har banken også afgivet løfte om fortsat at nedsætte sine rentesatser på indlån som beskrevet i betragtning (127). Kommissionen bemærker, at en sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til bankens rentabilitet før hensættelser.
(371)
Siden krisens begyndelse har banken foretaget en betydelig rationalisering af sit filialnet i Grækenland i form af en nedbringelse af antallet af filialer og medarbejdere. Inden 2018 vil bankens samlede omkostninger være faldet med yderligere […] % i forhold til 2013 (147). For at nå dette mål har banken forpligtet sig til at reducere antallet af filialer og medarbejdere i Grækenland, så der højst er henholdsvis […] og […] pr. 31. december 2017, og de samlede omkostninger i Grækenland maksimalt beløber sig til 800 mio. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen bevarer bankens effektivitet i det nye markedsklima.
(372)
Et andet nøgleområde er forvaltningen af nødlidende lån, idet disse udgjorde 29,4 % af porteføljen pr. 31. december 2013 (148). Banken agter at oprette en særlig afdeling til forvaltning af nødlidende lån. Den har også afgivet tilsagn om at overholde høje standarder, hvad angår kreditpolitikken, for at maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen som beskrevet i betragtning 131 og 132.
7.6.2.2. Selskabsledelse
(373)
Et andet problemområde er bankens ledelse, idet stabilitetsfonden ejede 95,23 % af bankens aktier pr. 31. december 2013. I lyset af græske statsejede bankers hidtidige resultater på området aftalte banken og stabilitetsfonden en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale beskytter bankens daglige drift mod overdreven indblanding fra dens største aktionær og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forebygge overdrevent risikabel adfærd hos bankens ledelse gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere.
(374)
Ifølge loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 fortaber de aktier, som stabilitetsfonden tegnede i rekapitaliseringen foråret 2013, de tilhørende stemmerettigheder, hvis mindst 50 % af kapitalforhøjelsen i 2014 tegnes af private investorer. Hvad angår genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, vil Kommissionen ikke være negativt indstillet over for den kontrol, som de private aktionærer får, hvis de investerer et betydeligt beløb af egne midler i banken. Kommissionen bemærker, at begrænsningen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ikke vil finde anvendelse på afstemninger vedrørende bankens vedtægter eller ledelsesbeslutninger eller andre strategiske beslutninger. Kommissionen bemærker på den positive side, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine fulde stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan. Disse bestemmelser sikrer, at stabilitetsfonden kan bevare sine interesser som aktionær, selv om den ikke blander sig i bankens daglige drift, og som myndighed med ansvar for korrekt gennemførelse af omstruktureringsplanen.
7.6.2.3. Internationale aktiviteter
(375)
En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital, likviditet og rentabilitet som forklaret i betragtning (362) og (363).
(376)
Omstruktureringsplanen indeholder en ændring i bankens forretningsplan i retning af mere fokus på […]. Banken har allerede afhændet sit urentable datterselskab i Polen, EFG Poland. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger at afhænde […] datterselskabet […] (149). Den vil også yderligere omstrukturere driften i datterselskaberne […] og […] før det potentielle salg heraf på et senere tidspunkt som nævnt i betragtning (116).
(377)
Den samlede rentabilitet i de udenlandske forretninger vil være genskabt i […]. Samtidig vil finansieringen af de udenlandske datterselskaber være blevet nedbragt med […] sammenlignet med niveauet pr. 31. december 2012.
(378)
Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske datterselskaber tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn beskrevet i betragtning (128) om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber sikrer også, at disse ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital eller likviditet.
7.6.2.4. Konklusion vedrørende rentabilitet
(379)
Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og få et passende afkast af sin egenkapital i forhold til sin risikoprofil. Faktisk vil afkastet på bankens egenkapital blive på […] % i 2018 ifølge referencescenariet. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau, eftersom solvensgraden ikke falder til mindre end […] % fra 2014 og frem.
(380)
Endelig bemærker Kommissionen også det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan, som den er forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne (150). Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet den i det negative scenarie fortsat er rentabel ved udgangen af omstruktureringsperioden med et afkast på egenkapitalen på […] % og en solvensgrad på […] % i 2018.
(381)
Den stresstest, som den græske nationalbank foretog i 2013, bekræfter, at den yderligere kapital, der vil blive rejst i 2014, nemlig 2 864 mio. EUR, er tilstrækkelig til, at banken klarer referencescenariet i omstruktureringsperioden. Banken vil også fremlægge en betinget kapitalplan for den græske nationalbank med foranstaltninger, der skal træffes, hvis det økonomiske klima forværres yderligere. Kommissionen minder om, at den græske nationalbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Referencescenariets kapitalbehov som anslået af den græske nationalbank kan derfor anses for at være en slags stresstest. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske nationalbank, idet dette rummer et høj grad af stress.
(382)
Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.
(383)
Kommissionen kan derfor konkludere, at banken har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at afhjælpe rentabilitetsproblemerne i den hjemlige bankvirksomhed og i de udenlandske aktiviteter.
7.6.3. Egetbidrag og byrdefordeling
7.6.3.1. Vurdering af foreneligheden af foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 med omstruktureringsmeddelelsen
(384)
Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal bankerne og deres kapitalindskydere så vidt muligt deltage i omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne skal således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, mens kapitalindskyderne skal absorbere bankens tab så vidt muligt. De tilsagn, som banken har afgivet, bør sikre, at der anvendes egne midler, og at de oprindelige aktionærer og private investorer, der har hybridkapital i banken, deltager i omstruktureringen.
7.6.3.1.1. Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer
(385)
Banken har afhændet betydelige forretninger for at styrke sin solvensgrad. Salget af de to store datterselskaber i Polen og Tyrkiet har forbedret dens kapitalstilling med ca. 750 mio. EUR. Salget har også forbedret bankens likviditetsstilling. Aktiekapitalforhøjelsen i Eurobank Properties satte banken i stand til at øge sin kapital med 200 mio. EUR.
(386)
Omstruktureringsplanen indeholder salget af yderligere aktiver i […] og […]. Navnlig har banken afgivet løfte om, at den vil indskrænke sine udenlandske aktiver til 8,77 mia. EUR. I betragtning af nedgearingen og afhændelserne, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af denne yderligere indskrænkning vil banken have reduceret sit geografiske omfang i […] betydeligt.
(387)
Desuden har banken forpligtet sig til, at den vil skære yderligere ned i sine udenlandske forretninger, hvis den får brug for en kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden på mere end 1 mia. EUR. I et sådant scenarie ville banken nedbringe sin portefølje af internationale aktiver til højst 3,5 mia. EUR. Hvis kapitaltilførslen i henhold til foranstaltning C er mindre end 1 mia. EUR, vil private investorer have tilført mindst 1,5 mia. EUR, dvs. mere end stabilitetsfonden. Denne større deltagelse af private investorer ville reducere støttebehovet betydeligt og derved forbedre byrdefordelingen.
(388)
Banken har også afgivet løfte om, at den vil sælge sit store og rentable forsikringsdatterselskab.
(389)
For at begrænse kapitalbehovet har banken forpligtet sig til, at den ikke vil bruge kapital til at støtte eller øge størrelsen af sine udenlandske datterselskaber som beskrevet i betragtning (128). Desuden indebærer tilsagnene, at banken ikke foretager yderligere opkøb.
(390)
Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2018. […]
(391)
Grækenland har navnlig forpligtet sig til, at banken indtil […] ikke giver nogen medarbejder eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på over […]. Hvis stabilitetsfonden skal tegne aktier i banken, har Grækenland yderligere forpligtet sig til at anvende et lønloft i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 (151).
7.6.3.1.2. Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet
(392)
De eksisterende aktionærer i banken blev kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4). De eksisterende aktionærers post var nemlig blevet indskrænket fra 100 % forud for rekapitaliseringen foråret 2013 til kun 1,44 %. Kommissionen bemærker også, at banken ikke har udbetalt kontant udbytte siden 2008. Endelig ser Kommissionen velvilligt på, at stabilitetsfonden kun vil tilføre yderligere kapital, hvis banken ikke formår at rejse den på markedet til en kurs, der anses for rimelig og fastlægges på grundlag af to uafhængige vurderingsmænds skøn.
7.6.3.1.3. Efterstillede kreditorers del af byrden
(393)
Bankens efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken gennemgik flere passivstyringsoperationer. Den samlede mængde omlagte passiver beløb sig til 748 mio. EUR med en kapitalgevinst på 565 mio. EUR som beskrevet i betragtning 122 og 123.
(394)
De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente beskrevet i betragtning 133. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret et passende bidrag til byrden fra bankens private indskydere af hybridkapital, og at kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.
(395)
I betragtning af dokumentationen i afsnit 7.6.1 mener Kommissionen således, at Grækenland har truffet tilstrækkelige foranstaltninger med hensyn til egetbidrag og byrdefordeling til at begrænse størrelsen af støtteforanstaltning A, B1, B2, B3 og B4 til det nødvendige minimum.
7.6.3.2. Vurdering af foranstaltning C's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2013
(396)
Bankmeddelelsen fra 2013 supplerer omstruktureringsmeddelelsen og kræver forbedret byrdefordeling, og at banker, der får kapitalstøtte, træffer yderligere foranstaltninger til at begrænse støtten til et minimum. Punkt 29 i bankmeddelelsen fra 2013 kræver, at medlemsstaterne påviser, at der i fuld udstrækning er gjort brug af alle foranstaltninger til at begrænse denne støtte til det nødvendige minimum. Til det formål skal medlemsstaten forelægge en plan for kapitaltilførsel, sikre en tilstrækkelig byrdefordeling med hensyn til aktionærers og efterstillede kreditorers bidrag og forhindre kapitaludstrømning forud for omstruktureringsbeslutningen. Ifølge bankmeddelelsen fra 2013 skulle planen for kapitaltilførsel omfatte spørgsmål om tegningsrettigheder, frivillige passivstyringsoperationer, kapitalforøgende afhændelser, nedgearing, stop for udbetaling af overskud og andre foranstaltninger såsom strenge omkostnings- og lønpolitikker.
(397)
Ifølge punkt 47 i bankmeddelelsen fra 2013 skal en bank, der har identificeret et kapitalunderskud, straks forhindre kapitaludstrømning gennem en række foranstaltninger, som skal sikre samme resultat som almindelige forbud mod udbyttebetaling og kuponrente, forbud mod opkøb, forbud mod at være prisførende og mod at annoncere. Kommissionen bemærker, at banken allerede overholder disse forbud, da de indgår i de tilsagn, som Grækenland har fremlagt en fortegnelse over som beskrevet i betragtning 133, og at banken ikke har udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(398)
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) danner en buffer til absorbering af fremtidige tab som fastslået i den græske nationalbanks stresstest fra 2013, der blev offentliggjort den 6. marts 2014. Resultaterne af stresstesten viser, at banken har brug for 2 945 mio. EUR i yderligere kapital til at dække sine fremtidige tab i et stressscenarie. Foranstaltning C dækker kapitalbehovet, der vil bestå, såfremt i) det ikke kan dækkes gennem yderligere afhændelser eller kapitalforøgende foranstaltninger (Kommissionen mener, at banken har analyseret alle potentielle afhændelser og forpligtet sig til alle dem, der kan nedbringe kapitalbehovet i forbindelse med den kapitalplan, den har fremlagt for den græske nationalbank), og ii) det ikke kan dækkes af private investorer i forbindelse med aktiekapitalforhøjelsen, som vil finde sted i april 2014. Den giver derfor ikke banken for meget kapital.
(399)
Som forklaret i betragtning 385-395 har banken allerede truffet forholdsregler før stresstesten til at begrænse kapitalbehovet til det nødvendige minimum. Hvis banken i forbindelse med den aktuelle kapitaltilførselsoperation formår at rejse det meste af den nødvendige kapital hos private investorer, og den yderligere støtte fra stabilitetsfonden fortsat ligger under 1 mia. EUR, vil det ikke være nødvendigt med yderligere egetbidrag fra banken. Hvis den støtte, der udbetales i henhold til foranstaltning C, ligger over det niveau, vil det dog være hensigtsmæssigt, at banken afhænder flere aktiviteter.
(400)
Med hensyn til byrdefordeling indebærer en tilstrækkelig byrdefordeling ifølge bankmeddelelsen fra 2013 bidrag fra aktionærer, indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer, før der bevilges støtte i form af kapitalstøtte. Kommissionen bemærker, at Grækenland har ændret sin nationale retlige ramme for at sikre, at efterstillede kreditorer bidrager til bankens omstruktureringsomkostninger, før der tilføres yderligere kapital til banken. Kommissionen bemærker endvidere, at Grækenland har givet tilsagn om, at den vil gennemføre foranstaltninger i henhold til artikel 6a i loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014, nemlig fordeling af kapitalunderskuddet på indehaverne af dens kapitalinstrumenter og andre efterstillede fordringer i nødvendigt omfang. Mens en sådan byrdefordeling først vil finde sted efter datoen for rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) på grundlag af punkt 45 i bankmeddelelsen fra 2013, mener Kommissionen, at der ville komme uforholdsmæssige resultater ud af det, hvis en obligatorisk omlægning af efterstillet gæld og hybridkapital skulle ske allerede på tidspunktet for tilsagnet. Hvis banken skulle rejse tilstrækkelig privat kapital til at dække sit fulde kapitalbehov som fastslået i den græske nationalbanks stresstest, ville omlægningen af de efterstillede kreditorer være uforholdsmæssig. Grækenlands tilsagn om at nedskrive efterstillede kreditorers fordringer, før der udbetales kapitalstøtte til banken, er derfor tilstrækkelig til at sikre en ordentlig byrdefordeling.
(401)
For desuden at sikre, at bankens ejere bidrager i fuld udstrækning til genoprettelsen af et tilstrækkeligt kapitalgrundlag i omstruktureringsperioden, gav Grækenland tilsagn om, at banken frem til afslutningen af omstruktureringsperioden tilbageholder udbytte og ikke betaler kuponrenter, som det ikke er lovpligtigt for den at udbetale. I overensstemmelse med punkt 26 i omstruktureringsmeddelelsen og punkt 47 i bankmeddelelsen fra 2013 vil banken ikke benytte statsstøtte til at forrente egenkapitalen, hvis den har en tilstrækkelig indtjening til at dække en sådan forrentning.
(402)
Banken har også forpligtet sig til, at den frem til 31. december 2017 ikke giver nogen medarbejder eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på mere end den samlede årlige løn, som den græske nationalbanks direktør får (dog uden hensyntagen til, at direktøren eventuelt frivilligt giver delvis afkald på løn). Hvis stabilitetsfonden skal tegne aktier i banken, har Grækenland yderligere forpligtet sig til at anvende et lønloft i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 (152).
(403)
Kommissionen skal vurdere, om dette tilsagn, der dækker to scenarier, opfylder de krav, der er fastlagt i bankmeddelelsen fra 2013.
(404)
I det første scenarie, hvor stabilitetsfonden ikke reelt tilfører banken ny kapital, vil den støtte, der ligger i foranstaltning C, være begrænset til et tegningstilsagn om en kapitalforhøjelse, og stabilitetsfonden vil ikke udbetale så meget som en euro, idet alle nye aktier vil være tegnet af private investorer. Ifølge bankmeddelelsen fra 2013 kan begrænsningen af forrentningen ophøre, når støtten er blevet tilbagebetalt. Men den støtte, der ligger i et sådant tegningstilsagn i henseende til en potentiel kapitalforhøjelse, kan ikke tilbagebetales, hvis det pågældende tilsagn aldrig udmøntes (eftersom staten aldrig udbetalte penge til banken). Under sådanne omstændigheder kan Kommissionen acceptere, at begrænsningen af forrentningen gælder for en afgrænset periode. Kommissionen mener, at Grækenlands tilsagn, som løber indtil 31. december 2017 (dvs. i tre år og otte måneder frem til et år før udløbet af omstruktureringsperioden), er en korrekt anvendelse af sidste afsnit i punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013. Fordi den årlige aflønning af direktøren for den græske nationalbank er lavere end det loft, der er fastsat i andet afsnit af punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013, og fordi denne forpligtelse vil gælde for hele koncernen, mener Kommissionen, at det tilsagn, som Grækenland har foreslået at give i det tilfælde, hvor stabilitetsfonden ikke tegner nogen aktier i forbindelse med den planlagte kapitalforhøjelse, er i overensstemmelse med punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013.
(405)
I det andet scenarie, hvor stabilitetsfonden ville skulle tegne aktier i banken, lovede Grækenland at ændre tilsagnet for at bringe det i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013. Kommissionen bemærker, at hvis stabilitetsfonden ville tegne aktier, ville varigheden af aflønningsloftet for fortsat at være i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 blive ændret til at vare, indtil omstruktureringsperioden udløber - 31. december 2018 - eller indtil der foregår en transaktion, der svarer til, at banken har tilbagebetalt statsstøtten, alt efter hvad der sker først. Eftersom ordinære aktier ikke kan indfries af banken, accepterer Kommissionen, at et salg af aktierne på det sekundære marked med fortjeneste kunne anses for svarende til en tilbagebetaling af støtten.
(406)
I begge scenarier opfylder forpligtelsen til at begrænse aflønningen, som Grækenland har indgået, således kravene i bankmeddelelsen fra 2013.
(407)
Med hensyn til forrentning til staten kræver forlængelsesmeddelelsen fra 2011, at nye aktier udstedes med et nedslag i forhold til markedskursen efter justering for udvandingseffekten. Kommissionen bemærker, at formålet med dette krav er at sikre, at staten modtager en tilstrækkelig forrentning af sin aktiepost i banken, og at de historiske aktionærers stemmerettigheder bliver tilsvarende udvandet. For så vidt angår foranstaltning C, er staten allerede majoritetsaktionær i banken med sin post på over 90 % af aktierne. Derfor ville et overdrevet nedslag i forhold til markedskursen mindske forrentningen til staten af foranstaltning B4 og kunne medføre støtte til investorerne, hvis nedslaget er en undervurdering af bankens værdi. For at undgå en sådan situation må tegningskursen ikke være lavere end en grundkurs, som fastsættes på basis af skøn fra to uafhængige vurderingsmænd. Derfor beskytter de detaljerede regler om kursfastlæggelsen stabilitetsfonden mod at blive overdrevent udvandet af de nye investorer og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden tegner nye aktier til en kurs, der afspejler bankens værdi. Under disse omstændigheder kan Kommissionen acceptere, at nye aktier kan udstedes med et mindre nedslag i forhold til den aktuelle markedskurs end det, der var hensigten i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, og den finder grundkursen acceptabel.
(408)
Hvis aktierne blev udstedt til en højere kurs, ville det have kunnet få private investorer til at afholde sig fra at deltage i aktiekapitalforhøjelsen og derfor have begrænset tilførslen af privat kapital.
(409)
Derfor mener Kommissionen, at niveauet for egetbidrag og byrdefordeling er hensigtsmæssigt for foranstaltning C.
7.6.3.3. Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling
(410)
Kommissionen bemærker, at i sammenligning med den samlede modtagne statslige rekapitalisering er egetbidraget og byrdefordelingen i form af salget af aktier meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. I betragtning af argumenterne i afsnit 7.6.1, ifølge hvilke Kommissionen kan acceptere et lavere niveau for egetbidrag og byrdefordeling, kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at rumme tilstrækkelige foranstaltninger vedrørende egetbidrag og byrdefordeling.
(411)
Omstruktureringsplanen opfylder også kravene i bankmeddelelsen fra 2013, hvad angår foranstaltning C.
7.6.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(412)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencepræget banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe problemer med »moral hazard« og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.
(413)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapital fra staten svarende til 16 % af sine risikovægtede aktiver (undtagen foranstaltning C). Med foranstaltning C får banken et tilsagn om at tilføre yderligere kapital på 2 864 mia. EUR, hvilket bringer den samlede kapitalstøtte op på 23,7 % af bankens risikovægtede aktiver. Ud over kapitalstøtten har banken også modtaget likviditetsstøtte. Banken har fået likviditetsgarantier, som beløb sig til 13 600 mio. EUR pr. 15. april 2011 og 13 932 mio. EUR pr. 30. november 2013 svarende til 17 % af bankens balance pr. samme dato. Banken fik også statsgaranteret ELA for et beløb af 12 mia. EUR pr. 31. december 2012 svarende til 18 % af bankens balance pr. den dato. Nødvendigheden af at gennemføre foranstaltninger til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed berettiget i lyset af det forholdsvis store støttebeløb. Derudover har banken store markedsandele i Grækenland på 17 % for udlån og 12 % for indlån pr. 31. december 2012. Opkøbet af New TT Bank og Nea Proton Bank øgede bankens markedsandele til 20,7 % for udlån og 18,8 % for indlån i september 2013 (153).
(414)
Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder primært stammer fra eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, som har rystet den græske økonomi siden 2008 som bemærket i betragtning 69 til Eurobank-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe problemer med »moral hazard« er mindsket, da banken ikke synes at have taget overdrevent store risici. Som drøftet i afsnit 7.6.1 er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne mindre i lyset af disse faktorer og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne. Af disse årsager kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb ikke indeholder en nedbringelse af balancen og udlånene i Grækenland.
(415)
Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige rekapitaliseringer satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder og sin forsikringsvirksomhed i Grækenland.
(416)
I den henseende bemærker Kommissionen bankens tilsagn i tillæg til den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering om at sælge sin forsikringsvirksomhed inden […], tilsagnet om at nedbringe omfanget af dens internationale aktiver inden 31. december 2018, hvilket sandsynligvis vil medføre yderligere afhændelser i […] og […], og tilsagnet om ikke at benytte statsstøtte til at finansiere væksten i disse virksomheder. Kommissionen finder det proportionalt, at indskrænkningen af de udenlandske aktiver bliver større, hvis stabilitetsfonden i henhold til foranstaltning C udbetaler yderligere kapitalstøtte på over 1 mia. EUR til banken. Som angivet i betragtning (295) vil en sådan betaling gøre støtten mere fordrejende end blot et tilsagn om at deltage i kapitalforhøjelsen. Men hvis den oprindelige kapitaltilførsel er på under 1 mia. EUR, ville det indebære en større deltagelse på mindst 1,5 mia. EUR fra private investorer. Yderligere ville den større private deltagelse udgøre et yderligere bidrag til byrden som forklaret i betragtning (388). I punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen anføres det, at både prisen, der betales for den støtte, der modtages af staten, og graden af byrdefordeling vil blive taget i betragtning, når byrdefordelingsforanstaltningerne vurderes. Derfor vil yderligere konkurrencefordrejninger fortsat være begrænsede, hvis stabilitetsfonden tilfører mindre end 1 mia. EUR.
(417)
Grækenland har også givet tilsagn om et forbud mod opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og ikke til vækst f.eks. på udenlandske markeder.
(418)
Forpligtelsen til at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indskud, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Ligeledes vil tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en ordentlig kreditrisikovurdering forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.
(419)
Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
7.7. TILSYN
(420)
I medfør af afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (154) vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som allerede er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Kommissionen mener derfor, at der er sikret et korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
8. KONKLUSION
(421)
Kommissionen mener, at Grækenland ulovligt har gennemført støtteforanstaltning SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) og SA.31155 (2013/C) (2013/NN) i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, eftersom de blev gennemført før den formelle anmeldelse heraf. Kommissionen mener dog, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilagene sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget og på en hensigtsmæssig og proportional måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i nærværende afgørelse. Den fremlagte omstruktureringsplan og tilsagnene opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, hvorfor støtteforanstaltningerne kan anses for at være forenelige med det indre marked -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, der er gennemført eller planlagt af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:
a)
nødlikviditetsstøtte tilført Eurobank Ergasias SA. (»Eurobank«) af den græske nationalbank og garanteret af Den Hellenske Republik (foranstaltning L2)
b)
den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Eurobank i december 2012 (foranstaltning B2)
c)
tilsagnserklæringen på 528 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
d)
rekapitaliseringen på 5 839 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2013 (foranstaltning B4)
e)
rekapitaliseringstilsagnet på 2 864 mio. EUR givet af stabilitetsfonden efter den aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR, som blev godkendt på generalforsamlingen den 12. april 2014 i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret (foranstaltning C)
f)
kapitaltilførslen på 395 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank den 28. august 2013 (foranstaltning NP3).
2. I lyset af omstruktureringsplanen for Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A og alle dens datterselskaber (græske og ikkegræske datterselskaber og filialer med såvel bankvirksomhed som anden virksomhed)), som blev fremlagt den 16. april 2014, og Grækenlands tilsagn givet den 16. april 2014 er følgende statsstøtteforanstaltninger forenelige med det indre marked:
a)
kapitaltilførslen på 950 mio. EUR ydet af Grækenland til Eurobank i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)
b)
nødlikviditetsstøtte tilført Eurobank af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb af 12 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)
c)
den første bro-rekapitalisering på 3 970 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2012 (foranstaltning B1)
d)
den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i december 2012 (foranstaltning B2)
e)
tilsagnserklæringen på 528 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
f)
rekapitaliseringen på 5 839 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2013 (foranstaltning B4)
g)
rekapitaliseringstilsagnet på 2 864 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank efter den aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR, som blev godkendt på generalforsamlingen den 12. april 2014 i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret (foranstaltning C)
h)
kapitaltilførslen på 80 mio. EUR ydet af Grækenland til Proton Bank i maj 2009 (foranstaltning Pr1).
i)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR ydet af Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund's (»HDIGF«) og stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra Proton Bank til Nea Proton Bank i oktober 2011 og maj 2012 (foranstaltning NP1)
j)
den samlede kapitaltilførsel på 515 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank i henholdsvis oktober 2011, februar 2012, august 2012 og december 2012 (foranstaltning NP2)
k)
kapitaltilførslen på 395 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank den 28. august 2013 (foranstaltning NP3)
l)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 677 mio. EUR ydet af HDIGF og stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra T Bank til Hellenic Postbank (»TT Bank«) i december 2011 og februar 2013 (foranstaltning T)
m)
kapitaltilførslen på 224,96 mio. EUR ydet af Grækenland til TT Bank i maj 2009 (foranstaltning TT)
n)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 3 732,6 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra TT Bank til New Hellenic Postbank (»New TT Bank«) i januar og juni 2013 (foranstaltning NTT1)
o)
kapitaltilførslen på 500 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til New TT Bank den 29. januar 2013 (foranstaltning NTT2).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2014.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2014. április 29.)
a Görögország által az Eurobank Csoport javára az Eurobank Ergasias S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával; a Proton Banknak a Nea Proton létrehozása és tőkésítése, valamint a New Proton Banknak a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) általi kiegészítő feltőkésítése révén nyújtott szerkezetátalakítási támogatással; továbbá a Hellenic Postbank hídbank létrehozásával történő szanálásával kapcsolatban végrehajtott SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (korábbi 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (korábbi 2010/N) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2014) 2933. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)
(2014/885/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a fenti rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. AZ EUROBANK CSOPORTTAL (2) („A BANK” (3)) KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK
(1)
2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (4). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette az EFG Eurobank Ergasias S.A.-t (5).
(2)
A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag.
(3)
2010. augusztus 2-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási tervet az Eurobank Csoportra vonatkozóan. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32789 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.
(4)
A Bank több ízben is kedvezményezettje volt az adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak (6). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”).
(5)
2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 3 970 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”).
(6)
2012 májusában a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34825 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották.
(7)
2012. július 27-én a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat”) (7).
(8)
2012 decemberében a HFSF egy 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (8). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 27-én jelentették be a Bizottságnak.
(9)
2013 májusában a HFSF részt vett a Bank tőkeemelésében, amelyről 2012 decemberében állapodtak meg. Az első és a második áthidaló feltőkésítést részvénytőkére váltotta, és további 528 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba (a „2013. tavaszi feltőkésítés”).
(10)
2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről.
(11)
2014. március 31-én a HFSF egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot adott át a Banknak a Bank tervezett tőkeemelésében való részvételére vonatkozóan.
(12)
2014. április 16-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ezenkívül értesítették a Bizottságot a HFSF kötelezettségvállalásáról, hogy teljes mértékben jegyzi a Bank közelgő feltőkésítését. Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ellátását ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal a görög banktámogatási program szerint (9).
(13)
A Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel.
(14)
Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor.
1.2. A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
1.2.1. A Nea Proton Bankkal kapcsolatos eljárás
(15)
2012. július 26-án a Bizottság elfogadott egy határozatot az SA. 34488 (2012/C) sz. állami támogatást illetően: „Támogatás a Nea Proton Bank számára a Nea Proton Bank létrehozásával és tőkejuttatásával” (10) (a „Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat”). Ezzel a határozattal a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított az alábbiakra vonatkozóan: i. a Proton Bank Nea Proton Banknak átadott eszközei és forrásai közötti 1 121,6 millió EUR finanszírozási rés finanszírozása a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF) szanálási rendszere és a HFSF révén; ii. 250 millió EUR induló alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által; valamint iii. további 300 millió EUR alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által, amit előre jeleztek a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat elfogadása idején. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a támogatási intézkedések értékelésében. A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen ismertette a Proton Bankra vonatkozó eljárást, ideértve a Proton Bank szanálását, a Nea Proton Bank létrehozását, a finanszírozási rés és a HFSF által a Nea Proton Bankba injekciózott induló alaptőke finanszírozását.
(16)
2012. augusztus 1-jén a HFSF pótlólagos részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban; ez az emelés 230 millió EUR-t tett ki.
(17)
2012. szeptember 5-én Görögország a Görög Nemzeti Bank és a HFSF által készített észrevételeket nyújtott be a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan.
(18)
2012. december 31-én a HFSF 35 millió EUR értékben további részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban.
(19)
2013 májusában a HFSF megindította a Nea Proton Bank eladásának folyamatát.
(20)
2013. július 12-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a Bank szándékáról, hogy megszerezné a Nea Proton Bankot. A Bizottság 2013. július 15-én válaszolt.
(21)
2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről 1 EUR vételáron, és a HFSF vállalta a Nea Proton Bank eladás előtti feltőkésítését 395 millió EUR készpénzzel.
(22)
2013. július 29-én a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a Nea Proton Banknak juttatott 395 millió EUR-s tőkeinjekcióról.
1.2.2. A New TT Bankkal kapcsolatos eljárás
(23)
2013. május 6-án a Bizottság határozatot hozott az SA. 31155 (2013/C) sz. állami támogatásról: „a New TT Hellenic Postbank S.A. hídbank létrehozása és tőkésítése révén a TT Hellenic Postbank S.A. számára nyújtott állami támogatás” (a „New TT eljárás megindításáról szóló határozat”) (11). Ebben a határozatban a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást az alábbiakra vonatkozóan: i. a HFSF 500 millió EUR-s tőkeinjekciója a New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank”) részére; ii. 4,1 milliárd EUR (12) összegben azon finanszírozási rés (13) finanszírozása, amely a Hellenic Postbank S.A. („TT Bank”) tevékenységeinek a New TT Bankba történő átviteléből ered; iii. egy 224,96 millió EUR-s Görögország általi tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában a TT Bankba a görög banktámogatási program szerint; valamint iv. a HDIGF 0,68 milliárd EUR-s beavatkozása a T Bank S.A. („T Bank”) TT Banknak átadott eszközei javára. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a szerkezetátalakítási támogatás értékelésében. A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen leírja a T Bank TT Banknak történő eladása réven megvalósított szanálásával és a TT Banknak a New TT Bank létrehozásával történt szanálásával kapcsolatos eljárásokat.
(24)
2013 júniusában a HFSF megindította a New TT Bank eladásának folyamatát.
(25)
2013. július 15-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a HFSF döntéséről, hogy eladja a New TT Bankot a Banknak, valamint e döntés okairól.
(26)
2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről.
(27)
2013. július 19-én Görögország észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.
2. LEÍRÁS
2.1. A BANK ÉS NEHÉZSÉGEI
2.1.1. A görög bankszektor általános környezete
(28)
Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.
1. táblázat
Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008-2013
Görögország
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reál-GDP-növekedés, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (becslés)
Forrás:
Eurostat, online elérhető http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban.
2. táblázat
A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)
Bankok
GGB-k névértéke
Államhoz kötődő hitelek névértéke
Névérték összesen
GGB-k PSI vesztesége
Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége
Összes bruttó PSI veszteség
Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (17) (%)
Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o.
(30)
Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (18). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (19). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.
3. táblázat
A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.)
Összes bruttó PSI veszteség
(2011. dec.)
A PSI-vel kapcsolatos tartalékok
(2011. jún.)
Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére
(2011. dec.)
Belső tőke-
termelés
Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.)
Tőkekövetelmények
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o.
(31)
A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (20). A Görög Nemzeti Bank csak a négy legnagyobb bankot (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) találta életképesnek (21). Ezek 2012. májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től.
(32)
2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (22) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás („ELA”) formáját. Az e bankok által szerzett összegek különösen nagyok voltak 2012 második felében.
(33)
A 2012 júniusában tartott választásokat követően a betétállomány ismét emelkedni kezdett. 2012. december 31. óta az eurorendszer által a görög bankoknak nyújtott finanszírozás összege csökkent.
(34)
2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (23). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (24).
(35)
2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második feltőkésítést kapott a HFSF-től.
(36)
2013 őszén a Görög Nemzeti Bank új stresszteszt gyakorlatot indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint.
(37)
2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-kkel szolgált. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte.
(38)
A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkekövetelmények értékelését.
(39)
A 2013-as stresszteszt szerinti tőkekövetelmény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (25) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.
4. táblázat
A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1)
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére
(2013. jún.) (2)
CLP-k görög kockázatra (3)
CLP-k külföldi kockázatra (26) (4)
Belső tőketermelés (5)
Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6)
Tőkekövetelmények
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o.
(40)
2013. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében.
2.1.2. A Bank gazdasági tevékenységei
(41)
A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Kelet- és Délkelet-Európában (Ciprus, Románia, Bulgária, Szerbia és Ukrajna). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, biztosítás, treasury, tőkepiacok és más szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 31-én a Bank összesen 17 427 főt foglalkoztatott, akiknek körülbelül a fele Kelet- és Délkelet-Európában, másik fele pedig Görögországban volt alkalmazásban (29).
(42)
A Bank részt vett a PSI programban, és 7 336 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 781 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (30). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit.
(43)
A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.
5. táblázat
Az Eurobank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013
Eredmény
(millió EUR)
2010
2011
2012
2013
(megvásárlásuk napjától kezdve tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot)
Nettó kamatjövedelem
2 103
2 965
1 461
1 294
Üzemi eredmény összesen
2 730
2 226
1 755
1 587
Működési költségek összesen
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Tartalékolás előtti jövedelem
1 450
1 103
703
516
Hitelkockázati veszteségek
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
PSI veszteségek
-6 012
- 363
Egyéb veszteségek
- 737
- 373
- 522
Nettó eredmény
84
-5 496
-1 440
-1 157
Szelektív volumenadatok (millió EUR)
2010. december 31.
2011. december 31.
2012. december 31.
2013. december 31. (tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot)
Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen
53 412
48 094
43 171
45 610
Betétek összesen
41 173
32 459
30 752
41 535
Eszközök összesen
87 188
76 822
67 653
77 586
Saját tőke összesen (31)
6 094
875
- 685
4 523
Források:
2013: 2013-as pénzügyi eredmények - összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 and 2011: 2012-es pénzügyi eredmények - összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank sajtóközlemény, Teljes 2011. évi eredmények, 5. és 6. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy - a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 781 millió EUR (32)) veszteségen kívül - a Bank csökkenő jövedelemtől (amelynek okát - többek között - a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások, és hitel/betét mutatója 2011. december 31-én elérte a 148 %-ot, miközben mérlegének 42 %-át akkoriban az eurorendszer finanszírozta.
(45)
A 2013-as stresszteszt szerint, amelynek eredményeit 2014. március 6-án tették közzé, a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 2 945 millió EUR-ra becsülte. Ez az összeg nem tartalmazott mérséklő intézkedéseket, vagyis már feltételezte, hogy a Bank mérséklő intézkedéseket fog végrehajtani elidegenítések formájában, amelyekről feltételezték, hogy hozzájárulnak a tőkeszükséglet csökkentéséhez.
(46)
A megállapított 2 945 millió EUR-s tőkeszükséglet fedezése érdekében a Bank fokozott mérséklő intézkedéseket javasolt, amelyek viszont összességében csak kicsivel fognak többet generálni, mint amennyit a Görög Nemzeti Bank feltételezett a tőkeszükséglet számításakor. E mérséklő intézkedések közé tartozik további eszközök eladása ([…] (33) értékesítése, a biztosító leányvállalat […] %-ának eladása és az ingatlantevékenységekben való részvétel 20 %-ra csökkentése […]-val/által) (34).
(47)
Mivel ezek a fokozott mérséklő intézkedések a megállapított tőkeszükségletnek csak nagyon kis részét tudják fedezni, a részvényesek rendkívüli közgyűlése 2014. április 12-én egy 2 864 millió EUR-s tőkeemelés mellett döntött. Ennek formája elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (azaz tőkeemelés az elővásárlási jogok érvénytelenítésével) nemzetközi befektetők számára és nyilvános kibocsátás Görögországban. Amennyiben a magánbefektetők részéről a kereslet nem elegendő a teljes tőkeemelés fedezésére, a rést a HFSF fedi le a maradék új részvények jegyzésével, aminek feltétele a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumainak előzetes átalakítása részvényekké.
2.2. A BANK TULAJDONSZERZÉSE GÖRÖG BANKTEVÉKENYSÉGEKBEN
(48)
2013. július 15-én a Bank két kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank és a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről.
2.2.1. A Nea Proton Bank átvétele
A Proton Bank és a Nea Proton Bank szanálása
(49)
2011. október 9-én a Görög Nemzeti Bank hozzálátott a Proton Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a Proton Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a Proton Bankot (35).
(50)
A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (36) áthidaló hitelintézetként létrehozták a Nea Proton Bankot, amelyre átruházták a Proton Bank minden (lakossági, banki és állami) betétét, fiókhálózatát és egyes eszközeit (hitel- és értékpapír-portfólióit). A tőkekövetelések, az alárendelt kölcsön és a nagy kockázatú hitelek maradtak a Proton Banknál. A HFSF egyetlen részvényesként 250 millió EUR induló alaptőkét (37) injekciózott a Nea Proton Bankba. A Nea Proton Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 3 milliárd EUR volt.
(51)
2011 végén a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei („RWA” (38)) 1,2 milliárd EUR-t tettek ki.
A Nea Proton Bank kivásárlása a Bank által
(52)
A görög bankszanálási törvény előírja, hogy a HFSF-nek az áthidaló hitelintézetet létrehozó miniszteri határozat dátumától számított két éven belül túl kell adnia az áthidaló hitelintézetben levő részvényein (39). E kötelezettséggel összhangban és az MEFP értelmében a HFSF hozzákezdett a Nea Proton Bankban levő részvényei eladásához. A HFSF pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett (ideértve görög bankokat, külföldi bankokat és pénzügyi támogatókat), de csak ketten, a Bank és egy egyesült államokbeli fedezeti alap nyújtott be végleges ajánlatot. Csak a Bank által tett ajánlatot ítélték a HFSF eladási eljárásról szóló levelével összhangban levőnek és érvényesnek.
(53)
2013. május 31-én a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei 811 millió EUR-t tettek ki, miközben szavatoló tőkéje -203 millió EUR volt. Ugyanekkor a Nea Proton Banknak összesen 276 millió EUR feltőkésítésre volt szüksége egy 9 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató eléréséhez. A Bank 1 EUR készpénz ellenértéket fizetett a Nea Proton Bank részvényeinek és szavazati jogainak 100 %-áért. A Bank kérte a HFSF-et, hogy 395 millió EUR-val tőkésítse fel a Nea Proton Bankot, ami a Nea Proton Bank tőkemegfelelési mutatójának 9 %-ra való visszaállításához szükséges 276 millió EUR mellett lehetővé tenne további 119 millió EUR tartalékot 2016-ig várható további hitelveszteségek és adózás előtti veszteségek fedezésére. Az eladási feltételek szerint a HFSF vállalta a Nea Proton Bank tőkeszükségletének fedezését a tranzakció befejezése előtt, 395 millió EUR készpénz-hozzájárulással.
2.2.2. A New TT Bank átvétele
A TT Bank és a New TT Bank szanálása
(54)
2013. január 18-án a görög hatóságok hozzáláttak a TT Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a TT Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a TT Bankot (40).
(55)
A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (41) áthidaló hitelintézetként létrehozták a New TT Bankot, és 10,8 milliárd EUR értékű eszközt (készpénz, kincstárjegyek, teljesítő hitelek, lakossági betétek, központi finanszírozás és GGB-k formájában (42)) átruháztak a New TT Bankra. Összesen 1,2 milliárd EUR nettó eszköz maradt a TT Bankban tőkekövetelések, nemteljesítő hitelek, a TT adókövetelései és -tartozásai, valamint másfajta illetékek és járulékok formájában. A HFSF egyetlen részvényesként 500 millió EUR induló alaptőkét injekciózott a New TT Bankba. A tőkeinjekciót követően a New TT Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 15,1 milliárd EUR volt.
A New TT Bank kivásárlása a Bank által
(56)
Az MEFP kötelezettségek részeként a HFSF hozzálátott a New TT Bankban levő részvényeinek eladásához. Ezzel teljesítette azt a kötelezettségét is, hogy az áthidaló hitelintézet létrehozásától számított két éven belül túl kell adnia az abban levő részvényein. Pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett, köztük görög bankokkal, külföldi bankokkal és pénzügyi támogatókkal. Csak a négy legnagyobb görög bank nyújtott be végleges ajánlatot, és ezek közül a Bank ajánlatát részesítették előnyben.
(57)
A Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet újonnan kibocsátott rendes részvények formájában a New TT Bank megvásárlása érdekében. A részvényjegyzési megállapodás szerint a Bank által fizetett kezdeti ellenérték további kiigazítások tárgya lehetett a nettó aktívák értékének becslése alapján (43).
(58)
Következésképpen a Bank részvényeseinek 2013. augusztus 26-i rendkívüli közgyűlése jóváhagyta a Bank részvénytőkéjének 425 625 000 EUR-val történő emelését 1 418 750 000 új rendes részvény kibocsátása révén (44), egyenként 0,3 EUR névértékkel és egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon. A tőkeemelést teljes mértékben a HFSF jegyezte természetbeni hozzájárulás formájában. E természetbeni hozzájárulás a New TT Bank HFSF tulajdonában levő összes részvénye formáját öltötte, 681 millió EUR összértékben. E tranzakciót követően a HFSF részesedése a Bankban 93,5 %-ról 95,2 %-ra nőtt.
2.3. TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(59)
A Bank javára szolgáltak az A., B1, B2, B3, B4 és C. tőketámogatási intézkedések, valamint az L1 és L2 likviditástámogatási intézkedések. A Proton Bankot és a Nea Proton Bankot a következő intézkedések segítették: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 és NP3. A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank hasznára voltak a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések.
2.3.1. A görög banktámogatási program alapján a Banknak nyújtott támogatási intézkedések
(60)
A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján.
2.3.1.1. A garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerint adott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(61)
A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2013. november 30-án (45) a Banknak nyújtott garanciák összege mintegy 13,9 milliárd EUR volt. Ezen a napon nem volt a Banknál államkötvény formájában esedékes hitel. 2011. április 15-étől kezdve a Bank 1 737 millió EUR összegben kapott államkötvénykölcsönöket, és élvezte a görög banktámogatási program alapján neki juttatott 13,6 milliárd EUR állami garanciát.
(62)
A Bank szerkezetátalakítási tervében, amelyet a görög hatóságok 2014. március 16-án nyújtottak be a Bizottságnak, a görög hatóságok jelezték szándékukat, hogy továbbra is adnak garanciákat és kölcsönöznek államkötvényeket a program szerint a szerkezetátalakítási időszak folyamán.
2.3.1.2. A görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján biztosított állami feltőkésítés (A. intézkedés)[
(63)
2009 májusában a Bank 950 millió EUR tőkeinjekciót (46) (A. intézkedés) kapott a görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján. Ez a tőkeinjekció a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2 %-ával volt egyenlő.
(64)
A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt. 2010-ben az elsőbbségi részvények futamidejét meghosszabbították, ellentételezésüket pedig megnövelték. Ettől kezdve, ha az elsőbbségi részvényeket a kibocsátásuktól számított öt éven belül nem vásárolják vissza, és a részvényesek közgyűlése nem hoz döntést e részvények visszaváltásáról, a görög pénzügyminiszter kumulatív alapon évi 2 %-kal növeli a szelvénykamatlábat (vagyis 12 %-os kamatláb a hatodik évre, 14 %-os a hetedik évre stb.).
2.3.2. Államilag garantált ELA (L2 intézkedés)
(65)
Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb […] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet.
(66)
Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (47). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak […] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére.
(67)
2011. december 31-től a Bank 14,95 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt (48), míg 2012. december 31-től 12 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe.
2.3.3. A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések
(68)
2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 6. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
6. táblázat
A Banknak a HFSF révén nyújtott tőketámogatási intézkedések
1. áthidaló feltőkésítés - 2012. május (millió EUR)
2. áthidaló feltőkésítés - 2012. dec. (millió EUR)
Kötelezettségvállalási nyilatkozat - 2012. dec.
(millió EUR)
2013. tavaszi feltőkésítés - 2013. május (millió EUR)
Feltőkésítési kötelezettségvállalás - 2014. április (millió EUR)
Intézkedés
B1
B2
B3
B4
C.
Összeg
(millió EUR)
3 970
1 341
58
5 839
2 864
2.3.3.1. Az első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(69)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (15)-(32) preambulumbekezdései részletesen leírják a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi.
(70)
2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 4,2 milliárd EUR összegig.
(71)
A B1 intézkedés alapján 2012. május 28-án a HFSF 3,97 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Banknak juttatott EFSF kötvények hat- és tízéves lejáratú, 2012. április 19-i kibocsátási dátumú változó kamatozású EFSF kötvények voltak. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (48) preambulumbekezdésében a Bizottság már megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy korlátozott részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növelje a tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik.
(72)
Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF általi kiegészítő tőke-hozzájárulásnak számít (49).
2.3.3.2. A második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(73)
2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra.
(74)
Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 21-én a HFSF végrehajtotta a második, 1 341 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek.
2.3.3.3. A 2012. december 21-i kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(75)
A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés).
(76)
A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükségletre (5 839 millió EUR (50)).
2.3.3.4. A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés)
(77)
2013. április 30-án a részvényesek közgyűlése jóváhagyta a Bank 5 839 millió EUR összegű tőkeemelését („a 2013. tavaszi feltőkésítés”). Ezért a Bank kiadott 3 789 317 357 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,54 EUR áron.
(78)
Ugyanezen a napon a részvényesek közgyűlése arról is határozott, hogy a tőke teljes összegét a HFSF szolgáltatja, és kifizetése természetben, EFSF kötvények formájában történik.
(79)
Ennek eredményeképpen 2013 májusában a HFSF összesen 5 839 millió EUR-t injekciózott a Bankba rendes részvények formájában (B4 intézkedés). Ez az összeg egyenlő a B1, B2 és B3 intézkedés együttes összegével.
(80)
A 2013. tavaszi feltőkésítés révén az első és második áthidaló feltőkésítést (B1 és B2 intézkedés) állandó feltőkésítéssé alakították, és teljesítették a további tőketámogatás nyújtására vonatkozó kötelezettséget (B3 intézkedés).
(81)
Az új részvények árát az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyama 50 %-ában állapították meg. A részvényesek 2012. április 30-i közgyűlése által elhatározott részvényösszevonás eredményeként (51) az új részvények árát részvényenként 1,54 EUR-ban rögzítették.
(82)
A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 98,56 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált. Ugyanakkor miután a Bank befejezett még egy forrásmenedzsment-feladatot, ez a részesedés 2013 júniusában 93,55 %-ra csökkent (lásd a 2.4.5. szakaszt). 2013 augusztusában a Bank a New TT Bank megvásárlása érdekében új részvényeket bocsátott ki a HFSF-nek, aminek eredményeképpen a HFSF részesedése 95,23 %-ra emelkedett (52).
2.3.3.5. A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés)
(83)
2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank beszámolt egy 2013 második felében végrehajtott stresszteszt gyakorlat eredményeiről. A Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy az alapforgatókönyvben a Bank tőkeszükséglete a 2014-2016-os időszakban eléri a 2 945 millió EUR-t.
(84)
2014. március 31-én a HFSF levelet küldött a Banknak, jelezve, hogy szándékában áll és képes jegyzési ígérettel támogatni bármely tőkeemelést, amelyet a 2014. március 30-án módosított 3864/2010. sz. HFSF törvény alapján valósítanak meg a stresszteszt folyamán megállapított tőkekövetelménynek való megfelelés érdekében. A HFSF törvény elrendeli, hogy amennyiben a jegyzési időtartam végén elégtelen a magánbefektetői kereslet a HFSF Általános Tanácsa által két független értékelés alapján meghatározott áron, a HFSF jegyzi a megmaradó részvényeket úgy, hogy a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumát előbb részvényekké alakítják a 6a. cikkben leírtak szerint.
(85)
2014. április 12-én a részvényesek rendkívüli közgyűlése a HFSF törvény alapján jóváhagyott egy 2 864 millió EUR összegű tőkeemelést, és jelezte, hogy a kibocsátási árfolyam nem lehet alacsonyabb a részvényenkénti 0,30 EUR névleges árnál és a HFSF által megállapítandó minimális árnál (53).
(86)
A HFSF törvénynek megfelelően a HFSF kijelölt két független tanácsadót, hogy határozzák meg a Bank értékét. 2014. április 10-én a két tanácsadó befejezte munkáját, és mindketten egy értéktartományt adtak meg a Bank értékére. A két tartomány jelentős mértékben átfedi egymást. Ezen értékelések alapján a HFSF Általános Tanácsa 2014. április 14-én meghatározta azt az árat, amely megfelel annak a minimális árnak, amelyen a Bank új részvényeit kínálni lehet a befektetőknek, és annak az árnak, amely mellett szükség esetén jegyzési ígérettel támogatja a részvénykibocsátást (54). 2014. április 15-én elfogadta azt az ajánlatot, amelyet befektetők konzorciuma tett új részvények jegyzésére 1,3 milliárd EUR összegben, részvényenként 0,30 EUR áron („első befektető” (55) (56)).
(87)
2014. április 24-én az Eurobank meghirdette az ajánlatgyűjtés („book building”) kezdetét 0,30 EUR és 0,33 EUR közötti áron (57). Amennyiben elegendő kereslet van a teljes 2 864 millió EUR-ra 0,30 EUR-nál magasabb áron, az első befektetőnek hozzá kell igazítania az árát a magasabb árhoz, vagy törölnie kell megrendeléseit, amely esetben kompenzációs díjat kap. Ha elegendő kereslet van magánbefektetők részéről (beleértve az első befektető keresletét) a teljes 2 864 millió EUR lekötésére 0,30 EUR-s áron, az első befektető elsőbbségi kiutalásban részesül. Amennyiben 0,30 EUR-s áron elégtelen a kereslet (beleértve az első befektető keresletét), az alárendelt kölcsönt új részvényekre váltják. A HFSF törvény rendelkezése szerint az alárendelt kölcsön konverzióját követően minden le nem jegyzett részvényt a HFSF jegyez le ugyanazon az áron, nevezetesen részvényenként 0,30 EUR-ért.
2.3.4. Támogatási intézkedések a megszerzett vállalkozások számára
2.3.4.1. Támogatási intézkedések a Proton Bank és a Nea Proton Bank számára
(88)
2008 óta a Proton Bank és a Nea Proton Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 7. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
7. táblázat
A Proton és a Nea Proton Banknak nyújtott tőketámogatási intézkedések áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A támogatást adó szervezet
A folyósítás dátuma
Összeg (millió EUR-ban)
A Proton Bank tevékenységei
Pr1
A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei
Állam
2009. május
80
Pr2
Görög állampapírok kölcsönadása a görög kötvénykölcsönzési intézkedés alapján
Állam
2009. április
78
Pr3
Állami garancia a görög garanciaintézkedés alapján kibocsátott kötvényekre
Állam
2010. július
149,4
A Nea Proton Bank tevékenységei
NP1
Finanszírozási rés a PB és az NPB között
A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig (1. rész)
HDIGF
2011.10.9.
862
A finanszírozási rés számításának véglegesítése után a PB-ből az NPB-be való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2012.5.14.
259,6
Az NP1 teljes összege
1 121,6
NP2
Tőkeinjekciók az NPB-be 2011-ben és 2012-ben
Induló alaptőke
HFSF
2011.10.9.
220
Induló alaptőke
HFSF
2012.2.3.
30
Induló tőke összesen
250
Pótlólagos részvénytőke
HFSF
2012.8.1.
230
Pótlólagos részvénytőke
HFSF
2012.12.31.
35
Pótlólagos tőke összesen
265
Az NP2 teljes összege
515
NP3
Feltőkésítés az Eurobanknak történő eladást megelőzően
Részvénytőke
HFSF
2013.8.28.
395
2.3.4.1.1 Támogatási intézkedések a Proton Bank számára
i. A Proton Bank által kapott állami feltőkésítés (Pr1 intézkedés)
(89)
2009 májusában Görögország 80 millió EUR-t injekciózott a Proton Bankba; ez az összeg a bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek mintegy 4,6 %-ával volt egyenlő. A tőkeinjekcióra a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján került sor. A feltőkésítés elsőbbségi részvények formájában történt.
ii. A Proton Bank által kapott állami likviditási támogatás (Pr2 és Pr3 intézkedés)
(90)
A Proton Bank a görög banktámogatási program részét képező garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerinti támogatási intézkedések kedvezményezettje is volt. 2009 áprilisában a Proton Bank 78 millió EUR összegben kapott görög állampapírokat (Pr2 intézkedés), 2010 júliusában pedig állami garanciát kapott 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre (Pr3 intézkedés). Az állam által garantált kötvényeket a felszámolás napján átadták a Nea Proton Banknak, de 2012. január 5-én érvénytelenítésre kerültek. A görög állampapírok 2011 decemberében jártak le, és nem kerültek megújításra.
2.3.4.1.2 Támogatási intézkedések a Nea Proton Bank számára
i. A Nea Proton Bank 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének fedezése (NP1 intézkedés)
(91)
A Proton Bank szanálásával összefüggésben a görög hatóságok finanszírozási rést állapítottak meg a Nea Proton Banknál. A Görög Nemzeti Bank egy 2011. október 9-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere 2011 decemberében 862 millió EUR-t fizetett a Nea Proton Banknak. Miután a Görög Nemzeti Bank 2012. január 19-én1 121,6 millió EUR-ban véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatának (58) megfelelően a HFSF (59)2012. május 14-én kifizette a maradék 259,6 millió EUR-s összeget. A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF ezzel betömte a finanszírozási rést.
ii. A HFSF tőkeinjekciói a Nea Proton Bankba 2011-ben és 2012-ben (NP2 intézkedés)
(92)
A HFSF a 250 millió EUR összegű induló alaptőke (rendes részvények) formájában nyújtott állami támogatást a Nea Proton Banknak; az összeget két részletben, 2011. október 9-én és 2012. február 3-án fizették ki.
(93)
A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint (amely a terv legfrissebb változata volt, amelyről értesítették a Bizottságot a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat idején) a Nea Proton Banknak további 300 millió EUR tőkére volt szüksége. Erre a plusz tőkére részben azért volt szükség, mert a Nea Proton Bank a PSI program eredményeként veszteségeket szenvedett (a 2011-es értékvesztés miatti veszteségek 146,5 millió EUR-t tettek ki a GGB-kkel kapcsolatban, és további 22 millió EUR értékvesztés volt a 2012. első negyedévi eredményekben). A Nea Proton Banknak azért is szüksége volt további tőkére, mert a tartalékolási költségek 2011-ről 2016-ra megemelkedtek a Nea Proton Bank alapításának idején feltételezett szintekhez képest.
(94)
A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint ezen előre látott tőkeszükséglet egy várhatóan 285 millió EUR-s tőkeinjekció formáját öltötte volna 2012-ben, valamint egy várhatóan 15 millió EUR-s tőkeinjekcióét 2014-ben. Valójában a HFSF 2012. augusztus 1-jén 230 millió EUR-t, 2012. december 31-én pedig 35 millió EUR-t injekciózott a Nea Proton Bankba.
iii. A HFSF tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba az Eurobanknak történt eladás előtt (NP3 intézkedés)
(95)
A 2013. július 15-i adásvételi szerződés szerint a HFSF már elkötelezte magát, hogy a 395 millió EUR-s összeget a Nea Proton Bankba injekciózza (60). A HFSF 2013. augusztus 28-án fizette ki a 395 millió EUR-s összeget.
2.3.4.2. Támogatási intézkedések a New TT Bank számára
(96)
A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt 2008 óta. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
8. táblázat
A T Banknak és a TT Banknak nyújtott támogatási intézkedések áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
Megnevezés
A támogatást nyújtó szervezet
Dátum
Állami támogatás összege (millió EUR)
A T Bank TT Bankra átruházott tevékenységei (61)
T
A T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész)
HDIGF
2011. december
450
A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a T Bankból a TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2013.2.14.
227
A T teljes összege
677
TT Bank
TT
Tőkeinjekció
A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei
Állam
2009. május
224,96
New TT Bank (hídbank)
NTT1
Finanszírozási rés a TT és az NTT között
A TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész)
HFSF
2013.1.29.
2 730,8
A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a TT Bankból a New TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2013.6.14.
1 001,7
Az NTT1 teljes összege
3 732,6
NTT2
Induló alaptőke-injekció
A New TT Bank induló alaptőkéje
HFSF
2013.1.29.
500
2.3.4.2.1 Támogatási intézkedés a T Bank javára
Beavatkozás a HDIGF szanálási rendszerével a T Bank javára 677 millió EUR összegben (T. intézkedés)
(97)
A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF finanszírozta a tevékenységek T Bankból TT Bankba történő átviteléből eredő finanszírozási rést, amely a T Bankból a TT Bankba átvitt eszközök valós értéke és az átvitt kötelezettségek valós értéke közötti különbséget jelenti. A Görög Nemzeti Bank 2011. december 17-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere kifizette a 450 millió EUR-s összeget (62), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a finanszírozási rés számítása körülbelül 677 millió EUR összegben véglegesítésre került, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatával (63) összhangban 2013. február 14-én a HFSF (64) kifizette a 227 millió EUR-s egyenleget (65) a New TT Banknak.
2.3.4.2.2 Támogatási intézkedés a TT Bank javára
A TT Bank által kapott állami feltőkésítés (TT intézkedés)
(98)
2009 májusában a TT Bank Görögországtól 224,96 millió EUR tőkeinjekciót kapott, amely akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2,9 %-ával volt egyenlő. A TT Bank a tőkeinjekciót a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján kapta. A tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában történt.
2.3.4.2.3 Támogatási intézkedések a New TT Bank javára
i. A New TT Bank 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének fedezése (NTT1 intézkedés)
(99)
A HFSF finanszírozta a New TT Bank finanszírozási rését, amely a TT Banktól a New TT Banknak átadott eszközök értéke és az átadott kötelezettségek névértéke közötti különbség. A Görög Nemzeti Bank 2013. január 18-i határozatával összhangban a HFSF 2013. január 29-én kifizette a 2 730,8 millió EUR-s összeget (66), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a Görög Nemzeti Bank 3 732,6 millió EUR-ban (67) véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2013. május 21-i határozatának megfelelően a HFSF 2013. június 14-én kifizette a maradék 1 001,7 millió EUR-s összeget a New TT Banknak.
ii. A HFSF tőkeinjekciói a New TT Bankba (NTT2 intézkedés)
(100)
A HFSF volt a New TT Bank egyetlen részvényese, és induló alaptőke (rendes részvények) formájában 500 millió EUR állami támogatást nyújtott a New TT Banknak.
2.4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS AZ ÚJ ÜZLETI MODELL
(101)
2014. április 16-án Görögország benyújtotta a Bank szerkezetátalakítási tervét, amely elmagyarázza, hogy a Bank (a Nea Proton Bank és a New TT Bank megszerzéséből eredő kombinált gazdálkodó egységként) miként szándékozik helyreállítani hosszú távú életképességét.
2.4.1. Belföldi műveletek
(102)
A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani. Jóllehet nemzetközi műveletei a kölcsönök mintegy 26 %-át tették ki 2010-ben (68), ez az arány 2012 végére 20 %-ra esett, és 2018 végére tovább csökken, […] %-ra (69).
(103)
A Bank fő prioritása a görögországi banki műveleteinek újbóli nyereségessé és életképessé tétele a szerkezetátalakítási időszak végére (2018. december 31.). E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét.
(104)
Ami a működési hatékonyságot illeti, a Bank már jóval a New TT Bank és a Nea Proton Bank megszerzése előtt elindított egy kiterjedt racionalizálási programot. 2010 óta a Bank csökkentette fizikai jelenlétét Görögországban. Egyedi alapon (a New TT Bank és a Nea Proton Bank megvásárlását nem számítva) a 2008. júniusi 564-ről 2014-re […]-ra/-re csökkentette fiókjainak számát, és csökkentette görögországi dolgozóinak számát is (a 2008-as 10 142-ről a 2012-es 9 037-re) (70).
(105)
A szerkezetátalakítási terv végéig a Bank további csökkentéseket tervez mind a fiókok számában (a 2012. december 31-i pro forma 645-ről […]-ra/-re 2018. december 31-é re), mind a dolgozói létszámban, 12 430-ról […]-ra/-re pro forma alapon, vagyis figyelembe véve a Nea Proton Bankot és a New TT Bankot (71).
(106)
A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog a kombinált görög banki tevékenység teljes költségének […]%-kal történő levitelében a 2013-as évi 913 millió EUR-ról (72) […] millió EUR-ra 2018-ban (73). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a 2012-es 60 %-ról a szerkezetátalakítási időszak végére […]% alá esik.
(107)
A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank javítani a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előre látott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétek kamatkülönbözetei (a lekötött betétek, látra szóló betétek és megtakarítási kamatlábak átlaga) a 2012. évi 223 bázispontról 2018-ra várhatóan […] bázispontra csökkennek Görögországban (74). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Bank rendkívüli likviditási segítségnyújtástól és szélesebb körű eurorendszeri finanszírozástól való függősége a 2012-es csoportszintű összes eszköze 42,9 %-áról 2018-ban […]%-ra fog csökkenni (75).
(108)
A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét mutatója 2018-ban […] %-ra fog csökkenni (a 2012-es 160 %-ról és a 2013-as 115 %-ról) (76), miközben tőkemegfelelése javulni fog, és 2018-ban a csoportszintű elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatója […] % lesz (77) (az első áthidaló feltőkésítést megelőző negatív fedezet helyett).
(109)
A Bank másik stratégiai prioritása a nem teljesítő hitelek kezelése. A hitelnyújtást és a nem teljesítő hitelek szerkezetátalakítását egyaránt érintő fejlett hitelezési eljárások mellett a szerkezetátalakítási terv az értékvesztett kitettségek kezelésére is összpontosít egy új kármentesítő egység létrehozásával. Ezen egység feladata az értékvesztett kitettségek szerkezetátalakítása lesz. 30-50 kármentesítő menedzser („remedial relationship manager”) szakértelmét fogja felhasználni (78). 2015-ben csoportszinten a nemteljesítő hitelek aránya […] %-ot fog elérni ([…] % 2015-ben a görög belföldi piacra vonatkozóan (79)), majd csökkenni kezd, és várhatóan […] % lesz a szerkezetátalakítási időszak végén (80) (30 % Görögországban az adósságleírások előtt). A Bank hiteleinek értékvesztése Görögországban a 2013-as 1 652 millió EUR-ról 2018-ban […] millió EUR-ra fog csökkenni (81) a görög gazdaság fellendülése következtében.
(110)
A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet csökkenése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban 2015-től kezdődően nyereséges legyen. A Bank arra számít, hogy veszteségei konszolidált szinten […] millió EUR-t tesznek majd ki 2014-ben, és […] millió EUR-t 2015-ben, miközben 2016., 2017. és 2018. évi nyeresége […] millió EUR, […] millió EUR, illetve […] millió EUR lesz (82). Konszolidált sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban eléri a(z) […] %-ot (83). Ez a jövedelmezőségi szint főként a görög piacnak lesz köszönhető ([…] % sajáttőke-arányos nyereséggel a szerkezetátalakítási időszak végén), miközben […] és […] alacsonyabb jövedelmezőségi szinteket fog jelenteni ([…] %-ot, illetve […] %-ot).
2.4.2. Nemzetközi banki tevékenységek
(111)
A Bank már megkezdte nemzetközi hálózata tőkeáttételének csökkentését és szerkezetátalakítását. Már eladta törökországi (Eurobank Tekfen) és lengyelországi (EFG Poland) leányvállalatait. A megmaradó nemzetközi hálózat kereskedelmi rése, vagyis adott leányvállalatra vonatkozóan a betétállomány és a hitelállomány közötti különbség, a 2010. évi 1,7 milliárd EUR-ról 0,8 milliárd EUR-ra esett, miközben a működési költségeket 9 %-kal csökkentették 2010 és 2012 között (84).
(112)
A Bank folytatni fogja nemzetközi hálózata szerkezetátalakítását és tőkeáttételének csökkentését. Nevezetesen, a Bank vállalta nemzetközi eszközportfóliója méretének 8,77 milliárd EUR-ra csökkentését 2017. június 30 -ra. A Bank e portfólió további, 3,5 milliárd EUR-ra történő csökkentésére is elkötelezte magát arra az esetre, ha a HFSF-nek netán egymilliárd eurónál többet kellene beinjekcióznia az elkövetkező tőkeemeléskor.
(113)
Az e célnak való megfelelés érdekében a Bank által a szerkezetátalakítási tervben megvizsgált egyik lehetőség a tevékenységeinek eladása […]-ban/-ben (85).
(114)
Ezek az elidegenítések a Bank 2012. december 31-i külföldi eszközeinek […]%-át képviselik. Így 2018. december 31-én a külföldi eszközök […] milliárd EUR-t tennének ki, és a nemzetközi hálózat […]-ra/-re és […]-ra/-re fókuszálna.
(115)
A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét.
(116)
E célból a Bank jelentős költségcsökkentési program megvalósítását tervezi a nemzetközi hálózatban, […]. […]-ban/-ben például […] fiókot zárnak be, és 2012. december 31-től a […]-ban/-ben levő leányvállalat eladásáig a dolgozók létszáma […] fővel csökken (86).
(117)
Külföldi leányvállalatai teljes finanszírozását a Bank a 2012-es 2 milliárd EUR-ról […]-ra/-re fogja csökkenteni 2018-ban (87), miközben a sajáttőke-arányos nyereség […]-ban/-ben és […]-ban/-ben […] %-ot, illetve […] %-ot fog elérni.
2.4.3. Nem banki tevékenységek: a biztosítási üzletág és az ingatlantevékenységek eladása
(118)
A Bank tőkeemeléssel 35 % alá csökkentette tulajdoni hányadát az Eurobank Properties nevű ingatlanügyekkel foglalkozó leányvállalatában, aminek pozitív hatása volt a Bank elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatójára (88). 2018. december 31-é re a Bank teljesen elidegeníti ezt a leányvállalatát.
(119)
A Bank biztosító leányvállalatai […]-ig történő eladását is tervezi.
2.4.4. Magántőke-bevonás, valamint meglévő részvényesek és alárendelt hitelezők általi hozzájárulás
(120)
A Banknak sikerült tőkét emelnie a piacról, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást.
(121)
A részvényeseket erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 98,56 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 1,44 %-nyi részvénytulajdona maradt. Következésképpen a HFSF 2013 júniusában teljesen átvette az ellenőrzést a Bank felett. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben.
(122)
2012 februárjában a Bank ajánlatot tett hibrid instrumentumok magánbefektetőktől való visszavásárlására a névérték 40 %-a és 50 %-a közötti áron. Ezt a visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. Az ajánlatot az instrumentumok össznévértékének csaknem 50 %-ára fogadták el, így a tranzakció költségeit figyelembe véve a Banknál maradó haszon 248 millió EUR-t tett ki (89).
(123)
2013 májusában a Bank meghirdetett egy újabb forrásmenedzsment-feladatot. A Bank felajánlotta az értékpapír-tulajdonosoknak azt a lehetőséget, hogy - a 662 millió EUR-s állományt kitevő - Lower Tier 1 és Lower Tier 2 értékpapírokat névértéken rendes részvényekre váltja. Az átváltási árat úgy állapították meg, hogy megegyezzen a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítéskor fizetett jegyzési árfolyammal (90). Az elfogadási arány 48 % volt. Mivel a Lower Tier 1 és Lower Tier 2 kötvénytulajdonosok az értékpapírjaikat alacsonyabb alárendelt instrumentumokra váltották készpénz ellentételezés nélkül, a megemelt tőke elérte a 317 millió EUR-t.
(124)
A két visszavásárlás eredményeképpen az alárendelt és hibrid adósság állománya a 2011. december 31-i1 045 millió EUR-ról a 2013. december 31-i 283 millió EUR-ra csökkent (91).
2.5. A GÖRÖG HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(125)
Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják a 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). Az I. mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze.
(126)
Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak maximális számát, továbbá a maximális összköltséget, amelynek 2017. december 31-én meg kell felelni (92).
(127)
Görögország azt is vállalta, hogy a Bank csökkenti a Görögországban gyűjtött betétek költségét, és 2017. december 31-é re eleget tesz egy maximális nettó hitel/betét aránynak (93).
(128)
A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország arra vállalt kötelezettséget, hogy a Bank nem ad további tőketámogatást, hacsak előre meghatározott feltételek nem teljesülnek. Görögország olyan kötelezettséget is vállalt, hogy a Bank 2018. június 30-á ra jelentősen csökkenti nemzetközi eszközei tőkeáttételét (94).
(129)
Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank elidegeníti biztosítási tevékenységeit, ingatlanokkal foglalkozó leányvállalatát és számos értékpapírt, továbbá csökkenteni fogja magántőke-portfóliójának méretét. Ráadásul a Bank - korlátozott kivételekkel - nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (95).
(130)
Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Vállalta a Bank alkalmazottai és vezetői javadalmazásának korlátozását, hogy a Bank megfeleljen a vállalatirányításra vonatkozó görög jogszabályoknak, továbbá vállalta egy hatékony és megfelelő szervezeti rend felállítását (96).
(131)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank fejleszti hitelpolitikáját, hogy meggátoljon minden megkülönböztetést a hitelezési folyamat bármely szakaszában, és biztosítsa, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. Görögország vállalta, hogy a Bank javítja a hitelkockázat nyomon követését és a hitelek szerkezetátalakítását (97).
(132)
Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (98).
(133)
Végül, Görögország elkötelezte magát, hogy további korlátozásokat ír elő a Bank számára, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és hirdetési tilalom (99).
(134)
E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni.
(135)
Külön, a Bank jelenlegi tőkeemelésének keretében, mivel a HFSF jegyzési ígérettel támogatja a tőkeemelést, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy végrehajtja a 2014. március 30-án módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedéseket; e rendelkezés célja egy hitelintézet hiányzó tőkéje maradék összegének szükség szerinti elosztása tőkeinstrumentumainak és más alárendelt kötelezettségeinek birtokosai között a HFSF általi bármely tőkeinjekciót megelőzően.
3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
3.1. AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(136)
2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (100) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés).
(137)
Az intézkedés megfelelőségét illetően, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szükség támogatásra (101). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (102), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet. A Bizottság megjegyezte, hogy szeretné biztosítani, hogy a Bank gazdálkodásának minősége, nevezetesen a hitelezési eljárása egyik esetben se romoljon.
(138)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni.
(139)
Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (a hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (71) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (72) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bank mindegyikét (nevezetesen a Bankot, az Alpha Bankot, az NBG-t és a Piraeust), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság javasolta egy ellenőrző megbízott kinevezését, aki fizikailag jelen lenne a Bankban.
3.2. A NEA PROTON BANKRA IRÁNYULÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(140)
2012. július 26-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a Nea Proton Bank javára a HDIGF szanálási rendszere által végrehajtott 1 122 millió EUR-s beavatkozás (NP1 intézkedés), valamint a HFSF által végrehajtott 250 millió EUR-s, illetve összesen 300 millió EUR-s tőkeinjekciók (NP2 intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak, valamint a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítési közlemény (103) és a szerkezetátalakítási közlemény (104) követelményeinek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a verseny torzulásainak korlátozása).
(141)
Az intézkedések megfelelőségével kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként helyénvalóak voltak.
(142)
Az intézkedések szükségességét illetően a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF szanálási rendszere általi beavatkozás mind összegét, mind formáját tekintve szükséges volt, miközben a HFSF tőkeinjekciói csak formájukat illetően voltak szükségesek. Ugyanakkor ami a HFSF általi tőkeinjekciók összegét illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank képes lesz-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás volt-e a rendelkezésre álló legolcsóbb lehetőség. Továbbá a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60) és (61) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank azon képességének hiánya, hogy kellőképpen ellentételezi a HFSF általi feltőkésítést, kétségeket ébresztett, hogy ez egy alapvetően szilárd bank volt-e, előidézve így az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét.
(143)
Az intézkedések arányosságával kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként arányosak voltak.
(144)
Ami a Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy ez a bank egyedi alapon életképessé tehető-e.
(145)
A Bizottság kételkedett abban, hogy a javasolt szerkezetátalakítás elegendő a szükséges szerkezetátalakítás mélységéhez képest, tekintettel az elegendő ellentételezés hiányára.
3.3. A NEW TT BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(146)
2013. május 6-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a TT Banktól a New TT Banknak átadott tevékenységek finanszírozási résének 4,1 milliárd EUR-s finanszírozása (NTT1 intézkedés), a HFSF általi 500 millió EUR tőkeinjekció a New TT Bankba (NTT2 intézkedés), a TT Banknak a görög banktámogatási program alapján elsőbbségi részvények formájában nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT intézkedés) és a HDIGF szanálási rendszere általi 0,68 milliárd EUR-s beavatkozás a T Bank TT Banknak átadott eszközei javára (T. intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak és a bankokról szóló 2008. évi közlemény követelményeinek, a feltőkésítési közleménynek és a szerkezetátalakítási közleménynek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás és a támogatás szükséges minimumra korlátozása, továbbá a verseny torzulásainak korlátozása).
(147)
A Bizottság úgy ítélte meg, hogy mind az NTT2, mind az NTT1 intézkedés megfelelő és szükséges volt megmentési támogatás formájában. Ami az NTT2 intézkedés összegének szükségességét illeti, a Bizottság - kételkedve a New TT Bank egyedi alapon való hosszú távú életképességében - úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás esetleg nem az egyetlen és nem a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség (105). A Bizottság mindkét intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy a finanszírozási rés lefedése meghatározott költség volt, jövőbeli bevételek ellensúlyozása nélkül, ami az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét idézte elő (106).
(148)
A Bizottság mindkét intézkedés arányosságával kapcsolatban úgy ítélte meg, hogy az NTT2 és az NTT1 intézkedés megmentési támogatásként arányos volt rövid távon, de a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (79) preambulumbekezdésében olyan intézkedések gyors bevezetését követelte meg, amelyek korlátozzák a negatív továbbgyűrűző hatásokat.
(149)
Ami a T. intézkedés összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság 2012. május 16-i, a T Bank szanálásáról szóló határozatában („T Bank határozat”) (107) már ideiglenesen jóváhagyta megmentési támogatásként, de nem tudta véglegesen jóváhagyni a T Bank azon tevékenységeinek támogatását, amelyeket átadtak a TT Banknak. A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban (108) a Bizottság elhalasztotta az intézkedés megmentési támogatásként való engedélyezését addig, amíg nem hoz végleges döntést a TT Bank szerkezetátalakítási tervének egy frissített változatáról.
(150)
Ezen intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank egyedi alapon helyre fogja állítani hosszú távú életképességét. Ez a kételkedés a következőkön alapult: a New TT Bank által a nyereségtermelés érdekében megteendő javasolt intézkedések korlátozott száma, az önkéntes nyugdíjba vonulási program bizonytalansága az időzítést és az alkalmazottak általi elfogadási rátát illetően, az élőmunkaköltségeket csökkentő további intézkedések hiánya, a fiókhálózatnak a T Bank megvásárlása utáni racionalizálását célzó intézkedések hiánya és a potenciális szinergiák kihasználásának ezzel együtt járó elmulasztása (109).
(151)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (90) és (91) preambulumbekezdésében a Bizottság aggályait fejezte ki, hogy a meglévő betéteken levő kamatrés ambiciózus csökkentése és az új hitelnyújtások kamatfelárának növelése megvalósítható-e anélkül, hogy a New TT Bank jelentős számú ügyfelet veszítene és kockázatos hitelezésbe bocsátkozna. Ráadásul a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank megkétszerezi-e vállalati kölcsönportfólióját, ahogyan azt tervezték, és - tekintettel a szakértelem hiányára - el tudja-e érni a nettó kamatjövedelem tervezett erőteljes növekedési rátáját.
(152)
Ezért a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (95) preambulumbekezdésében a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a TT Bank újbóli integrálása egy nagyobb életképes pénzügyi vállalatba növelné a New TT Bank életképességi kilátásait, mert ez lehetővé tenné a költségek racionalizálását, a betétek és az új hitelek átárazását, valamint szélesebb termékválaszték kínálatát.
(153)
Mivel a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon belül folytatott gazdasági tevékenységeket, ideértve a T Bank tevékenységeit is, a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást kezdett azzal kapcsolatban, hogy a T. és a TT intézkedések hosszú távú megoldást kínáltak-e a New TT Bank életképességét illetően, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket.
(154)
A tehermegosztást illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás megnövelte a szerkezetátalakítási költségeket, ezért kételkedett abban, hogy az állami támogatás a minimumra korlátozódott. Ezenkívül a Bizottság megállapította: annak ellenére, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői elégséges tehermegosztását sikerült elérni, ami valószínűleg a megvalósítható maximum volt, az ellentételezés hiánya szükségessé tette az alapos és részletes szerkezetátalakítást, mind az életképességi intézkedések, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedések tekintetében. A Bizottság azt is megállapította: a tény, hogy az elszenvedett veszteségek nagy része az állam javára történt adósságelengedésből fakadt, alacsonyabb ellentételezést indokolt (110).
(155)
A verseny torzulásait illetően a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank által kapott óriási összegű támogatás és a T Bank átadott tevékenységei, valamint az ellentételezés hiánya a New TT Bank piaci jelenlétének mélyre ható szerkezetátalakítását és csökkentését tette szükségessé. Ráadásul, miközben a veszteségek főként a GGB-k tartásából eredtek, a Bizottság megállapította, hogy a TT Banknak a méretéhez képest több GGB-je volt, mint más görög bankoknak, és úgy vélte, hogy ez aránytalan kockázatvállalást tükrözött (111). Végül megállapította, hogy bár a New TT Bank csaknem úgy maradt a piacon, mint korábban a TT Bank, a verseny torzulásai korlátozottak lennének, tekintettel az előbbi viszonylag kis méretére és a külföldi tevékenységek hiányára. Ugyanakkor a Bizottságnak kétségei voltak, hogy kellő intézkedésekre került-e sor a verseny indokolatlan torzulásainak korlátozása érdekében, és arra az álláspontra helyezkedett, hogy árvezetési tilalomra és más magatartási jellegű intézkedésekre lehet szükség (112).
4. ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
EGY GÖRÖG BANK ÉSZREVÉTELEI
(156)
2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése az Eurobank feltőkésítésével szemben.
(157)
Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára.
5. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
5.1. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(158)
2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.
5.1.1. A Görög Nemzeti Bank észrevételei
(159)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be.
(160)
A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba.
(161)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt.
(162)
Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítja az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha - többek között - a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből.
5.1.2. A HFSF észrevételei
(163)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás ügyének kezelése érdekében, ha az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is.
(164)
Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni.
(165)
A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokról gondoskodott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek.
(166)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét és különösen a támogatás ellentételezésének szintjét illetően a HFSF kifejtette, hogy az ellentételezésről megállapodás született a Bizottság, az EKB és az IMF képviselőivel. Ez a megállapodás szerinti szint figyelembe vette, hogy az első áthidaló feltőkésítést 2012. szeptember 30. előtt állandó feltőkésítéssé alakítják; ez a határidő 2012 márciusában került rögzítésre a Bizottság, az EKB és az IMF, valamint Görögország közötti MEFP-ben.
(167)
Az első áthidaló feltőkésítés arányosságával kapcsolatban a HFSF megállapította, hogy az általa elfogadott intézkedések, például az e határozat (165) preambulumbekezdésében leírtak, elegendő biztosítékot jelentenek, tekintettel a kapott nagy összegű támogatásokra és az elhúzódó megmentési időszakra. Ezenkívül a HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen intézkedések közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások ezen tisztségviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik.
5.2. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A NEA PROTON BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(168)
2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.
5.2.1. A Görög Nemzeti Bank észrevételei
(169)
A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Nea Proton Bank mint a HFSF tulajdonában levő áthidaló hitelintézet nem tudott hosszabb távú üzleti tervvel szolgálni egyedi alapon. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy szoros figyelemmel kíséri a HFSF által a Nea Proton Bank részére készített és a Bizottságnak benyújtott üzleti terv megvalósítását annak biztosítása érdekében, hogy a Nea Proton Bank a törvény által meghatározott időszakon belül eladható legyen.
(170)
A jövedelmezőség növekedési ütemével kapcsolatban a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a növekedés nagyobbik részét 2013-ra várták (amikor a nettó kamatjövedelemtől azt várták, hogy 55,3 millió EUR-ra nő, szemben a 2012-es 22,7 millió EUR-val), az főként az összes kamatköltség csökkentéséből ered, és két tényező eredménye lesz: a korábban magas hozamú lekötött betétek megújítása jobb feltételekkel és a teljes betétállomány 30 %-os csökkentése 2012 első felében. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank hangsúlyozta, hogy 2013-tól a nettó kamatjövedelem-adatok viszonylag simán mozdulnának, és nem adnának okot a kételkedésre abban, hogy a Nea Proton Bank teljesíti a célkitűzést.
5.2.2. A HFSF észrevételei
(171)
A Nea Proton Bank javára szolgáló intézkedések szükségességét illetően a HFSF megállapította, hogy a Görög Nemzeti Bank az illetékes hatóság, amely dönthet bármilyen szanálási intézkedésről, és a HFSF a szabályozói célból megkövetelt minimális tőkét injekciózta.
(172)
A Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatban a HFSF hivatkozott a szanálási keretrendszerre, amely szerint a HFSF-nek két éven belül el kellett adnia a Nea Proton Bankot, és egyetértett a Bizottsággal, hogy a Nea Proton bank egy nagyobb és életképes gazdálkodó egység része lehetne. Jóllehet a Nea Proton Bank szerkezetátalakítási terve egy „egyedi alapon” nyugvó modellen alapult, a HFSF kifejtette, hogy célja e bank eladásának elősegítése volt azzal, hogy javítja annak vonzerejét a befektetők számára, valamint pénzügyi eredményeit. A HFSF megjegyezte, hogy a tőkeinjekciók nemcsak azt tették lehetővé, hogy a Nea Proton Bank eleget tegyen a minimális tőkemegfelelési mutatónak, hanem javították a pénzügyi helyzetét és vonzerejét is más kisebb bankokkal való jövőbeli összeolvadás esetére. A HFSF azt is megállapította, hogy a kiegészítő tőkeinjekcióra a PSI programmal kapcsolatos értékvesztések és a hitelek megnövekedett tartalékolási költségei miatt volt szükség.
(173)
A HFSF megállapította, hogy a Nea Proton Bank javított finanszírozási költségein és betétei hűségén. A Nea Proton Bank eurorendszerre utaltsága 2012 folyamán csökkent, és a Nea Proton Bank javított likviditási helyzetén. A kiegészítő tőkeinjekció segített a betéti kamatok csökkentésében és a kamatmarzsok javításában. Jóval a finanszírozási költség felett levő kamatlábakat használó kockázatalapú árazás alkalmazásával a Nea Proton Bank már átárazta hitelportfóliója egy részét. Ráadásul a nettó kamatjövedelem tervezett növekedési üteme egy konzervatív bővüléssel történne a vállalati piaci szegmensben, valamint a portfólió-minőség javításával.
(174)
A HFSF megállapította, hogy 2012-ben a Nea Proton Bank jelentősen csökkentette működési költségeit, két leányvállalata megszüntette működését, nagyban csökkenti részvételét a biztosítási brókerekben, és saját számlás kereskedése véget fog érni.
(175)
Végül a HFSF megállapította, hogy a verseny torzulásai korlátozottak lesznek, tekintettel a Nea Proton Bank kicsi részesedésére az összes görögországi banki eszközön belül, valamint a tényre, hogy nem tervez agresszív betétgyűjtést.
5.3. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A NEW TT BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(176)
2013. július 19-én a Pénzügyminisztérium észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.
(177)
Ami az NTT1 intézkedés szükségességét illeti, a Pénzügyminisztérium hozzátette, hogy a New TT Banknak átadott eszközök és források pontos értékét a külső könyvvizsgálók jelentése alapján határozták meg, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének (6) bekezdésével összhangban.
(178)
Az NTT2 intézkedés szükségességét illetően a Pénzügyminisztérium megjegyezte, hogy a második görög kiigazítási program (második felülvizsgálat - 2013. május) előírta a New TT Bank harmadik félnek történő eladását 2013. július 15-ig.
(179)
Az NTT1 és NTT2 intézkedések ellentételezését illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy a HFSF, amely a HDIGF helyett 2013. december 31-ig betölti a finanszírozási rést, elsőbbséget élvező követelést szerez más nem fedezett hitelezők előtt a TT Bank tulajdonában maradt eszközök értékesítése esetén, és a HFSF követelését csak az alkalmazottak kompenzációjuk 50 %-ának kifizetésére vonatkozó követelése előzi meg. Ezért megállapította, hogy a szóban forgó eszközök értékesítése eredményének elsősorban a HFSF lesz a kedvezményezettje, csökkentve így az állam által viselt költséget.
(180)
A New TT Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy áthidaló hitelintézetként a New TT Bankot alapításától számított két éven belül el kellett adni, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének megfelelően. A New TT Bank eladása a 2013. májusi MEFP-vel összhangban 2013. július 15-ig fejeződne be, biztosítva ezáltal tevékenységei hosszú távú életképességét.
6. A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1. A NEA PROTON BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1.1. A támogatás megléte és összege
(181)
A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
6.1.1.1. Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben (Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedés)
(182)
A görög állam Proton Banknak adott 2009. májusi 80 millió EUR-s tőkeinjekciójának (Pr1 intézkedés), a Proton Bank által 2009 áprilisában megszerzett 78 millió EUR összegű görög állampapíroknak (Pr2 intézkedés) és a 2010 júliusában 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre a Proton Banknak adott állami garanciának (Pr3 intézkedés) az odaítélésére a görög banktámogatási program alapján került sor (113). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek.
(183)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységeit. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések kedvezményezettje a Nea Proton Bank volt, mivel ezek az intézkedések hozzájárultak a neki átadott gazdasági tevékenységek stabilizálásához és folytonosságához; egyébként ezek a tevékenységek már nem léteznének. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen intézkedések kedvezményezettjei a Nea Proton Banknak átadott tevékenységek.
6.1.1.2. Támogatás megléte a Nea Proton Bank finanszírozási résének lefedésében (NP1 intézkedés)
(184)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (31)-(37) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NP1 intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a finanszírozási rés lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ugyanezen határozat (38) preambulumbekezdése a szóban forgó intézkedés gazdasági kedvezményezettjének minősítette a Nea Proton Bankot, mivel a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységét, amely a kapott támogatás miatt létezik továbbra is.
6.1.1.3. Támogatás megléte a HFSF általi induló alaptőke-injekcióban és a HFSF általi 2012-es kiegészítő tőkeinjekcióban (NP2 intézkedés)
(185)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (41)-(43) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a HFSF általi 250 millió EUR-s tőkeinjekció és a szóban forgó határozat idején előre jelzett, összesen 300 millió EUR-t kitevő további tőkeinjekciók a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások voltak. Az e határozat (93) preambulumbekezdésében említettek szerint a lehetséges további 300 millió EUR tőkéből a HFSF végül további 265 millió EUR-val járult hozzá 2012-ben, így a 2011-es és 2012-es teljes feltőkésítési támogatás 515 millió EUR-t tesz ki (NP2 intézkedés).
6.1.1.4. Támogatás megléte a HFSF Nea Proton Bankba történő tőkeinjekciójában a Banknak való eladását megelőzően (NP3)
(186)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba annak a Banknak történő eladását megelőzően a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.
(187)
A tőkeinjekciót a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet. Továbbá az intézkedés jellegét tekintve szelektív, mivel a tőkeinjekció egyetlen kedvezményezettje a Nea Proton Bank.
(188)
Ráadásul a beavatkozás egyértelmű előnyhöz juttatja a Nea Proton Bankot, hiszen lehetővé teszi banki tevékenységeinek folytatását. A tőkeinjekció nélkül a Nea Proton Bank, amelynek erősen negatív volt a tőkéje, csődbe ment volna. Ilyen körülmények között a Nea Proton Bankot nem lehetett volna eladni és egy nagyobb gazdálkodó egységbe integrálni. Továbbá ez a feltőkésítés nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Éppen ellenkezőleg, a 395 millió EUR-s feltőkésítés lehetővé tette a Nea Proton Bank egy eurós áron történő eladását. Egy magánbefektető azt választotta volna, hogy nem fog hozzá a feltőkésítéshez, és inkább hagyta volna a Nea Proton Bankot csődbe jutni, megtakarítva így 395 millió EUR-t.
(189)
A Nea Proton Bank versenyez más bankokkal, köztük külföldi bankok leányvállalataival, amelyek aktívak Görögországban, vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra lépésben. Így a tőkeinjekciónak hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre, és potenciálisan torzítja a versenyt.
(190)
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 395 millió EUR-s tőkeinjekció a Nea Proton Bankba a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.
Az NP3 intézkedés kedvezményezettje
(191)
A (188) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a Bizottság a Nea Proton Bankot a Nea Proton Bankba irányuló 395 millió EUR-s tőkeinjekció kedvezményezettjének tartja, mivel a támogatás lehetővé tette gazdasági tevékenységeinek folytatását a Bankon belül.
(192)
Azzal kapcsolatban, hogy a Nea Proton Bank eladása a Banknak szóló állami támogatást von-e maga után, a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával összhangban a Bizottságnak kell értékelnie, hogy bizonyos követelmények teljesültek-e. Különösen azt szükséges megvizsgálnia, hogy i. az eladási eljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt-e; ii. az eladásra piaci feltételek mellett került-e sor; és iii. a pénzintézet vagy a kormány maximálta-e az érintett eszközök és források eladási árát.
(193)
A Bank azért szerezte meg a Nea Proton Bank részvényeit, mert az egyetlen érvényes ajánlatot nyújtotta be egy hátrányos megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében, amely nyitva állt más bankok és pénzintézetek előtt is. A HFSF egyik pénzügyi tanácsadója sok bankkal, pénzügyi intézménnyel és támogatóval vette fel a kapcsolatot, és közülük mindössze négy mutatott érdeklődést a Nea Proton Bank megszerzése iránt. Ezek közül csak kettő, a Bank és egy fedezeti alap (114) nyújtott be végleges ajánlatot. A Banké volt az egyetlen ajánlat, amely megfelelt a HFSF eladási eljárásról szóló levelének.
(194)
Mivel a pénzügyi tanácsadó sok bankot megkeresett, és előre megszabta azokat a követelményeket és időkeretet, amelyeket az érvényes ajánlatoknak ki kellett elégíteniük, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tender nyílt és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tendereljárás lehetővé teszi a vevőnek nyújtott támogatás meglétének kizárását.
(195)
A Bank egy euro ellenértéket fizetett, és a HFSF vállalta, hogy eladása előtt feltőkésíti a Nea Proton Bankot. A negatív ár (vagyis a Nea Proton Bank értékesítést közvetlenül megelőző feltőkésítésének figyelembevétele) nem zárja ki, hogy az eladási ár tükrözi a vállalkozás piaci értékét (115), mivel a Nea Proton Bank nettó saját tőkéje egyértelműen negatív volt, és várhatóan további veszteségeket könyvelt volna el. A Bizottságnak nincs oka azt hinni, hogy az adott ajánlat és a kifizetett ár nem tükrözte a vállalkozás piaci árát. Következésképpen a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 20. pontjával és saját döntési gyakorlatával (116) összhangban a Bizottság megállapítja, hogy az eladási ár a piaci ár volt, és kizárható, hogy a Bank támogatást kapott.
6.1.1.5. A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés
(196)
A (182)-(190) preambulumbekezdések alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Pr1, Pr2 és Pr3, az NP1, NP2 és NP3 intézkedések mindegyike kielégíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, és állami támogatás. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedéseket illetően a Bizottság megállapítja: mivel hozzájárultak a Proton Bank tevékenységeinek folytatásához, amelyeket később átvittek a Nea Proton Bankba, úgy lehet tekinteni, hogy ezen intézkedéseknek az említett tevékenységeket befogadó Nea Proton Bank is kedvezményezettje. A (184) preambulumbekezdésben már közöltek szerint az NP1 intézkedés kedvezményezettje a Nea Proton Bank, amely befogadta a Proton Banktól átvitt tevékenységeket. Ezenkívül a Nea Proton Bank az NP2 és NP3 intézkedéseknek is kedvezményezettje.
(197)
Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank tevékenységei tőketámogatás formájában 2 111,6 millió EUR állami támogatásban részesültek (Pr1, NP1, NP2 és NP3 intézkedések), 149,4 millió EUR állami garancia (Pr3 intézkedés) és 78 millió EUR görög állampapír (Pr2 intézkedés) mellett, amint azt a 9. táblázat összefoglalja.
9. táblázat
A Proton Bank és a Nea Proton Bank által kapott összes támogatás áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A támogatás összege (millió EUR)
A Proton Bank tevékenységei
Pr1
Feltőkésítés
80
A Nea Proton Bank tevékenységei
NP1
A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig
1 121,6
NP2
Feltőkésítés
515
NP3
Feltőkésítés
395
Folyósított összes tőketámogatás
2 111,6
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A Proton Bank tevékenységei
Pr2
Kötvénykölcsönzés
78
Pr3
Garancia
149,4
Folyósított likviditási támogatás összesen
227,4
6.1.2. Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja
(198)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.
(199)
A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (117) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (118) elfogadásával.
(200)
A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (119) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának.
(201)
Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:
a) megfelelőség : a támogatásnak jól célzottnak kell lennie, hogy eredményesen teljesüljön a gazdaság komoly zavara megszüntetésének célkitűzése; nem ez lenne a helyzet, ha az intézkedés nem lenne alkalmas a zavar orvoslására;
b) szükségesség : a támogatási intézkedésnek mind összegét, mind formáját tekintve szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez; ezért a cél eléréséhez szükséges minimális összegűnek kell lennie, és a zavar megszüntetéséhez leginkább megfelelő formát kell öltenie;
c) arányosság : az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.
(202)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(203)
A feltőkésítésről szóló közlemény (120) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
(204)
Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (121) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 7. táblázatban felsorolt összes intézkedést.
6.1.3. A támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése a 2008. évi bankokról szóló közlemény és a feltőkésítésről szóló közlemény alapján
6.1.3.1. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel
(205)
A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedésre a görög banktámogatási program alapján került sor. A programban szereplő intézkedéseket a Bizottság 2008. november 19-i határozatában már a belső piaccal összeegyeztethetőnek értékelték.
6.1.3.2. Az NP1 és NP2 intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(206)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként jóváhagyta az NP1 és NP2 intézkedést. Ugyanakkor, amint az a (142) preambulumbekezdésben említésre kerül, a Bizottság aggályait fejezte ki az NP2 intézkedés összegének szükségességére és arra vonatkozóan, hogy a Nea Proton Bank képes-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és ezért kétségbe vonta, hogy az egyedi alapon történő megoldás a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség. Ezekre az aggodalmakra adott választ a Nea Proton Bank eladása a Banknak 2013. július 15-én. Mivel a Nea Proton Bankot nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásban adták el a Banknak, a Bank által fizetett ellenérték minősül a piaci árnak. Következésképpen az állam által az eladást megelőzően beinjekciózott tőkére szükség volt az eladás sikere érdekében. Figyelembe véve a Bank által a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási tervet, a Nea Proton Banknak a Bank tevékenységeibe való integrálása meg fogja oldani a Nea Proton Bank hosszú távú életképességi kérdéseit.
6.1.3.3. Az NP3 intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
6.1.3.3.1. Megfelelőség
(207)
Ami az NP3 intézkedés megfelelőségét illeti, vagyis a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekcióját a Nea Proton Bankba a Banknak történt eladása előtt, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés megfelelő, mert segített életben tartani a Nea Proton Bank tevékenységeit. Ezek a tevékenységek nem folytatódhattak volna a HFSF általi támogatás nélkül, mivel a Banknak történt eladása idején a Nea Proton Banknak negatív volt a tőkéje, továbbra is veszteségeket könyvelt el. Előzetes feltőkésítés nélkül egyetlen bank se vette volna meg a Nea Proton Bankot. Így az intézkedés biztosítja a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként.
6.1.3.3.2. Szükségesség
(208)
A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(209)
Amint azt a Görög Nemzeti Bank 2013. július 19-i levelében közölte, ha a Nea Proton Bankot felszámolták volna, az fertőzést okozhatott volna, új rendszerszintű válságot indítva, valamint aláásva a bankrendszerben a közelmúltban, a feltőkésítési folyamat befejezését követően helyreállított bizalmat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a pénzügyi stabilitási elemek alátámasztják az NP3 intézkedés szükségességét.
(210)
Ami a beavatkozás mértékét illeti, a 395 millió EUR-s számot egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás határozta meg. A Bank elvégezte a Nea Proton Bank átvilágítását. A Bank ajánlatát, amely megkövetelte a 395 millió EUR-s feltőkésítést a Nea Proton Bank megvásárlását megelőzően, úgy kalkulálták, hogy megfeleljen a 9 %-os minimális tőkemegfelelési mutatónak, és lehetővé tegyen további 119 millió EUR tartalékot várható további hitelveszteségek és várható adózás előtti veszteségek miatt 2016-ig. A Bizottság megállapítja, hogy a 395 millió EUR támogatás szükséges volt.
(211)
Ami a támogatás ellentételezését illeti, tekintettel az egy euróban rögzített eladási árra, a HFSF semmi pénzt nem fog visszanyerni. Hozzájárulása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Amint azt a feltőkésítésről szóló közlemény 44. pontja jelezte, egy elégtelenül ellentételezett feltőkésítés csak olyan támogatásra szoruló bankok esetében fogadhatóak el, amelyek semmilyen ellentételezést nem tudnak fizetni. A Bizottság megítélése szerint ez a helyzet a Nea Proton Bankkal. Az ellentételezés hiánya a feltőkésítésről szóló közleménnyel összhangban alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé.
(212)
Következésképpen az intézkedésre mind összegét, mind formáját tekintve szükség van megmentési támogatásként azon cél elérése érdekében, hogy korlátozzák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát.
6.1.3.3.3. Arányosság
(213)
A Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Banknak a Bankkal beolvadás útján történő egyesülését követően a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átkerültek a Bankhoz. Az a tény, hogy a támogatás megmenti ezeket a gazdasági tevékenységeket, (elméletileg) a verseny torzulásait idézheti elő. Ugyanakkor a Bizottság tudomásul veszi a Nea Proton Bank kis méretét és az eladási folyamatot, amelyben a versenytársaknak lehetősége volt ajánlatot tenni a Nea Proton Bankra. Ráadásul, a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átadásukat követően azonnal integrálódni fognak a Bankon belül, és külön gazdasági tevékenységként vagy versenytársként megszűnnek létezni. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem okozza a verseny indokolatlan torzulásait.
6.1.3.3.4 Az NP3 intézkedésnek a 2008. évi bankokról szóló közleménynek és a feltőkésítésről szóló közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés
(214)
Így a Bizottság megállapítja, hogy az NP3 intézkedés megfelelő, szükséges és - figyelemmel a Bank számára előre látott mélyre ható szerkezetátalakításra, amely most magában foglalja a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységeit - a szándékolt céllal arányos.
6.1.4. A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
(215)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60), (61), (78) és (79) preambulumbekezdésében az NP1 és NP2 intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank valószínűleg nem lenne képes ellentételezni a kapott állami támogatást, és hangsúlyozta, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé. A (211) preambulumbekezdésben a Bizottság az NP3 intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy tekintettel a Nea Proton egy euróban megszabott eladási árára, a HFSF semmit nem fog visszanyerni a közvetlenül az eladást megelőzően beinjekciózott 395 millió EUR-ból (NP3 intézkedés). Ráadásul Görögország semmit sem fog visszaszerezni a számára 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekből, mivel a rájuk vonatkozó tőkeköveteléseket a felszámolt Proton Bankban hagyták. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.1.4.1. A Nea Proton Bank tevékenységének hosszú távú életképessége eladás révén
(216)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését. Ezért a tagállamok ösztönözhetik a nem életképes szereplők kilépését, miközben lehetővé teszik, hogy a távozási folyamatra egy megfelelő időkereten belül kerüljön sor, megőrizve a pénzügyi stabilitást.
(217)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és rámutatott a szinergiákra, amelyeket el lehet érni egy nagyobb pénzügyi gazdálkodó egységbe való integrálásával.
(218)
Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul, az MEFP-vel összhangban, el kellett érni a bankszektor további konszolidációját, és a HFSF-nek 2013. július 15-ig el kellett adnia a Nea Proton Bankot.
(219)
A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a Nea Proton Bank tevékenységeit átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. Ezenkívül az a tény, hogy a Nea Proton Bank teljesen integrálódott a Bankon belül, és megszűnik önálló versenytársnak lenni, alapos szerkezetátalakítást jelent, amint azt az állami támogatás elégtelen ellentételezése megköveteli.
6.1.4.2. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(220)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a minimálisra korlátozták-e. E kétségek abból az észrevételből fakadtak, hogy a Nea Proton Bank egyedi alapon nem tudott visszatérni a hosszú távú életképességhez nagy költségek viselése nélkül. A Nea Proton Banknak a nagyobb, számítástechnikai infrastruktúrával és kockázatkezelési struktúrával rendelkező Bankba történő integrációja válaszol ezekre az aggodalmakra. A Banknak történő eladás hozzájárul a szerkezetátalakítási költségek minimálisra korlátozásához.
(221)
Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását illeti, a Bizottság a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a Nea Proton Bankhoz, hanem a Proton Banknál, azaz a felszámolásban levő szervezetnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása.
6.1.4.3. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(222)
A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint annak nyújtására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”
(223)
A kapott támogatás összegét illetően a Bizottság tudomásul veszi a tőke formájában kapott 2 111,6 millió EUR-s teljes támogatási összeget (Pr1, NP1, NP2, NP3) a 149,4 millió EUR állami likviditási támogatás (Pr3) és a 78 millió EUR értékű görög állampapírok (Pr2) mellett. A Pr1 intézkedés a Proton Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 4,6 %-ának felelt meg. Az NP1 intézkedés, a Proton Banktól a Nea Proton Bankhoz való tevékenységátvitel finanszírozási résének finanszírozása, a Proton Bank 2010. végi kockázattal súlyozott eszközei mintegy 36 %-ának, azaz a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei 84 %-ának felelt meg. A HFSF induló alaptőke-injekciója a Nea Proton Bankba (az NP2 intézkedés része) a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 18,8 %-ának felelt meg. Az NP2 intézkedés részeit képező további tőkeinjekciók a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 34,2 %-ának feleltek meg (2012. december 31-i adatok alapján (122)). A New Proton eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében közöltek szerint az NP1 és NP2 intézkedés a Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 50 %-át, azaz a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 130 %-át képviselte. A Banknak történő eladást megelőző alaptőke-injekció, vagyis az NP3 intézkedés, a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 48,7 %-ának felelt meg (2013. május 31-i adatok alapján). Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek a kedvezményezett piaci jelenlétének erőteljes csökkentését teszik szükségessé.
(224)
Ami a piacot illeti, ahol a Nea Proton Bank működött, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (82) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a Proton Bank nagyon kicsi bank volt (a görög bankok összes eszközei körülbelül 1 %-ának megfelelő piaci részesedéssel). Következésképpen a Proton Bank Nea Proton Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a Nea Proton Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat korlátozottnak lehet tekinteni.
(225)
Ráadásul a Nea Proton Bank tevékenységeit nyílt aukción kínálták fel a versenytársaknak. Eladását követően a Nea Proton Bank megszűnt önálló versenytársnak lenni, mivel teljesen integrálódott a Bankon belül.
(226)
A Bizottság megállapítja, hogy tekintettel a Nea Proton Bank kis méretére, a nyílt értékesítési eljárásra és a tényre, hogy a Nea Proton Bank nem fog önálló versenytársként létezni, az igen nagy összegű támogatás és az ellentételezés hiánya ellenére nincsenek indokolatlan versenytorzulások.
6.1.4.4. A szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés
(227)
A fenti (216)-(216) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja a Nea Proton Bank hosszú távú életképességét, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás.
(228)
Ezért a 7. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.
6.2. A NEW TT BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.2.1. A támogatás megléte és összege
(229)
A Bizottságnak értékelnie kell, hogy az intézkedések állami támogatást jelentenek-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
6.2.1.1. Támogatás megléte a T Bank átadott eszközei és forrásai finanszírozási résének fedezésében (T. intézkedés)
(230)
A T Bankról szóló határozat (26)-(32) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a T. intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a TT Banknak átadott eszközök és források finanszírozási résének fedezése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (33) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a T Bank TT Banknak átadott gazdasági tevékenységei az állami támogatás kedvezményezettjei, mivel azok a kapott támogatás miatt továbbra is léteztek.
6.2.1.2. Támogatás megléte a TT Banknak szóló feltőkésítési intézkedés alapján folyósított feltőkésítésben (TT intézkedés)
(231)
A görög állam 224,96 millió EUR-s tőkeinjekcióját a TT Bankba (TT intézkedés) a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján folyósították (123). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek. Így a TT intézkedés a TT Banknak nyújtott támogatás volt.
(232)
Amint azt a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (98) preambulumbekezdésében megállapította, a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon (és a T Bankon) belül folytatott gazdasági tevékenységeket.
6.2.1.3. Támogatás megléte a New TT Bank finanszírozási résének finanszírozásában (NTT1 intézkedés)
(233)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (53)-(57) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT1 intézkedés, a HFSF általi beavatkozás a New TT Bank finanszírozási résének lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (54) preambulumbekezdésében a Bizottság a New TT Bankot tartotta a gazdasági kedvezményezettnek, mivel a New TT Bank fogadta be a TT Bank gazdasági tevékenységeit, amelyek a kapott támogatás miatt léteznek továbbra is.
6.2.1.4. Támogatás megléte az induló alaptőke-injekcióban (NTT2 intézkedés)
(234)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (49)-(52) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT2 intézkedés, a HFSF által a New TT Bank javára folyósított 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció a TT Banknak nyújtott állami támogatásnak minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
6.2.1.5. A Banknak mint a New TT Bank felvásárlójának nyújtott támogatás megléte
(235)
A Bank a New TT Bank részvényeit egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében szerezte meg. A görög hatóságoktól 2013. július 15-én kapott tájékoztatás szerint egy pénzügyi tanácsadó számos külföldi és görög bankot és befektetőt keresett meg, és csak a négy legnagyobb görög bank adott be végleges ajánlatot. Annak a ténynek köszönhetően, hogy a pénzügyi tanácsadó nagy számú bankkal vette fel a kapcsolatot, a Bizottság megállapítja, hogy a tendereljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt. A Bank ajánlatát minősítették a legjobbnak, figyelembe véve az ajánlott ellenszolgáltatás összegét és típusát.
(236)
Pontosabban a Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet a HFSF-nek újonnan kibocsátott rendes részvények formájában. A második legmagasabb ajánlat egy 500 millió EUR-s készpénzajánlat volt. Így ez 26,58 %-kal alacsonyabb volt a Bank ajánlatánál. A Görög Nemzeti Bank 2013. július 8-i levele szerint belföldi bank készpénzajánlata nem volt figyelembe vehető, amennyiben még mindig az eurorendszertől kapott finanszírozásra támaszkodott és különösen nem, ha éppen rendkívüli likviditási segítségnyújtásban részesült. Ezért a második legmagasabb ajánlat nem felelt meg a Görög Nemzeti Bank követelményeinek.
(237)
Azt is meg kell jegyezni, hogy az adásvételi szerződés szerint a HFSF a Bank 1 418,75 millió új rendes részvényét kapta meg egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon (124). A HFSF részesedése a Bankban 93,55 %-ról 95,23 %-ra nőtt.
(238)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az akvizíció nem jelent a vevőnek nyújtott támogatást.
6.2.1.6. A támogatás meglétére vonatkozó következtetés
(239)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések mindegyike állami támogatás. A T. intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás kedvezményezettjei a T Bank tevékenységei voltak, mivel azokat átvitték a TT Bankba, majd a New TT Bankba. A TT intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak kedvezményezettjei a TT Bank azon tevékenységei voltak, amelyeket átvittek a New TT Bankba. Az NTT1 és NTT2 intézkedések kedvezményezettje a New TT Bank.
(240)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T Bank gazdasági tevékenységei, mivel azokat befogadta a TT Bank, majd később a New TT Bank, 677 millió EUR összegű feltőkésítési támogatás kedvezményezettjei voltak, míg a TT Bank által folytatott, a New TT Bank által befogadott tevékenységek egy 4 457,96 millió EUR-s tőketámogatás formájában nyújtott állami támogatás kedvezményezettjei voltak (TT, NTT1 és NTT2 intézkedés).
10. táblázat
A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank által kapott összes támogatás áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
Megnevezés
A támogatás összege (millió EUR)
A T Bank tevékenységei
T
A finanszírozási rés finanszírozása a T-től a TT-ig
677
A TT Bank tevékenységei
TT
Feltőkésítés
224,96
A New TT Bank tevékenységei
NTT1
A finanszírozási rés finanszírozása a TT Banktól a New TT Bankig
3 732,6
NTT2
Induló alaptőke
500
6.2.2. Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja
(241)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.
(242)
A (199) és (200) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a görög bankokat célzó támogatási intézkedések értékelése jogalapjának jelenleg a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjának kell lennie.
(243)
A (201) preambulumbekezdésében magyarázottak szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(244)
A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(245)
A feltőkésítésről szóló közlemény (125) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
(246)
Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (126) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 8. táblázatban felsorolt összes intézkedést.
6.2.3. A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
6.2.3.1. A T. intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(247)
A T. intézkedést illetően a T Bankról szóló határozatában a Bizottság úgy találta, hogy a beavatkozás kielégíti a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának követelményeit, és úgy döntött, hogy pénzügyi stabilitási okokból összeegyeztethető a belső piaccal a szóban forgó határozat elfogadásának dátumától számított hat hónapig. A görög hatóságok a hat hónapos időszak vége előtt nem nyújtottak be a TT Bankra vonatkozóan olyan frissített szerkezetátalakítási tervet, amely figyelembe vette a T Bank tevékenységeinek integrálását a TT Bankba. Ugyanakkor a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (83) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a mulasztás érthető volt, mert időközben olyan döntés született, hogy a TT Bankot szanálják. Mivel a görög hatóságok 2013 januárjában benyújtottak egy szerkezetátalakítási tervet a New TT Bankra vonatkozóan, majd egy frissített változatot 2013 márciusában, és mindkettő a T Bankból a TT Bankba átvitt tevékenységekkel foglalkozik, a New TT eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság ideiglenesen jóváhagyta a T. intézkedést megmentési támogatásként, amíg végleges döntés születik a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedésekről.
6.2.3.2. A TT intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel
(248)
2008. november 19-i határozatában (127) a Bizottság már megállapította, hogy a TT intézkedés, amelyet 2009 májusában nyújtottak a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján, összeegyeztethető megmentési támogatás a 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint. A 2008. november 19-i határozat nem hivatkozott a feltőkésítésről szóló közleményre, amely akkor még nem volt elfogadva.
6.2.3.3. Az NTT1 és NTT2 intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(249)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként ideiglenesen már jóváhagyta az NTT1 és NTT2 intézkedéseket.
6.2.4. A T., TT, NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
6.2.4.1. A támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya: figyelembe veendő a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján történő értékelésben.
(250)
A T Bankról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF és a HFSF valószínűleg semmi pénzt nem fog visszaszerezni, és ezért a T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Ezenkívül a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (101) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a HFSF csak az 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció egy részének a visszaszerzésére számíthatott (NTT2 intézkedés). Ráadásul a Bizottság megállapította, hogy nem lesz ellentételezés a HFSF számára a TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés fedezésére (NTT1 intézkedés), és nagyon kicsi a valószínűsége, hogy a HFSF sokat be tudjon hajtani a 3,7 milliárd EUR-ból. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az állam minden valószínűség szerint semekkora összeget nem fog visszaszerezni a TT intézkedéssel kapcsolatban, mivel a 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekkel kapcsolatos tőkekövetelései a felszámolás alá helyezett TT Bankban maradtak.
(251)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (77) és (102) preambulumbekezdéseiben jelzettek szerint az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.2.4.2. A New TT Bank tevékenységének hosszú távú életképessége eladás révén
(252)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését.
(253)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 3.2.4.1. szakaszában a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a New TT Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és a New TT Bank el tudja-e érni a tervezett jövedelemnövekedést. Ezenkívül rámutatott, hogy a New TT Bank csak korlátozott számú intézkedést tett a nyereségtermelés érdekében, és a New TT Bank részéről hiányoztak az élőmunkaköltségek csökkentését és a fiókhálózat racionalizálását szolgáló intézkedések. Hivatkozott a New TT Banknak egy nagyobb pénzügyi szervezetbe való integrálásával elérhető szinergiákra is.
(254)
Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul - az MEFP-vel összhangban - a New TT Bank eladása elsőbbségi intézkedés volt, figyelembe véve a közérdeket és a pénzügyi stabilitást, valamint a HFSF eszközeinek védelmét.
(255)
A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a New TT Bank tevékenységei most a Bankon belül vannak, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. A New TT Bank megszűnik önálló versenyző lenni. A New TT Bank és a Bank közötti működési összeolvadás 2014. április 14-én befejeződött. A „Hellenic Postbank” márkanevű fiókhálózatot lecsökkentik (a Bank szándéka, hogy bizonyos fiókok esetén megtartja a „Hellenic Postbank” márkát, miközben a „T-bank” márka nem marad meg, és a „T-bank” fiókhálózatot csaknem teljes egészében bezárják), és ezzel együtt végrehajtják a háttérirodai és más központi funkciók teljes működési integrációját. A Bizottság megállapítja: a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy elérjék az elégtelen ellentételezés által megkövetelt alapos szerkezetátalakítást.
6.2.4.3. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(256)
A Bizottságnak a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (99) preambulumbekezdésében kifejezett aggodalmaira, hogy a szerkezetátalakítási költségek megnőttek-e, tekintettel a New TT Bank egyedi alapon történő szerkezetátalakítására, a New TT Bank által 2013 júliusában egyedi alapon megvalósított önkéntes távozási rendszer (Voluntary Exit Scheme) (128), valamint a New TT Bank Banknak történő eladása adott választ. Pontosabban a fiókhálózat racionalizálása, a T Bank teljes integrációja és a New TT Bank teljes működési integrációja a Bankba a minimálisra korlátozzák a szerkezetátalakítási költségeket.
(257)
Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a tehermegosztását illeti, a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (100) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a New TT Bankhoz, hanem a TT Banknál, azaz a felszámolásban levő gazdálkodó egységnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása.
(258)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási költségek a minimálisra korlátozódnak, és sikerült elérni az elégséges tehermegosztást. Ugyanakkor, amint azt a (251) preambulumbekezdés már megállapította, az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.2.4.4. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(259)
A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”
(260)
A kapott támogatás összegével kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a New TT Bank 4,6 milliárd EUR támogatást kapott (NTT1 és NTT2 intézkedés), amely a TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 70 %-át és a New TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 90 %-át jelenti. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank (amely az a jogi személy, amely korábban azokat a tevékenységeket végezte, amelyeket a New TT Bank befogadott) korábban támogatást kapott a görög banktámogatási program alapján (129). A TT Bank elsőbbségi részvények formájában kapott egy első, 224,96 millió EUR-s tőkeinjekciót (TT intézkedés), amely akkori kockázattal súlyozott eszközei 2,9 %-ának felelt meg. Továbbá a T Bank szanálásakor a T Bank TT Bankhoz átvitt tevékenységei kaptak egy körülbelül 678 millió EUR-s szanálási támogatást (T. intézkedés), amely a fúzió hivatkozási napján (2011. március 31.) a T Bank kockázattal súlyozott eszközei 37,7 %-ának felelt meg. Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek mélyre ható szerkezetátalakítást tesznek szükségessé.
(261)
Másrészt a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott azokra a körülményekre, amelyek között a támogatást megadták. Pontosabban úgy tűnik, hogy az utóbbi években a TT Bank által elszenvedett veszteségek jelentős része nem kockázatvállalással járó tevékenységekből, hanem GGB-k tartásából ered. A Bizottság azt is megállapította, hogy a háztartásoknak és a vállalatoknak nyújtott hitelek magas hitelezési veszteségei főként a kivételesen mély és hosszan tartó recesszióból, nem pedig kockázatos hitelezésből erednek. Ezért úgy tűnik, a támogatás kevés versenytorzulást idéz elő. Ugyanakkor a Bizottság megállapította, hogy - méretéhez képest - a TT Bank sokkal több GGB-t tartott, mint más görögországi bankok; ez egy olyan tényező, amely némi nem helyénvaló kockázatvállalást tükröz.
(262)
Amint már megállapításra került, a New TT Bank megszűnik önálló, politikáját egyedi alapon meghatározó versenyzőként létezni. A Bank szerkezetátalakítási terve a New TT Bank teljes integrációjának feltételezésén alapul, még akkor is, ha a Bank továbbra is használni fogja a „Hellenic Postbank” márkanevet néhány fiókja és terméke esetében.
(263)
Ami a piacot illeti, ahol a New TT Bank működött, a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (106) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a TT Bank közepes méretű bank volt Görögországban (körülbelül 6 %-os részesedés a betéteket tekintve), és a TT Bank New TT Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni.
(264)
A „Hellenic Postbank” nevet viselő fiókhálózat 196 fiókjának mintegy 50 fiókkal (130) történő csökkentése szintén megerősíti a (263) preambulumbekezdésben szereplő értékelést, hogy a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni.
(265)
Ráadásul a New TT Bank tevékenységeit nyílt és megkülönböztetéstől mentes aukción kínálták fel a versenytársaknak.
(266)
Az NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések jelentős részére az állam javára történt adósságelengedés miatt volt szükség (a PSI program formájában), valamint a módfelett hosszú recesszió miatt, nem pedig helytelen hitelezési gyakorlatok következményeként. Ezenkívül a New TT Bank tevékenységeinek mérete kicsi volt, az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt, és a New TT Bank nem fog önálló versenyzőként létezni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nagy összege és a nyújtott állami támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya ellenére nincs indokolatlan versenytorzulás.
6.2.4.5. A T., TT, NTT1 és NTT2 támogatási intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségére vonatkozó következtetés
(267)
A Bizottság megállapítja, hogy a New TT Bank eladása a Banknak és az ezzel kapcsolatos szerkezetátalakítás biztosítja a New TT Bank hosszú távú életképességét, a támogatás szükséges minimumra korlátozását és az indokolatlan versenytorzulások kiküszöbölését.
(268)
A 8. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.
7. A BANKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
7.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE
(269)
A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét.
7.1.1. Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben
7.1.1.1. A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(270)
A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (131) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011. április 15-én a garanciaállomány 13 600 millió EUR volt, és 2013. november 30 -ra elérte a 13 932 millió EUR-t. A szóban forgó program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne.
7.1.1.2. A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítés (A. intézkedés)
(271)
A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a programban szereplő feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak fognak minősülni. A Bank 950 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át jelenti (132).
(272)
2010-ben Görögország több változtatást hajtott végre ezen elsőbbségi részvények technikai paramétereiben. Tekintve, hogy ha az elsőbbségi részvényeket öt éven belül nem vásárolják vissza, a változtatások a szelvénykamatláb automatikus évi 2 %-os emelésével az állam ellentételezését növelik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a technikai paraméterek módosításai nem biztosítanak semmilyen előnyt a Banknak, és így nem tartalmaznak további állami támogatást.
7.1.2. Támogatás megléte az államilag garantált ELA-ban (L2 intézkedés)
(273)
A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, nevezetesen, mert államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, ezért támogatásnak számít.
(274)
Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen a Banknak nyújtott államilag garantált ELA előnyt biztosít számára. Mivel az ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(275)
Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 12 milliárd EUR-t tett ki.
7.1.3. Támogatás megléte a HFSF révén nyújtott intézkedésekben
7.1.3.1. Első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(276)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 3 970 millió EUR volt.
7.1.3.2. Második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(277)
A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek - az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint - állami forrásokat tartalmaznak.
(278)
Ami az előny létezését illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurorendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból áll. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt.
(279)
A B2 intézkedés eredményeképpen a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ami versenytorzulásokhoz vezetett. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B2 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(280)
A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 341 millió EUR volt.
7.1.3.3. Kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(281)
A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a nyilatkozat állami forrásokra vállal kötelezettséget. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 528 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít.
(282)
A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegíti a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatja, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiachoz.
(283)
Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt.
(284)
Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be 2012. december 27-én.
7.1.3.4. A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés)
(285)
A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés) az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés) átalakítása egy 5 839 millió EUR-s állandó feltőkésítéssé rendes részvények formájában. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés mint a B1 és B2 intézkedés esetén. A B3 intézkedéshez viszonyítva, amely csak egy kötelezettségvállalás, nem pedig tényleges feltőkésítés, a B4 intézkedés javította a Bank tőkemegfelelését, ezért előnyösebb.
(286)
A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban, úgymint Romániában és Bulgáriában. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy a vállalkozások eladása útján. Emellett a Bank görögországi biztosítási tevékenységei versenyeznek más tagállamok biztosítótársaságai leányvállalatainak tevékenységeivel. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Így a B4 intézkedés állami támogatásnak minősül.
7.1.3.5. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre vonatkozó következtetés
(287)
A B1, B2, B3 és B4 intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR állami támogatást tartalmaztak, és ennyi volt a HFSF által a Banknak ténylegesen kifizetett állami támogatás összege is.
(288)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban megváltoztak a Bank kockázattal súlyozott eszközei. Ezért felmerül a kérdés, hogy a kockázattal súlyozott eszközök melyik szintjét kellene használni, azt, amelyik az időszak elején létezett, vagy azt, amelyik az időszak végén. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi kivásárlásokat tőkeszükségletük - felfelé vagy lefelé történő - kiigazítása érdekében. Ez a tényező is igazolja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedések voltak a 2012. március 31-i állapota szerint.
(289)
Az első és második áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozattal együtt 5 839 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 13,8 %-ának felel meg.
7.1.3.6. A 2014-es feltőkésítési kötelezettség (C. intézkedés)
(290)
2014. március 31-én a Bank kapott egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot a HFSF-től, amellyel a HFSF vállalta, hogy legfeljebb 2 864 millió EUR összegig részt vesz a Bank tőkeemelésében (C. intézkedés). A (277) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt ez az intézkedés állami források igénybe vételét tartalmazza. Ez az intézkedés előnyt jelent a Bank számára, mert biztosítja a Bank részére, hogy megtalálja a tőkét, amelyre szüksége van, ami megnyugtatja a betéteseket, és elősegíti a magánbefektetőktől való tőkeszerzést.
(291)
Ha magánbefektetők nem jegyzik a tőkeemelés teljes összegét, akkor a HFSF-nek kell ténylegesen tőkét injekcióznia a Bankba a kötelezettségvállalási nyilatkozatot alkalmazva. A kötelezettségvállalási nyilatkozathoz képest egy ilyen tőkeinjekció nagyobb előnyt jelentene a Bank számára. Egy egyszerű kötelezettségvállalási nyilatkozattal szemben a tényleges tőkeinjekció növeli a Bank tőkemegfelelését.
(292)
Se a kötelezettségvállalási nyilatkozat, se a tényleges tőkeinjekció formájában történő lehetséges végrehajtása nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Még akkor is, ha a HFSF az új részvényeket ugyanazon az áron vásárolná meg, mint a magánbefektetők, a HFSF részvételének körülményei nagyban különböznek a magánbefektetőétől, aki az új részvényeket jegyezni fogja. A HFSF vállalta a teljes tőkeemelés jegyzését, ha szükséges, mielőtt bármilyen magánbefektető elkötelezte volna magát a részvényvásárlás mellett. Az új részvényeket vásárló magánbefektetők biztosak lesznek benne, hogy a Bank mindenképpen megszerzi a teljes szükséges tőkeösszeget, mivel a HFSF védőhálóként fog működni, és megvásárolja a magánbefektetők által nem jegyzett részvényeket. Másodszor, a HFSF csak akkor fog részt venni, ha nincs elegendő kereslet a magánbefektetők részéről a meghirdetett ártartomány alsó határán. A HFSF fogja biztosítani azt a tőkét, amelyet a Bank nem tud megtalálni a piacon ugyanazon a részvényenkénti áron. Következésképpen a HFSF nyújt tőkét olyan összegre, vagy olyan áron, amelyet a piac nem hajlandó megadni.
(293)
Mivel csak a Banknak nyújtották, a C. intézkedés szelektív. A Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a Görög Nemzeti Bank által megszabott szavatolótőke-követelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal. Ez olyan előnyt jelent, amely torzítja a versenyt. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a C. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(294)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az intézkedésben a támogatás összege 2 864 millió EUR, amely a Bank 2013. december 31-i kockázattal súlyozott eszközei 7,5 %-ának felel meg (133).
(295)
Ha a HFSF e kötelezettséget teljesítve további tőkét injekcióz a Bankba, ezzel növeli a Banknak biztosított előnyt és a versenytorzulást, de nem növeli a támogatás névleges összegét (134).
7.1.4. A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés
(296)
Az A., B1, B2, B3, B4 és C. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
11. táblázat
A Bank által kapott összes támogatás áttekintése
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás összege
Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök
A.
Elsőbbségi részvények
Tőketámogatás
950 millió EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Első áthidaló feltőkésítés
Második áthidaló feltőkésítés
Kötelezettségvállalási nyilatkozat
2013. tavaszi feltőkésítés
Tőketámogatás
5 839 millió EUR
13,8 %
C.
2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás
Kötelezettségvállalás tőketámogatás nyújtására
2 864 millió EUR
7,5 %
A Banknak nyújtott összes tőketámogatás
9 653 millió EUR
15,8 %
A Banknak kifizetett összes tőketámogatás
6 789 millió EUR [felmehet 9 653 millió EUR-ra, ha a HFSF-nek kell a 2014. áprilisi tőkeemelés teljes összegét biztosítania]
23,7 %
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás névleges összege
L1
Likviditási támogatás
Garancia
13 932 millió EUR
2013. november 30-án
L2
Államilag garantált ELA
Finanszírozás és garancia
12 000 millió EUR
2012. december 31-én
A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás
25 932 millió EUR
7.2. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(297)
A (200) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (135).
(298)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(299)
Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található.
(300)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően.
(301)
Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. augusztus 1. után bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozik.
7.2.1. A Banknak nyújtott likviditási támogatás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L1 intézkedés)
(302)
A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (136). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség.
7.2.2. Az elsőbbségi részvények összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (A. intézkedés)
(303)
Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni.
7.2.3. Az államilag garantált ELA összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L2 intézkedés)
(304)
Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. augusztus 1. után nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik.
7.2.4. A HFSF feltőkésítések összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)
(305)
A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.
7.2.5. A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (C. intézkedés)
(306)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) összeegyeztethetőségét a bankokról szóló 2013. évi közlemény alapján kell értékelni, amely új követelményeket határoz meg az alárendelt hitelezők hozzájárulását és a vezetők javadalmazását illetően, továbbá a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján. A C. intézkedés összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.
7.3. AZ L2 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL ÉS A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL
(307)
Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(308)
Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (32) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönvenni rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna.
(309)
Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak […] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak […] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva.
(310)
Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megállapítja, hogy - a 7.6. szakaszban elemzettek szerint - Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés mellett, ami szintén biztosítja, hogy a likviditási támogatástól való függés a lehető leghamarabb megszűnjön, és az ilyen támogatás arányos legyen.
(311)
Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel.
7.4. A B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL ÉS A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL
(312)
A (201) preambulumbekezdésben jelzettek szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (137): megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(313)
A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
7.4.1. Az intézkedések megfelelősége
(314)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert megakadályozzák a Bank csődjét. Ezek nélkül nem tudta volna folytatni tevékenységeit, mivel 2012 végén a Banknak negatív volt a tőkéje (138).
(315)
Ezzel kapcsolatban az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre főként a PSI program miatt - amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt - került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések elsősorban a PSI program eredményeivel foglalkoznak, és hozzájárulnak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban.
(316)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges lépést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (130)-(132) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (102)-(104) és a (111) preambulumbekezdés leírja, a Bank átfogó szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel és elidegenítéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit.
(317)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. A Bizottság megállapítja, hogy a (131) és (132) preambulumbekezdésben leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenet védve lesz az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától.
(318)
Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek.
7.4.2. Szükségesség - a támogatás minimálisra korlátozása
(319)
A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(320)
A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank egy stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke egy bizonyos szint felett maradjon a 2012-2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével. Amint azt a (316) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lesz szüksége a jövőben.
(321)
Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában és 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (139). Amint az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés átalakítása volt) erősen felhígította a részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 1,4 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak.
(322)
Továbbá, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt - vagyis adósságcsökkentést - biztosítanak az állam számára), továbbá a belső piac elhúzódó recessziójának következményeiből erednek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (140).
(323)
A B3 intézkedés egy tőkével való ellátásról szóló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később egy tényleges tőkeinjekció formájában teljesült 2013 májusában és júniusában. Emiatt és a (322) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt elfogadható, hogy erre a kötelezettségvállalásra semmilyen ellentételezést nem fizettek.
(324)
Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontja szerint a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben ez a feltőkésítés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (141). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkéje negatív volt, és részvényeinek összértéke csak néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy volt a már meglévő részvényesek felhígítása, mivel e feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 1,4 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak elhanyagolható hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (322) preambulumbekezdésben elmagyarázott sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot.
(325)
Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás.
7.4.3. Arányosság - a negatív továbbgyűrűző hatásokat korlátozó intézkedések
(326)
A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (131) és (132) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, valamint számos külföldi érdekeltség és görögországi nem banki tevékenység elidegenítése mellett, a (133) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza.
(327)
A Bankban egy ellenőrző megbízottat is kineveztek, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat.
(328)
Végül, 2014. április 16-án egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli.
(329)
Összefoglalva, az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak.
7.4.4. A HFSF feltőkésítéseknek a bankokról szóló 2008. évi közleménynek, a feltőkésítésről szóló közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés
(330)
Így a Bizottság megállapítja, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelő, szükséges és arányos, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre.
7.5. A NEW TT BANK ÉS A NEA PROTON BANK BANK ÁLTALI MEGVÁSÁRLÁSÁNAK MEGFELELÉSE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK
(331)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. és 40. pontja kifejti, hogy vállalkozások támogatott bankok általi kivásárlásai általában ellentétesek a szerkezetátalakítási költségek és a versenytorzulások korlátozására irányuló kötelezettségekkel. Ezenkívül veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel.
7.5.1. A New TT Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
7.5.1.1. A New TT Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(332)
Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Bank tulajdonszerzései elő fogják segíteni a hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában. A Bank ügyfeleket és betéteseket szerez, miközben jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket. A központ funkcióinak ésszerűsítése mellett be fogja zárni a „T-Bank” márkanevű fiókok többségét és néhány „Hellenic Postbank” márkanevű fiókot.
(333)
Ami a likviditási helyzetet illeti, a tranzakciónak a Bank hitel/betét mutatójára is kedvező hatása van, lecsökkentve azt egy túlzott szintről, mivel a New TT Banknak sokkal több betétje volt, mint hitele. Nevezetesen, a HFSF-nek szóló 2013. július 8-i levelében a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank a tranzakciót megelőző két évben nagy nyomás alatt volt. A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank piaci részesedéseket veszített Görögországban, és jelentősen támaszkodott eurorendszeri finanszírozásra és rendkívüli likviditási segítségnyújtásra. Levelében a Görög Nemzeti Bank hivatkozott a hatalmas finanszírozási résre, a 132 %-os konszolidált hitel/betét mutatóra és a Bank megítélésének romlására az ügyfelek körében. Ebben a levélben a Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy a New TT Bank megszerzése a Bank által „[a Bank] betéteinek jelentős növekedéséhez vezet, javítva ezzel teljes finanszírozási profilját, a betétesek általi megítélését és azt a képességét, hogy új betéteket vonzzon a jelenleginél vonzóbb feltételek mellett”.
(334)
Ezért a felvásárlás hozzájárul a Bank likviditási helyzetének javításához, ami elengedhetetlen a hosszú távú életképesség helyreállításához. Szolgálatai által a HFSF-nek küldött 2013. július 8-i levelében a Bizottság elismerte a felvásárlás pozitív hatását. Abban a levélben a Bizottság jelezte, hogy a Bank szerkezetátalakítási tervének tervezete, amelyet Görögország a New TT Bank megszerzését megelőzően nyújtott be, nem felelt meg a hosszú távú életképesség helyreállítása követelményének a Bank szerkezetátalakítási időszak végi mérlegének sebezhetősége miatt. Ugyanezen levélben a Bizottság jelezte, hogy „a betétekben gazdag [New TT Bank] megszerzése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz [a Bank] mérlegének javításához és így hosszú távú életképessége helyreállításához”. Ez az értékelés indokolt volt, tekintettel az ilyen kivásárlásnak a Bank likviditási helyzetére gyakorolt hatására. „2012. év végi adatok alapján a felvásárlás hatására a hitel/betét arány azonnal 155 %-ról 123 %-ra esne úgy, hogy lehetséges lenne [a Bizottság] követelményének teljesítése 2017 végén”.
(335)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából.
7.5.1.2. A felvásárlás hatása a Bank számára szükséges támogatási összegre
(336)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.
(337)
A Bank a vételárat új részvényekkel fizette, hogy a felvásárlás finanszírozása ne állami támogatáson keresztül történjen. Ennek eredményeképpen a vételár kifizetésével keletkezett tőkeszükségletet azonnal fedezte az új részvények kibocsátása, így a vételár megfizetése nem járt a Bank tőkeszükségletének nettó növekedésével. Ezenkívül a HFSF volt a New TT Bank 100 %-os tulajdonosa, ami azt jelenti, hogy a Bank által kibocsátott minden új részvényt a HFSF-nek, azaz az államnak adtak.
(338)
A felvásárlás mint olyan nem idéz elő további állami támogatást, mivel a New TT Bank megfelelt a szavatolótőke-követelményeknek. Ráadásul ezen áthidaló hitelintézetet csak néhány hónappal a felvásárlása előtt hozták létre. Mivel egy bajban levő bank eszközeit valós értéken becslik és értékelik azoknak egy áthidaló hitelintézetnek való átadását megelőzően, feltételezhető, hogy a New TT Bank kölcsönportfóliója nem tartalmazott rejtett vagy tartalékolással nem kellően fedezett veszteségeket.
(339)
Összefoglalva, a jelen ügy sajátos körülményei közepette a New TT Bank felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatásnak a szükséges minimumnak kell lennie.
7.5.1.3. A kivásárlás versenyt torzító hatása
(340)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy kivásárlások akkor engedélyezhetők, ha pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy tényleges verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részei, hogy a kivásárlási eljárásnak tisztességesnek kell lennie, és a kivásárlásnak biztosítania kell a tényleges verseny feltételeit a vonatkozó piacon.
(341)
A New TT Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a tranzakció minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(342)
Egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a New TT Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (142), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(343)
Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New TT Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.
7.5.1.4. A New TT Bank kivásárlására vonatkozó következtetés
(344)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére (143) és a New TT Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.2. A Nea Proton Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
7.5.2.1. A Nea Proton Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(345)
Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Nea Proton Bank megszerzésének elő kellene segítenie a Bank hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két vállalat egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában.
(346)
A Nea Proton Bank megszerzése lehetővé teszi a Bank számára, hogy a szinergiákat a saját javára fordítsa. A Bank ügyfeleket és a betéteseket szerez, miközben bezárja a legtöbb fiókot, valamint racionalizálja az informatikai rendszert és a központ funkcióit. A tranzakció csökkentette a Bank hitel/betét mutatóját is, mivel a Nea Proton Banknak alacsonyabb volt a hitel/betét mutatója. 2013 júniusának végén a Bank nettó hitel/betét mutatója 135,79 % körül volt, míg a Nea Proton Bank nettó hitel/betét aránya mintegy 52,68 %-ot tett ki.
(347)
Következésképpen a kivásárlás pozitív hatást gyakorolt a Bank életképességére.
7.5.2.2. A Nea Proton Bank megvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(348)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre az életképesség helyreállítása érdekében van szükség.
(349)
A Bank szimbolikus árat (egy eurót) fizetett a Nea Proton Bank megvásárlásáért, miközben a megszerzett gazdálkodó egység az eladás előtt megfelelő feltőkésítésben részesült. Ebbe a feltőkésítésbe beletartoztak a jövőbeli hitelveszteségek és működési veszteségek céltartalékai (144). Következésképpen egy megfelelően feltőkésített bank egy euróért történő megszerzése nem növelte a Bank tőkeszükségletét.
(350)
Végeredményben a Nea Proton Bank kivásárlása nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.2.3. A Nea Proton Bank kivásárlásának versenyt torzító hatása
(351)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára.
(352)
A Nea Proton Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(353)
A Bizottság azt is megállapítja, hogy egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a Nea Proton Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (145), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(354)
Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New Proton Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.
7.5.2.4. A Nea Proton Bank kivásárlására vonatkozó következtetés
(355)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a Nea Proton Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.6. AZ A., B1, B2, B3, B4 ÉS C. INTÉZKEDÉSEK MEGFELELÉSE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK ÉS A C. INTÉZKEDÉS MEGFELELÉSE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNYNEK
7.6.1. A nehézségek forrásai és a szerkezetátalakítási közlemény szerinti értékelést érintő következmények
(356)
Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak kockázata miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euróövezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként.
(357)
A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR-t tesznek ki, amely körülbelül azonos a PSI programot követően elkönyvelt veszteséggel (5 781 millió EUR). Ilyen esetben, és amennyiben a nehézségek elsősorban nem egy túlzottan kockázatvállaló magatartásból erednek, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság könnyíteni fog a követelményein.
(358)
A Bizottság elismeri, hogy a tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (58) és (69) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet.
(359)
Ugyanakkor, mivel a görög gazdaság 2008 óta mintegy 25 %-kal zsugorodott, jövedelmezősége helyreállítása érdekében a Banknak hozzá kell igazítania a szervezetét, költségstruktúráját és kereskedelmi hálózatát ehhez az új környezethez. Ezért, az erkölcsi kockázati probléma hiánya ellenére a Banknak a hosszú távú életképesség biztosítása érdekében át kell alakítania görögországi működésének szerkezetét.
(360)
A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank kitettsége a görög szuverén kockázatnak nagyobb volt, mint néhány más görögországi banké. Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek (a PSI programon elszenvedett veszteségek) nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségének.
(361)
A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (146).
(362)
Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik (Románia, Bulgária, Lengyelország és Ukrajna). 2012-ben például a Bank veszteségeket könyvelt el Romániában, Bulgáriában és Ukrajnában, miközben e leányvállalatok 1,8 milliárd EUR összegű csoporton belüli finanszírozás kedvezményezettjei voltak.
(363)
A Bank tőkeszükségletének meghatározására szolgáló, 2012-ben elvégzett stressztesztek szintén azt jelezték, hogy a tőkeszükséglet egy része a külföldi kölcsönökön elszenvedett veszteségekből adódott. E kölcsönökön az előrejelzett hitelezési veszteségek 1 228 millió EUR-ra rúgtak az alapforgatókönyv szerint, és 1 622 millió EUR-ra a kedvezőtlen forgatókönyvben.
(364)
Következésképpen a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja a veszteségek és a keletkező támogatási szükséglet jelentős részét fedezi, ami lehetővé teszi a Bizottság számára a követelményei könnyítését. A támogatási szükséglet részben a kivételesen mély és hosszan tartó recesszió miatti görög hitelezési veszteségekből ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen körülmények között odaítélt támogatás nem hoz létre erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító.
(365)
Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen külföldi leányvállalatait és magasabb GGB állományát illetően.
7.6.2. Életképesség
(366)
Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra.
(367)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9-11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzése, a nem teljesítő hitelek magas szintjével, az alacsony működési hatékonysággal, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében.
7.6.2.1. Görögországi banki tevékenységek
(368)
Ami a likviditást és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében.
(369)
A (127) preambulumbekezdésben leírt hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végére. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét, és biztosítja, hogy ne kelljen a bankközi piacoktól függenie. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései alapján.
(370)
Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében a Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy tovább csökkenti a betétekre fizetett kamatokat, a (127) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A Bizottság megállapítja, hogy a betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához.
(371)
A válság kezdete óta a Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén. 2013-hoz képest 2018-ra a Bank összes költsége további […] %-kal fog csökkenni (147). E cél elérése érdekében a Bank vállalta, hogy görögországi fiókjai és alkalmazottai számát 2017. december 31-é re maximum […]-ra/-re, illetve […]-ra/-re csökkenti, és összes költsége Görögországban legfeljebb 800 millió EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány […] % alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben.
(372)
Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a portfólió 29,4 %-át tették ki 2013. december 31-én (148). A Bank azt tervezi, hogy egy célorientált osztályt hoz létre, amely a nem teljesítő hitelek kezelésével foglalkozna. Arra is kötelezettséget vállalt, hogy magas minőségi követelményeknek felel meg a hitelpolitikáját illetően, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, ahogy azt a (131) és (132) preambulumbekezdések leírják.
7.6.2.2. Vállalatirányítás
(373)
Egy másik figyelmet érdemlő pont a Bank irányítása, tekintettel arra, hogy 2013. december 31-én a HFSF tulajdonában volt a Bank részvényeinek 95,23 %-a. Figyelemmel az állami tulajdonú bankok görögországi múltjára, a Bank és a HFSF egy sajátos kapcsolati keretrendszerről állapodott meg 2013-ban. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényese túlzott beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét.
(374)
A 2014-ben módosított HFSF törvény úgy rendelkezik, hogy a HFSF által a 2013. tavaszi feltőkésítéskor jegyzett részvények szavazatra nem jogosítóak lesznek, ha a 2014-es tőkeemelés legalább 50 %-át magánbefektetők jegyzik. Ami a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Bizottság nem lenne negatív véleménnyel a magánrészvényeseknek biztosított ellenőrzést illetően, ha saját pénzükből jelentős összeget fektetnek a Bankba. A Bizottság megállapítja, hogy a HFSF szavazati jogainak korlátozása nem vonatkozik a Bank alapszabályával kapcsolatos szavazatokra, vagy lényeges vállalati eseményekre vagy más stratégiai döntésekre. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét. E rendelkezések biztosítják, hogy miközben a HFSF nem avatkozik a Bank napi működésébe, megőrizheti érdekeltségét mint részvényes és mint a szerkezetátalakítási terv helyes végrehajtásának biztosításáért felelős hatóság.
7.6.2.3. Nemzetközi tevékenységek
(375)
Amint azt a (362) és (363) preambulumbekezdések kifejtik, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét, likviditását és jövedelmezőségét.
(376)
A szerkezetátalakítási terv elmozdulást vetít előre a Bank üzleti modelljében egy olyan banki üzleti modell irányába, amely jobban összpontosít a(z) […]-ra/-re. A Bank már eladta EFG Poland nevű nem nyereséges lengyelországi leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A […] leányvállalat […] elidegenítését tervezi (149). További szerkezetátalakítást fog végrehajtani a(z) […] és […] leányvállalatok működésében azok esetleges későbbi eladását megelőzően, amint azt a (116) preambulumbekezdés említi.
(377)
A külföldi műveletek általános nyereségességét […]-tól/-től kezdődően állítják helyre. Ugyanezen a napon a külföldi leányvállalatoknak nyújtott finanszírozást […] csökkentik a 2012. december 31-i szinthez képest.
(378)
Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi leányvállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (128) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, hogy tartózkodjanak nagy összegű tőkének a Bank nemzetközi leányvállalataiba történő injekciózásától ugyancsak biztosítja, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a tőkére vagy a likviditásra nézve.
7.6.2.4. Az életképességre vonatkozó következtetés
(379)
A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Valójában az alapforgatókönyv szerint a Bank sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban […] % lesz. Ugyanakkor az előrejelzések szerint a Bank tőkehelyzete kielégítő szinten marad, mivel a tőkemegfelelési mutató 2014-től kezdődően nem fog […] % alá esni.
(380)
Végül a Bizottság ugyancsak tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával (150). A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes ésszerű mértékű stressznek ellenállni, mivel - a kedvezőtlen forgatókönyvben - a Bank nyereséges marad a szerkezetátalakítási időszak végén, […] %-os sajáttőke-arányos nyereséggel és […] % elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatóval 2018-ban.
(381)
A Görög Nemzeti Bank által elvégzett 2013-as stressztesztek megerősítik, hogy a 2014-ben bevonásra kerülő további tőke, nevezetesen 2 864 millió EUR, elegendő az alapforgatókönyv megvalósulásához a szerkezetátalakítási időszakban. A Bank egy feltételes tőketervet is be fog nyújtani a Görög Nemzeti Banknak olyan intézkedésekkel, amelyeket akkor kell végrehajtani, ha a gazdasági környezet netán tovább romlik. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeszükséglet emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeszükséglethez képest. Ezért a Görög Nemzeti Bank által becsült alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet egyfajta stressztesztnek tekinthető. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet fedezésére, mivel az utóbbi becsült szint magas stressz-szintet képvisel.
(382)
Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában.
(383)
Ezért a Bizottság megállapíthatja, hogy a Bank elegendő intézkedést tett az életképességi kérdések kezelése érdekében a görög belföldi banki tevékenységeket és a külföldi tevékenységeket illetően.
7.6.3. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
7.6.3.1. Az A., B1, B2, B3 és B4 intézkedések szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésének értékelése
(384)
Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit - ahol lehetséges - a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk. A Bank által vállalt kötelezettségeknek biztosítaniuk kell, hogy saját forrásokat használjanak, és az eredeti részvényesek és magánbefektetők, akiké a Bank hibrid tőkéje, hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz.
7.6.3.1.1. A Bank saját hozzájárulása: elidegenítések és költségcsökkentés
(385)
A Bank jelentős üzleti érdekeltségeket adott el, hogy javítsa tőkemegfelelését. Nagy lengyel és török leányvállalatainak értékesítése mintegy 750 millió EUR-val javította tőkehelyzetét. Ezek az eladások javították a Bank likviditási helyzetét is. Az Eurobank Properties tőkeemelése lehetővé tette a Bank számára tőkéje 200 millió EUR-val való emelését.
(386)
A szerkezetátalakítási terv további eszközök eladásáról is rendelkezik […]-ban/-ben és […]-ban/-ben. Nevezetesen a Bank kötelezettséget vállalt külföldi vagyona méretének 8,77 milliárd EUR-ra történő csökkentésére. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és e további leépítés megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte […]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog.
(387)
Ezenkívül a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy tovább csökkenti külföldi tevékenységei méretét, ha 1 milliárd EUR-nál több tőkeinjekcióra van szüksége a HFSF-től. Ilyen forgatókönyv mellett a Bank legfeljebb 3,5 milliárd EUR-ra csökkentené nemzetközi eszközeinek állományát. Amennyiben a C. intézkedés szerinti tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor a magánbefektetők legalább 1,5 milliárd EUR-t fognak beinjekciózni, vagyis többet, mint a HFSF. A magánbefektetők nagyobb részvétele jelentősen csökkentené a szükséges támogatás összegét, elősegítve így a tehermegosztást.
(388)
A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy eladja nagy és nyereséges biztosító leányvállalatát.
(389)
Tőkeszükséglete korlátozása érdekében a Bank vállalta, hogy nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (128) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a kötelezettségvállalások úgy rendelkeznek, hogy a Bank további kivásárlásokat nem hajt végre.
(390)
A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2018-ig. […]
(391)
Nevezetesen Görögország elkötelezte magát, hogy […]-ig a Bank nem fog semelyik alkalmazottjának vagy menedzserének […]-ot meghaladó teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom) fizetni. Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (151).
7.6.3.1.2. Historikus részvényesek általi tehermegosztás és a piacon szerzett új tőke
(392)
A Bank meglévő részvényeseit a 2013. tavaszi feltőkésítés erősen felhígította (B4 intézkedés). Ez azt jelenti, hogy a meglévő részvényeseknek a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőző 100 %-os érdekeltsége mindössze 1,44 %-ra csökkent. A Bizottság azt is megállapítja, hogy 2008 óta a Bank nem fizetett készpénzosztalékot. Végül, a Bizottság kedvezően ítéli meg a tényt, hogy a HFSF csak akkor fog további tőkét injekciózni, ha a Banknak nem sikerül ésszerűnek tartott és két független értékbecslő által megállapított áron tőkéhez jutnia a piacról.
7.6.3.1.3. Alárendelt kölcsönök hitelezői általi tehermegosztás
(393)
A Bank alárendelt kölcsöneinek hitelezői hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeinek megfizetéséhez. A Bank több forrásmenedzsment gyakorlatot végzett el a tőkegenerálás érdekében. Az átváltott kötelezettségek teljes összege 748 millió EUR-ra rúgott, és a tőkenyereség 565 millió EUR volt, a (122) és (123) preambulumbekezdésben leírtak szerint.
(394)
A még mindig meglévő instrumentumokra a (133) preambulumbekezdésben leírt kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a bank magán hibridbefektetői általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek.
(395)
Végezetül, figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Görögország elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztási intézkedést valósított meg az A., B1, B2, B3 és B4 támogatási intézkedés összegének a szükséges minimumra való korlátozása érdekében.
7.6.3.2. A C. intézkedés bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelése értékelése
(396)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény kiegészíti a szerkezetátalakításról szóló közleményt, és fokozott tehermegosztást tesz szükségessé, valamint a tőketámogatást szerző bankok további intézkedéseit a támogatás minimálisra csökkentése érdekében. A bankokról szóló 2013. évi közlemény 29. pontja megköveteli a tagállamtól annak bizonyítását, hogy az ilyen támogatás minimumra korlátozását szolgáló minden intézkedést a lehető legjobban kihasználtak. E célból a tagállamnak be kell mutatnia egy tőkebevonási tervet, biztosítania kell a részvényesek és alárendelt hitelezők megfelelő tehermegosztását, és meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását a szerkezetátalakításról szóló döntést megelőzően. A bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a tőkebevonási tervnek magában kell foglalnia jogokkal kapcsolatos kérdéseket, önkéntes forrásmenedzsment gyakorlatokat, tőkenövelő elidegenítéseket, tőkeáttétel-csökkentő intézkedéseket, nyereség-visszatartást és más intézkedéseket, például szigorú költség és javadalmazási politikákat.
(397)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben tőkehiányt állapítanak meg, az adott banknak meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását számos olyan intézkedés révén, amelyek célja ugyanazon eredmény elérése, mint a rendes osztalékfizetési és osztalékszelvény-beváltási tilalomé, a felvásárlási tilalomé, az árvezetési tilalomé vagy a hirdetési tilalomé. A Bizottság megállapítja, hogy az ilyen tiltásoknak a Bank már eleget tesz, mivel ezek szerepelnek a Görögország által benyújtott kötelezettségvállalási listában, amint azt a (133) preambulumbekezdés ismerteti, valamint, hogy a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzosztalékot.
(398)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) egy puffert biztosít a jövőbeli veszteségek elnyelésére a Görög Nemzeti Bank által 2013-ban elvégzett és 2014. március 6-án nyilvánosságra hozott stressztesztgyakorlat által meghatározottak szerint. A stresszteszt eredményei azt mutatják, hogy a Banknak további 2 945 millió EUR tőkére van szüksége jövőbeli veszteségei fedezésére egy stresszforgatókönyv esetén. A C. intézkedés csak azt a tőkeszükségletet fedezi, amelyik megmarad, amennyiben i. nem lehet további elidegenítésekkel vagy tőkenövelő intézkedésekkel fedezni (a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bank elemzett minden lehetséges elidegenítést, és elkötelezte magát mindazok mellett, amelyek csökkenteni tudják a tőkeszükségletet a Görög Nemzeti Banknak benyújtott tőketerv keretében) és ii. magánbefektetők nem fedezik a 2014 áprilisában sorra kerülő tőkeemelés keretében. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével.
(399)
A (385)-(395) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a Bank már a stresszteszt előtt hozott intézkedéseket a szükséges tőke minimumra korlátozása érdekében. Amennyiben a jelenlegi tőkebevonás keretében a Banknak sikerül a tőkeigény nagyobbik részét magánbefektetőktől megszerezni, és a HFSF által fizetett további támogatás 1 milliárd EUR alatt marad, a Banktól nem lesz szükség további saját hozzájárulásra. Viszont, ha a C. intézkedés szerint kifizetett támogatás e szint felett van, a Bank részéről helyénvaló, ha még több tevékenységet elidegenít.
(400)
Ami a tehermegosztást illeti, a bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a megfelelő tehermegosztás velejárói a részvényesek, hibridtőke-tulajdonosok és alárendelt kölcsönök hitelezői általi hozzájárulások, mielőtt tőketámogatás formájában támogatás odaítélésére kerülne sor. A Bizottság megállapítja, hogy Görögország módosította nemzeti jogszabályait annak biztosítása érdekében, hogy az alárendelt hitelezők járuljanak hozzá a Bank szerkezetátalakításának költségeihez, mielőtt a Bank bármilyen további tőkeinjekciót kapna. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Görögország kötelezettséget vállalt a 2014-ben módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedések végrehajtására, amelyek a tőkehiánynak a tőkeinstrumentumai és más alárendelt kötelezettségei tulajdonosainak történő szükség szerinti allokációjáról rendelkeznek. Miközben e tehermegosztásra csak a 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) napja után kerül sor, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 45. pontja alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy aránytalan eredmények következnének be, ha az alárendelt kölcsön és a hibrid tőke kötelező konverziójának már a kötelezettségvállalás pillanatában meg kellene történnie. Ha a Bank elegendő magántőkét vonna be a Görög Nemzeti Bank által elvégzett stresszteszt által meghatározott teljes tőkeszükséglete fedezésére, az alárendelt kölcsönök hitelezőinek konverziója aránytalan lenne. Ezért Görögország kötelezettségvállalása az alárendelt hitelezők belső feltőkésítésére mielőtt bármilyen tényleges tőketámogatást ténylegesen kifizetnének a Bank számára, elegendő a helyes tehermegosztás biztosításához.
(401)
Ezenkívül, annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tulajdonosai a maximális mértékben részt vegyenek egy megfelelő tőkebázis helyreállításában a szerkezetátalakítási időszakban, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig a Bank visszatartja az osztalékokat, és nem fizet azon kamatszelvényekre, amelyekre törvény szerint nem köteles fizetni. Így a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjával és a bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontjával összhangban a Bank nem fog állami támogatást felhasználni szavatoló tőkére történő kifizetésekre, ha a nyereség nem elegendő az ilyen kifizetések teljesítéséhez.
(402)
A Bank azt is vállalta, hogy 2017. december 31-ig egyetlen alkalmazottnak vagy vezetőnek sem fizet a Görög Nemzeti Bank elnöke évi teljes javadalmazásánál (nem számítva az elnök javadalmazásról való önkéntes részleges lemondását) magasabb teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom). Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (152).
(403)
A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a szóban forgó, két forgatókönyvre vonatkozó kötelezettségvállalás teljesíti-e a bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott követelményeket.
(404)
Az első forgatókönyvben, ahol a HFSF ténylegesen nem injekcióz új tőkét a Bankba, a C. intézkedésbe foglalt támogatás pusztán egy tőkeemelésre vonatkozó jegyzési kötelezettségvállalásra korlátozódik, és a HFSF egyetlen eurót sem fog folyósítani, hiszen minden új részvényt magánbefektetők fognak jegyezni. A bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a javadalmazási korlátozás akkor érhet véget, amikor a támogatást visszafizették. Ugyanakkor az ilyen jegyzési kötelezettségvállalásba foglalt támogatás egy leendő tőkeemeléssel kapcsolatban nem fizethető vissza, ha a kérdéses kötelezettségvállalás megvalósulására sohasem kerül sor (mivel az állam sohasem folyósított pénzt a Banknak). Ilyen körülmények között a Bizottság elfogadhatja, hogy a javadalmazási korlátozás egy rögzített időszakra vonatkozzon. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által vállalt kötelezettség, amely 2017. december 31-ig tart (azaz három évig és nyolc hónapig, amely egy évvel a szerkezetátalakítási terv vége előtt ér véget), a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontja utolsó bekezdésének helyes alkalmazása. Mivel a Görög Nemzeti Bank elnökének éves javadalmazása alacsonyabb, mint a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjának második bekezdésében meghatározott sapka, és mert ez a kötelezettségvállalás az egész csoportra fog vonatkozni, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által arra az esetre javasolt kötelezettségvállalás, amikor a HFSF nem jegyez részvényt a tervezett tőkeemelés keretében, összhangban van a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjával.
(405)
A második forgatókönyvben, amikor a HFSF-nek a bank részvényeiből valamennyit jegyeznie kellene, Görögország vállalta a kötelezettség módosítását, hogy az megfeleljen a bankokról szóló 2013. évi közleménynek. A Bizottság megállapítja, hogy amennyiben a HFSF valamennyi részvényt jegyezne, a bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelés fenntartása érdekében a javadalmazási sapka időtartama módosulna, és a következő két esemény közül a korábbi bekövetkeztéig tartana: a szerkezetátalakítási terv vége (2018. december 31.) vagy a támogatás visszafizetésével egyenértékű tranzakció. Mivel a Bank rendes részvényeket nem tud visszafizetni, a Bizottság elfogadja, hogy a részvények másodlagos piacon, nyereséggel történő eladása a támogatás visszafizetésével egyenértékűnek tekinthető.
(406)
Végezetül, a Görögország által a javadalmazás korlátozására kiadott kötelezettségvállalás mindkét forgatókönyvben megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek.
(407)
Ami az állam ellentételezését illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény előírja, hogy új részvényeket a piaci árhoz képest engedménnyel kell kibocsátani, felhígítással való kiigazítást követően. A Bizottság megállapítja, hogy e követelmény célja annak biztosítása, hogy az állam elegendő ellentételezést kapjon a Bankban levő részvénytulajdonáért, valamint a historikus részvényesek ennek megfelelő felhígítása. A C. intézkedés esetében az állam már a Bank fő részvényese, a részvények több mint 90 %-át birtokolva. Ezért egy túlzott engedmény a piaci árhoz képest csökkentené az állam ellentételezését a B4 intézkedésen, és a befektetőknek nyújtott támogatással járhat, ha az engedmény alábecsli a Bank értékét. Egy ilyen helyzet elkerülése érdekében a jegyzési árfolyam nem lehet alacsonyabb, mint egy független értékbecslőktől származó két értékelés alapján meghatározott minimális ár. Ezért az ármeghatározás részletes előkészületei megvédik a HFSF-et az új befektetők általi túlzott felhígítástól, miközben biztosítják, hogy a HFSF a Bank értékét tükröző áron jegyezzen új részvényeket. Ilyen körülmények között a Bizottság el tudja fogadni, hogy az új részvényeket a piaci árfolyamhoz képest a 2011. évi meghosszabbítási közleményben előirányzottnál alacsonyabb engedménnyel bocsássák ki, és a minimális árat elfogadhatónak tartja.
(408)
Ha a részvényeket magasabb áron bocsátanák ki, az azzal a kockázattal járt volna, hogy elveszi a magánbefektetők kedvét a tőkeemelésben való részvételtől, és így korlátozta volna a magántőke bevonását.
(409)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a saját hozzájárulás és a tehermegosztás szintje megfelel a C. intézkedésnek.
7.6.3.3. A saját hozzájárulásra és a tehermegosztásra vonatkozó következtetés
(410)
A Bizottság megállapítja, hogy a kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás eszközök eladása formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. Ugyanakkor, tekintettel a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemekre, amelyek szerint a Bizottság el tud fogadni alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást, a szerkezetátalakítási terv elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztó intézkedést biztosítónak tekinthető.
(411)
A szerkezetátalakítási terv a C. intézkedés tekintetében megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek is.
7.6.4. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(412)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására.
(413)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 16 %-ával egyenértékű tőkét kapott az államtól (ide nem értve a C. intézkedést). A C. intézkedéssel a Bank egy kötelezettségvállalást kap további 2 864 millió EUR-nyi injekcióra, amellyel az összes tőketámogatás a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 23,7 %-át éri el. A tőketámogatás mellett a Bank likviditási támogatást is kapott. A Bank likviditási garanciákat szerzett, amelyek összege 2011. április 15-én13 600 millió EUR, 2013. november 30-án pedig 13 932 millió EUR volt, amely akkor a Bank mérlegének 17 %-át tette ki. 2012. december 31-én a Bank államilag garantált ELA kedvezményezettje is volt 12 milliárd EUR összegre, amely az említett napon a Bank mérlege 18 %-ának felelt meg. Így, tekintettel a támogatás viszonylag nagy összegére, indokolt a potenciális versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések végrehajtásának szükségessége. Ezenkívül Görögországban a Bank nagy piaci részesedéssel bír; 2012. december 31-én a hiteleknél 17 %, a betéteknél pedig 12 % volt a piaci részesedése. A New TT Bank és a Nea Proton Bank kivásárlása 2013 szeptemberében a Bank piaci részesedését 20,7 %-ra növelte a hitelek és 18,8 %-ra a betétek terén (153).
(414)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög szuverén válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (69) preambulumbekezdése említette. Erkölcsi kockázati kérdésekkel kevésbé szükséges foglalkozni, mivel úgy tűnik, hogy a Bank nem vállalt túlzott kockázatokat. A 7.6.1. szakaszban tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az említett tényezőkre, és ugyancsak kevésbé van szükség versenytorzítást korlátozó intézkedésekre. Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban.
(415)
Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon és biztosítási tevékenységeiét Görögországban.
(416)
Ebben a vonatkozásban a Bizottság tudomásul veszi - a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett - a Bank kötelezettségvállalását, hogy […]-ig eladja biztosítási tevékenységeit, valamint azt a kötelezettségvállalását, hogy 2018. december 31-é re lecsökkenti nemzetközi eszközeinek méretét, ami valószínűleg további elidegenítésekkel fog járni […]-ban/-ben és […]-ban/-ben, valamint azon kötelezettségvállalását, hogy nem használ fel támogatást e vállalkozások növekedésének finanszírozására. A Bizottság arányosnak találja, hogy a külföldi eszközök csökkentése jelentősebb legyen, ha - a C. intézkedés alapján - a HFSF 1 milliárd EUR-nál nagyobb összegben fizet további tőketámogatást a Banknak. A (295) preambulumbekezdésben jelzettek szerint egy ilyen kifizetés még torzítóbbá tenné a támogatást, mint egy puszta kötelezettségvállalás a tőkeemelésben való részvételre vonatkozóan. Ugyanakkor, ha a további tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor az egy nagyobb, legalább 1,5 milliárd EUR-s magánbefektetői részvétellel járna. Azonfelül a nagyobb magánrészvétel további tehermegosztást jelentene a (388) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja kimondja, hogy mind az államtól szerzett segítségért fizetett árat, mind a tehermegosztás mértékét figyelembe fogják venni a tehermegosztó intézkedések értékelésekor. Ezért a további versenytorzítások korlátozottak maradnak, ha a HFSF 1 milliárd EUR-nál kevesebbet injekcióz be.
(417)
Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig - például - külföldi piacokon való növekedésre.
(418)
A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon.
(419)
Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására.
7.7. ELLENŐRZÉS
(420)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (154) Görögország gondoskodni fog arról, hogy az ellenőrző megbízott - akit a Bizottság jóváhagyásával a Bank már kinevezett - nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított.
8. KÖVETKEZTETÉS
(421)
A Bizottság megállapítja, hogy Görögország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre az SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, korábbi 2012/NN) és SA.31155 (2013/C) (2013/NN) számú támogatási intézkedéseket, mert azok végrehajtására hivatalos bejelentésük előtt került sor. Ugyanakkor a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a mellékletekben szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő és arányos az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához. A benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumainak, és ezért a támogatási intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Görögország által végrehajtott vagy tervezett alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében:
a)
a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank Ergasias S.A. („Eurobank”) számára biztosított és a Görög Köztársaság által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);
b)
a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott második, 1 341 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);
c)
a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);
d)
a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés);
e)
a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés);
f)
a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés).
(2) Figyelemmel az Eurobank Csoportra (Eurobank Ergasias S.A. és minden leányvállalata - görög és nem görög leányvállalatok és fiókok, banki és nem banki egyaránt) vonatkozóan 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervre és a Görögország által 2014. április 16-án vállalt kötelezettségekre, az alábbi állami támogatások összeegyeztethetőek a belső piaccal:
a)
a feltőkésítési program alapján Görögország által az Eurobanknak 2009 májusában nyújtott 950 millió EUR-s tőkeinjekció (A. intézkedés);
b)
a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 12 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);
c)
a HFSF által 2012 májusában az Eurobanknak nyújtott 3 970 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés);
d)
a HFSF által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);
e)
a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);
f)
a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés);
g)
a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által az Eurobanknak nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés);
h)
a Görögország által 2009 májusában a Proton Banknak nyújtott 80 millió EUR-s tőkeinjekció (Pr1. intézkedés);
i)
a Proton Bankból a Nea Proton Bankba átvitt tevékenységek összesen 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (HDIGF) és a HFSF általi finanszírozása 2011 októberében és 2012 májusában (NP1. intézkedés);
j)
a HFSF által a Nea Proton Banknak 2011 októberében, 2012 februárjában, 2012 augusztusában és 2012 decemberében nyújtott, összesen 515 millió EUR-s tőkeinjekció (NP2. intézkedés);
k)
a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés);
l)
a T Bankból a Hellenic Postbankba („TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 677 millió EUR-s finanszírozási résének a HDIGF és a HFSF általi finanszírozása 2011 decemberében és 2013 februárjában (T. intézkedés);
m)
a Görögország által 2009 májusában a TT Banknak nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT. intézkedés);
n)
a TT Bankból a New Hellenic Postbankba („New TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének a HFSF általi finanszírozása 2013 januárjában és júniusában (NTT1. intézkedés);
o)
a HFSF által 2013 január 29-én a New TT Banknak nyújtott 500 millió EUR-s tőkeinjekció (NTT2. intézkedés).
2. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.