RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 191/2014
af 24. februar 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse mangandioxider med oprindelse i Sydafrika efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets forordning (EF) nr. 221/2008 (2) en endelig antidumpingtold på 17,1 % på import af elektrolytiske mangandioxider (dvs. mangandioxider, der er fremstillet ved en elektrolytisk proces), der ikke er varmebehandlet efter den elektrolytiske proces, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2820 10 00 og med oprindelse i Den Sydafrikanske Republik (»Sydafrika«) (»de gældende antidumpingforanstaltninger«).
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Den 11. december 2012 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse (3) om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af Cegasa Internacional SA og Tosoh Hellas A.I.C. (»ansøgerne«), som er de eneste to EU-producenter af EMD.
(3)
Anmodningen blev begrundet med, at udløbet af de gældende antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ville medføre fornyet dumping til skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 12. marts 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelsen
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, den eksporterende producent i Sydafrika, importørerne, de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for det pågældende eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(8)
I betragtning af det begrænsede antal interesserede parter, der gav sig til kende, var prøveudtagning blandt de interesserede parter ikke nødvendig.
(9)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eksporterende producent i Sydafrika, de to EU-producenter og to brugere, som tilhører den samme gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Cegasa Internacional SA (»Cegasa«)
-
Tosoh Hellas A.I.C (»THA«)
b)
Eksporterende producenter i Sydafrika:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
c)
Brugere
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Den 29. oktober 2013 underrettede Kommissionen alle interesserede parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den agtede at foreslå at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. Igen fik parterne lejlighed til at fremsætte bemærkninger, og dem, der anmodede om det, blev indrømmet en høring med høringskonsulenten. De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og dens svar gives nedenfor.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(12)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme, som er defineret i forordning (EF) nr. 221/2008, dvs. elektrolytiske mangandioxider (dvs. mangandioxider, der er fremstillet ved en elektrolytisk proces), der ikke er varmebehandlet efter den elektrolytiske proces (»den undersøgte vare« eller »EMD«) med oprindelse i Den Sydafrikanske Republik, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2820 10 00. Den omfatter to hovedtyper, EMD af kul-zink-typen og EMD af alkalin-typen.
(13)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den undersøgte vare, der importeres til EU-markedet, og varer fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet, såvel som varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen (»samme vare«) har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse. Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(14)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fornyet dumping.
2. Dumpingimport i NUP
(15)
Import til Unionen fra Sydafrika faldt til næsten nul efter indførelsen af foranstaltninger, og der blev kun eksporteret en meget lille mængde i 2010 og i 2011 samt i NUP. For at vurdere om den eneste kendte eksporterende producent, Delta EMD (Pty) Ltd. (»Delta«), eksporterede til Unionen til dumpingpriser i NUP, sendte Kommissionen et spørgeskema til Delta. Den modtog et svar med oplysninger om hjemmemarkedssalg, eksport til Unionen og eksport til andre markeder. Svaret blev kontrolleret som beskrevet nedenfor.
2.1. Normal værdi
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om Deltas samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om dette salg samlet set udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den undersøgte vare til Unionen.
(17)
Mens hjemmemarkedssalget af den pågældende vare var repræsentativt, forekom der ikke noget salg i normal handel, eftersom Deltas hjemmemarkedssalg af EMD ikke var rentabelt. Den normale værdi blev derfor beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(18)
Dette skete på grundlag af de faktiske omkostninger i forbindelse med produktionen af EMD, hvortil et rimeligt beløb for fortjeneste og for salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A) er blevet tilføjet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6.
(19)
SG&A blev beregnet ved anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), da Deltas salg ikke blev foretaget i normal handel, og da hverken forordningens artikel 2, stk. 6, litra a) eller b), fandt anvendelse, fordi der for det første ikke er andre eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, og for det andet fordi Delta ikke sælger andre varer inden for samme generelle kategori. Anvendelse af den oprindelige undersøgelses SG&A, som gav næsten samme procentsats som de aktuelle SG&A, blev derfor anset for at være en rimelig metode.
(20)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede Delta Kommissionen om at fastlægge den beregnede normale værdi ved at udtrykke de ovenfor beregnede SG&A som en procentdel af produktionsomkostningerne frem for en procentdel af omsætningen. Da alt salg på hjemmemarkedet var urentabelt, ville anvendelse af omsætningen resultere i kunstigt høje SG&A-omkostninger. Kommissionen accepterede Deltas påstand, og ved beregningen af den normale værdi tilføjede Kommissionen SG&A som en procentdel af produktionsomkostningerne pr. kg som beregnet i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.
(21)
Fortjenesten blev også beregnet ved hjælp af samme metode som i den oprindelige undersøgelse, dvs. på grundlag af den langfristede markedsrente for lån i Sydafrika i NUP, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). Delta sælger ikke andre varer på hjemmemarkedet, og der er ingen andre kendte producenter af EMD eller andre producenter af varer inden for samme generelle kategori i Sydafrika, hvor der kunne indhentes oplysninger om fortjeneste.
(22)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede EU-erhvervsgrenen Kommissionen om at anvende salg til USA til fastsættelse af den normale værdi, idet USA har et hjemmemarkedssalg, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(23)
Dette blev afvist, da den normale værdi blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, og ved hjælp af samme metode som i den oprindelige undersøgelse og derfor er i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 9.
2.2. Eksportpris
(24)
Den meget lille mængde af EMD, som blev eksporteret til Unionen i NUP, blev solgt direkte til en ikke forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af den pris, som importøren betalte til Delta, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
2.3. Sammenligning
(25)
Der blev foretaget en sammenligning mellem eksportprisen og den beregnede normale værdi, idet der blev taget højde for de påståede og efterprøvede justeringer i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, dvs. omkostninger til fragt og forsikring, kreditomkostninger og håndteringsomkostninger ved eksport. Den normale værdi blev beregnet på grundlag af priserne ab fabrik ved at se bort fra fragtomkostninger og kreditomkostninger. Omkostningerne ved emballering og teknisk bistand blev der ikke set bort fra, da de allerede var blevet medtaget i fremstillingsomkostningerne og derfor indregnet i både eksportprisen og den beregnede normale værdi.
2.4. Dumpingmargen
(26)
Det blev konstateret, at Delta ikke solgte EMD til Unionen til dumpingpriser i undersøgelsesperioden. Men den pågældende mængde var meget lille, og dermed kunne dette resultat ikke benyttes fuldt ud til at fastslå sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber.
3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(27)
Da der kunne ikke drages nogen konklusioner på grundlag af salget til Unionen i NUP, undersøgte Kommissionen, om der var bevis for sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: eksportprisen ved salg fra Sydafrika til andre markeder, produktionskapacitet og overskydende kapacitet i Sydafrika samt EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
3.1. Eksport fra Sydafrika til andre markeder
(28)
Delta producerer både EMD af kul-zink-typen og EMD af alkalin-typen, og i betragtning af at der er et marked i Unionen for EMD af alkalin-typen og (i mindre grad) EMD af kul-zink-typen, undersøgte Kommissionen eksportprisen for begge typer ved salg til tredjelande i NUP. Dette salg blev sammenlignet med den beregnede normale værdi som beregnet ovenfor, idet der blev taget hensyn til forskelle, som berører sammenligneligheden af priser.
(29)
Salget af EMD af alkalin-typen til USA, Deltas vigtigste eksportmarked, udgjorde ca. to tredjedele af Deltas samlede eksport i undersøgelsesperioden og blev ikke dumpet. Det blev dog konstateret, at salget af EMD af alkalin-typen, som sælges i ringere mængder, til andre markeder (f.eks. Thailand, Korea, Kina og Brasilien) blev foretaget til dumpingpriser, og dumpingmargenerne spænder fra 2 % til 21 %. Når man ser på eksportsalget af EMD af kul-zink-typen til andre markeder - hovedsageligt til lave priser og i små mængder - var dumpingmargenerne højere og spændte fra 13 % til 66 %.
(30)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at Kommissionen burde se bort fra salget til USA i NUP, da priserne på det pågældende marked ikke var velegnet som vejledning for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved salg til EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløber.
(31)
Delta på den anden side anmodede efter fremlæggelsen af oplysninger Kommissionen om at være særligt opmærksom på salg til USA, som tegner sig for hovedparten af virksomhedens eksport af EMD af alkalin-typen og er det marked, der bedst kan sammenlignes med Unionen.
(32)
Kommissionen analyserede al eksport til alle markeder og beregnede en gennemsnitlig vægtet eksportpris for al Deltas eksport til alle markeder uden for Unionen, men undersøgte også eksportpriserne ved salg til individuelle tredjelande meget nøje. Da spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet dumping blev undersøgt, blev al eksport til alle markeder anset for at være relevant, navnlig i betragtning af de store prisforskelle, der blev konstateret på forskellige eksportmarkeder.
(33)
Det amerikanske marked har sine egne særlige kendetegn, der giver Delta mulighed for at kræve betydeligt højere priser end andre steder. I USA overstiger efterspørgslen det hjemlige udbud i betydelig grad. Der findes også store hindringer for et stort antal potentielle konkurrenter, da der er indført en høj antidumpingtold over for importen fra Kina og Australien.
(34)
Under disse omstændigheder er der ingen grund til, at Kommissionen kun bør basere sine undersøgelsesresultater på den gennemsnitlige eksportpris eller kun undersøge eksportsalg til et enkelt land i stedet for at analysere det samlede eksportsalg til alle markeder.
(35)
Deltas prisadfærd på andre eksportmarkeder end Unionen viser, at selv om virksomhedens eksport til det vigtigste marked (USA) ikke blev dumpet, fandt salget til andre markeder sted til dumpingpriser. Yderligere indikatorer, se nedenfor, er derfor nødvendige for at vurdere sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber.
3.2. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Sydafrika
(36)
Delta har uudnyttet kapacitet til produktion af EMD, der vil gøre det muligt at genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Delta har vurderet, og Kommissionen har bekræftet, at denne uudnyttede kapacitet var på mellem 4 000 og 6 000 ton pr. år. I forbindelse med denne beregning tages der hensyn til elektricitetsmangel, som ofte forekommer i Sydafrika, og affaldsmængderne. På grund af vanskelighederne med at opretholde kvaliteten på et anlæg, der drives manuelt, er Kommissionens konservative skøn, at mellem 2 000 og 3 000 ton pr. år ville være EMD af alkalin-typen, mens resten ville være EMD af kul-zink-typen. Begge typer ville imidlertid være egnede til EU-markedet. Mens en vis mængde EMD af kul-zink-typen muligvis kan absorberes af andre tredjelandsmarkeder, er der ikke er tegn på, at andre tredjelandsmarkeder eller hjemmemarkedet kan absorbere den betydelige overskydende kapacitet for EMD af alkalin-typen.
(37)
Delta anførte under kontrollen, at virksomheden er en veletableret leverandør, som supplerer kundernes leverancer, på det amerikanske marked, hvor den udfylder det hul, der opstår, når indenlandske producenter ikke kan producere nok. Deltas eksport til USA har været stabil i de sidste fire år, hvilket tyder på, at det ikke var muligt for Delta at øge sit salg til USA. Hvis det var muligt at øge eksporten til USA, ville Delta allerede have gjort dette for at nyde godt af de højere priser, som er fremherskende på det amerikanske marked, og også udnytte de øgede stordriftsfordele i forbindelse med produktion af større mængder.
(38)
Deltas salg til det asiatiske marked fokuserede i højere grad på EMD af kul-zink-typen. Deltas salg til Asien tegner sig for 50 % af hele Deltas salg af EMD af kul-zink-typen. Der er EMD-producenter på hjemmemarkedet i Kina, og Deltas eksport til Kina i UP var begrænset til en meget lille mængde EMD af alkalin-typen. Da den nuværende EMD-eksport til Japan er genstand for antidumpingforanstaltninger, og fordi der er EMD-producenter på hjemmemarkedet i Japan, er det usandsynligt, at dette marked vil kunne absorbere Deltas uudnyttede kapacitet. Det er derfor usandsynligt, at det asiatiske marked vil kunne absorbere Deltas uudnyttede kapacitet for EMD af alkalin-typen.
(39)
Efter fremlæggelsen af oplysninger bemærkede EU-erhvervsgrenen, at Deltas uudnyttede kapacitet var meget højere end anført ovenfor, og pegede på en række faktorer, som tyder på, at dette er tilfældet. Den anførte også, at hele Deltas uudnyttede kapacitet vil kunne anvendes til produktion af EMD af alkalin-typen i en kvalitet, der kan sælges på EU-markedet til dumpingpriser.
(40)
EU-erhvervsgrenen anførte også, at Deltas eksport til USA sandsynligvis vil falde i den nærmeste fremtid, eftersom en amerikansk producent allerede havde bebudet forhøjelser i sin produktionskapacitet, og efterspørgslen efter EMD i USA med stor sandsynlighed ville falde, efter at en bruger havde bebudet, at han ville forlade markedet. Desuden hævdede EU-erhvervsgrenen, at Sydafrikas salg til USA efter udløbet af undersøgelsesperioden allerede var begyndt at falde. Dette ville betyde, at Delta potentielt råder over yderligere mængder af EMD af alkalin-typen, som højst sandsynligt vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløber.
(41)
Deltas anlæg, kapacitet og produktionskapacitet blev kontrolleret af Kommissionen i løbet af undersøgelsen. Som anført ovenfor baserede Kommissionen sine beregninger på konservative beregninger, navnlig det konservative skøn over fordelingen mellem produktionen af henholdsvis alkalin-typen og kul-zink-typen på grundlag af udnyttelse af den overskydende kapacitet. Selv med dette konservative skøn blev der konstateret en betydelig uudnyttet kapacitet i betragtning af forbruget i Unionen af den pågældende vare, som kan anvendes til fremstilling af EMD af alkalin-typen.
(42)
For så vidt angår påstanden om den forventede udvikling i Deltas eksport til USA, tyder de beviser, som Kommissionen har fået forelagt, på, at denne eksport kunne komme under pres, hvis USA's EMD-kapacitet fortsat stiger, og efterspørgslen fortsat falder.
(43)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af brugerne, at Deltas uudnyttede kapacitet er lav, da Delta havde en markedsandel på 60-70 %, før der blev indført foranstaltninger. Men selv med et forsigtigt skøn over Deltas uudnyttede kapacitet, kunne Delta, hvis denne uudnyttede kapacitet udnyttes til eksport til Unionen, let øge sin markedsandel, endog uden at der i den forbindelse tages hensyn til, at eksport til andre markeder kan omdirigeres til Unionen. En sådan udvikling ville resultere i en yderligere stigning i Deltas potentielle markedsandel.
3.3. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(44)
Delta har en veletableret og rentabel salgskanal til USA, og der blev ikke fundet beviser, som tyder på, at det ville være i virksomhedens interesse bevidst at omdirigere en del af dette salg til Unionen. Den uudnyttede kapacitet, der blev konstateret i forbindelse med undersøgelsen, eller i det mindste en væsentlig del heraf, kunne dog kun blive dirigeret til Unionen af de grunde, der er anført i ovenstående betragtninger. Dette er desuden tilfældet, fordi EU-markedet er blandt de største markeder i verden. Inden de gældende antidumpingforanstaltninger blev indført, var EU-markedet desuden meget attraktivt for Delta, da virksomheden havde en markedsandel på 60-70 %.
(45)
Hvis Delta skulle konkurrere på prisen med EU-producenter, ville virksomheden blive tvunget til at reducere sine eksportpriser og dermed sælge til dumpingpriser for at matche de priser, som en af EU-producenterne krævede i NUP. Delta kunne også omdirigere sin eksport af EMD af alkalin-typen, som på nuværende tidspunkt sælges til tredjelande (bortset fra USA), til Unionen til dumpingpriser, fordi EU-markedet er mere attraktivt end andre markeder uden for USA som følge af dets størrelse og generelt højere priser. Hvis Delta i fremtiden vil være nødt til at reducere mængden af EMD, der eksporteres til USA, vil EU-markedet desuden efter al sandsynlighed blive bestemmelsesstedet for sådanne yderligere disponible mængder.
(46)
Efter fremlæggelsen af oplysninger, bemærkede Delta, at virksomhedens prispolitik var at sælge på EU-markedet, udelukkende hvis der kunne opnås en rentabel pris.
(47)
Hvad enten dette er tilfældet eller ej, kan et rentabelt salg stadig opnås med dumpingpriser, hvis eksportprisen forbliver lavere end den normale værdi. Der kunne under alle omstændigheder ikke forelægges beviser til underbygning af denne påstand, eftersom Delta ikke har eksporteret betydelige mængder til Unionen i løbet af de sidste fem år. Desuden hævdede EU-erhvervsgrenen, at de små mængder EMD, som Delta solgte til Unionen i undersøgelsesperioden, blev solgt for at opretholde virksomhedens certificering hos kunder i Unionen.
(48)
Delta anførte ligeledes, at den gennemsnitlige importpris for EMD i Unionen var på 1 809 EUR pr. ton i 2012, dvs. over den normale værdi, hvilket efter Deltas opfattelse viser, at virksomheden kan konkurrere med andre importører uden at dumpe.
(49)
Dette gennemsnitstal er dog beregnet på grundlag af ekstremt dyr import fra USA og en vis mængde meget billigere import fra Kina. Importen fra USA kunne ikke medtages i denne sammenligning, da det meget høje prisniveau, op til tre eller fire gange de normale priser på EU-markedet, sår tvivl om pålideligheden af disse priser og/eller den importerede vare. Hvis Delta skulle konkurrere med den kinesiske import på prisen, ca. 1 200 EUR pr. ton, ville Delta foretage dumping på EU-markedet.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(50)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der igen ville forekomme dumping, hvis foranstaltningerne udløber. EMD af alkalin-typen er den produkttype fremstillet af Delta, som med størst sandsynlighed ville blive solgt til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber, da det var denne varetype, der blev eksporteret af Delta tidligere. Også i dag er der i Unionen størst efterspørgsel efter EMD af alkalin-typen. Undersøgelsen viste, at salget af EMD af alkalin-typen til andre markeder som f.eks. Sydkorea, Kina og Brasilien blev foretaget til dumpingpriser, og dumpingmargenerne spænder fra 2 % til 21 %.
(51)
Desuden er Deltas uudnyttede kapacitet væsentlig set i forhold til EU-forbruget i NUP. Hvis denne kapacitet blev anvendt til eksport til Unionen og til at konkurrere på prisen med EU-producenterne eller på prisen med den væsentligste import fra tredjelande, er der stor sandsynlighed for, at en sådan eksport ville blive foretaget til dumpingpriser.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(52)
I NUP blev samme vare fremstillet af to producenter i Unionen, THA og Cegasa, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. I den oprindelige undersøgelse var Cegasa, som på daværende tidspunkt ikke producerede til det åbne marked, men kun til bunden anvendelse, ikke part i klagen og samarbejdede ikke, men modsatte sig heller ikke undersøgelsen.
(53)
Efter fremlæggelsen af oplysninger satte en interesseret part spørgsmålstegn ved, hvorvidt Cegasa kunne optræde som ansøger i udløbsundersøgelsen, da virksomheden ikke var klager i den oprindelige undersøgelse, ikke producerede til det åbne marked og dermed ikke led skade på det pågældende tidspunkt. Denne påstand blev afvist, da en anmodning om en udløbsundersøgelse skal indgives af eller på vegne af EU-producenterne, men ikke nødvendigvis (kun) af de(n) oprindelige klager(e).
(54)
Unionens to producenter tegner sig for hele EMD-produktionen i Unionen og udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(55)
I forbindelse med skadesanalysen er alle skadesindikatorer blevet fastsat på det mikroøkonomiske plan som følge af samarbejdsvilje hos hele EU-erhvervsgrenen. Af fortrolighedshensyn forelægges alle oplysninger i indekseret form eller i intervaller.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(56)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af i) EU-erhvervsgrenens efterprøvede salgsmængde på EU-markedet, ii) den efterprøvede importmængde fra den eneste sydafrikanske producent og iii) import fra andre lande baseret på data fra Eurostat.
(57)
EU-forbruget af EMD var stabilt mellem 2009 og NUP. Det steg i 2010 og i 2011, men i 2012 faldt det til niveauet i 2009.
Tabel 1
2009
2010
2011
NUP
Indeks (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Import fra Sydafrika
2.1. Mængde og markedsandel
(58)
Efter indførelsen af foranstaltninger er importen af EMD fra Sydafrika næsten ophørt.
Tabel 2
2009
2010
2011
NUP
Importmængde fra Sydafrika underlagt foranstaltninger
100
2
3
1
Markedsandel for importen fra Sydafrika underlagt foranstaltninger
100
2
4
1
2.2. Priser og underbud
(59)
Det meget beskedne salg af EMD fra Sydafrika til Unionen i NUP underbød ikke EU-erhvervsgrenens priser. I betragtning af de meget små mængder kan de dog ikke anvendes til at drage entydige konklusioner.
(60)
Der blev derfor foretaget en sammenligning mellem priserne på EMD fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne på EMD produceret i Sydafrika og solgt til resten af verden baseret på to scenarier, inklusive og eksklusive salg til USA. Grunden til, at der foretages en analyse eksklusive Deltas eksportpris ved salg til USA, var den særlige markedssituation i USA, som førte til meget høje priser sammenlignet med Deltas priser ved eksport til andre lande (jf. betragtningerne ovenfor).
(61)
Sammenligningen viste, at i NUP underbød priserne ved salg fra Sydafrika til resten af verden ikke EU-erhvervsgrenens priser, hvis salget til USA blev taget i betragtning, men de underbød EU-erhvervsgrenens priser, hvis salget til USA ikke blev taget i betragtning. Hvis salget til USA ikke blev taget i betragtning, underbød Deltas eksportpriser desuden også EU-erhvervsgrenens priser.
(62)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde EU-erhvervsgrenen gældende, at Deltas priser ved salg til USA ikke er vejledende for virksomhedens fremtidige priser ved salg til Unionen, og at der på grund af de strukturelle forskelle mellem EU-markedet og det amerikanske marked bør ses bort fra disse priser. På den anden side gentog Delta, at det amerikanske marked er et modent EMD-marked, hvor de nationale producenter og importører konkurrerer frit, og hvor der er mange brugere, herunder brugere, der ligeledes er til stede i Unionen. Som følge heraf bør der ikke ses bort fra Deltas salg til USA. Delta mente desuden, at i forbindelse med underbudsberegningerne burde Kommissionen ikke have benyttet sig af den målfortjeneste, som det i forbindelse med den oprindelige undersøgelse var blevet konstateret, at EU-erhvervsgrenen havde opnået uden dumpingimport.
(63)
I denne sag, hvor importen fra det pågældende land stort set ophørte efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, er undersøgelsesmyndigheden nødt til at foretage en fremadrettet analyse baseret på en række rimelige antagelser, herunder den forventede pris for Deltas EMD ved salg i Unionen, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov til at udløbe.
(64)
Det er en ubestridt kendsgerning, at hvert EMD-marked (USA, EU og Asien) er forskelligt, og EMD-producenterne anvender forskellige prisfastsættelsesstrategier ikke kun på grundlag af deres produktionsomkostninger, men også produktionskapaciteten i mållandet, behovet for at (gen)vinde markedsandele og de lokale konkurrencebetingelser. Det er også en ubestridt kendsgerning, at Deltas priser for EMD ved salg til det amerikanske marked er betydeligt højere end på andre markeder. Det forventes derfor, at Deltas fremtidige priser ved salg til Unionen ikke vil blive fastlagt på grundlag af de nuværende priser ved salg til USA, men vil afspejle Unionens specifikke markedsvilkår og -forhold.
(65)
I dokumentet med fremlæggelse af oplysninger blev Deltas priser for EMD af alkalin-typen ved salg til forskellige markeder sammenlignet med den beregnede normale værdi med henblik på beregningen af dumping, mens også Deltas salg af en type EMD af kul-zink-typen blev taget i betragtning i forbindelse med underbudsberegningerne. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte EU-erhvervsgrenen, at hele Deltas salg af EMD af alkalin-typen og kul-zink-typen burde tages i betragtning i forbindelse med beregningerne af dumping og skade. Delta hævdede derimod, at eftersom langt størstedelen af EU-forbruget og Deltas eksport til Unionen kun består af EMD af alkalin-typen, bør salget af EMD af kul-zink-typen slet ikke tages i betragtning.
(66)
Kommissionen er nået til den konklusion, at både EMD af alkalin-typen og af kul-zink-typen, alle typer, bør tages i betragtning ved beregningen af dumping og skade af følgende årsager: For det første er der som nævnt ovenfor også et marked og dermed efterspørgsel efter EMD af kul-zink-typen i Unionen, om end dette er mindre i forhold til markedet for EMD af alkalin-typen, og dette marked kan også være af interesse for Deltas eksport til Unionen. For det andet fremstilles Deltas EMD af alkalin-typen og kul-zink-typen på samme anlæg og på samme produktionslinje ved hjælp af samme råvarer og samme fremstillingsproces. Alt afhængigt af indstillingerne af parametrene i elektrolyseprocessen (strømtæthed, temperatur, elektrolytkoncentration osv.) kan EMD-producenter vælge at producere EMD af alkalin-typen eller af kul-zink-typen. Det er derfor mere hensigtsmæssigt at beregne underbuddet ved at sammenligne den gennemsnitlige eksportpris for Deltas EMD (af både alkalin-typen og af kul-zink-typen) med EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser for EMD (af både alkalin-typen og kul-zink-typen).
(67)
For så vidt angår analysen af underbuddet, anvendte Kommissionen den målfortjeneste, som EU-erhvervsgrenen havde opnået uden dumping i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, som reference, hvilket svarer til den fortjeneste, som en kapitalintensiv industri som EMD-producenter kan forvente at opnå under normale konkurrencevilkår. Imidlertid er spørgsmålet om den mest passende målfortjeneste irrelevant i forbindelse med netop denne udløbsundersøgelse. Kommissionen erkender, at der ikke var tale om fortsat dumping, og at der derfor ikke var tale om fortsat skade på grund af underbuddet. Fokus for analysen er derfor fremadrettet og sigter mod at forudsige sandsynligheden for fornyet skade, i tilfælde af at der er sandsynlighed for fornyet dumping.
(68)
Delta hævdede, at omkostningerne efter importen forekom at være undervurderet, fordi de ikke tog hensyn til transportomkostningerne forbundet med levering af varen til kunderne fra havnen i Antwerpen.
(69)
Kommissionen sammenlignede imidlertid EU-erhvervsgrenens priser ab fabrik med eksportørernes pris ved Unionens grænser, og derfor vedrørte omkostningerne efter importen kun håndtering og testning og ikke transportomkostninger. Påstanden blev derfor afvist.
3. Import fra andre tredjelande
(70)
Følgende tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 3
2009
2010
2011
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
5 000-10 000
10 000-15 000
5 000-10 000
5 000-10 000
Indeks 2009 = 100
100
113
92
88
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
25 %-30 %
30 %-35 %
20 %-25 %
20 %-25 %
Værdi af import fra andre lande (EUR)
10 mio.-15 mio.
15 mio.-20 mio.
10 mio.-15 mio.
10 mio.-15 mio.
Indeks 2009 = 100
100
113
93
102
Importpris (EUR/ton)
1 566
1 572
1 590
1 809
Kilde: Eurostat.
(71)
Importen af EMD til Unionen fra andre tredjelande faldt i den betragtede periode. Priserne for denne import ligger over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige prisniveau og Deltas priser ved eksport til andre markeder med undtagelse af USA i NUP. Som nævnt ovenfor er værdien på 1 809 EUR pr. ton et gennemsnit af meget forskellige importpriser, lige fra lavprisimport fra Kina til meget dyr import fra USA. Navnlig er de prisniveauer, der er registret for importen fra USA, ekstremt høje i forhold til andre prisintervaller hos EU-producenterne, Delta og andre eksportører, hvilket betyder, at de ikke med rimelighed kan anvendes til analysen. Derfor kan dette gennemsnit ikke som sådan anvendes som en referencepris for fremtidig import fra Sydafrika. Delta ville ikke konkurrere på prisen med import fra USA, men med EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(72)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
a) Produktion
(73)
EU-produktionen steg med 6 % mellem 2009 og NUP. Mere specifikt steg den med 7 procentpoint mellem 2009 og 2011 og faldt derefter med 1 procentpoint i NUP.
Tabel 4
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
102
107
106
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(74)
EU-producenternes produktionskapacitet steg med 9 % i den betragtede periode, hovedsagelig som følge af mindre forbedringer af produktionsprocessen (dvs. ingen store investeringer i nye anlæg eller udstyr).
(75)
Da kapacitetsstigningen var større end produktionsstigningen, faldt kapacitetsudnyttelsen med 3 procentpoint.
Tabel 5
2009
2010
2011
NUP
Produktionskapacitet
Indeks 2009 = 100
100
103
108
109
Kapacitetsudnyttelse
Indeks 2009 = 100
100
99
99
97
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
c) Lagerbeholdninger
(76)
Lagerbeholdningerne var stabile i den betragtede periode. De faldt i 2011, men genetableredes på niveauet i 2009 i løbet af NUP.
Tabel 6
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
103
86
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
d) Salgsmængde
(77)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg med 10 % mellem 2009 og NUP. I 2011 steg den med 20 % i forhold til 2009, men faldt derefter markant med 10 procentpoint i NUP.
Tabel 7
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
103
120
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
e) Markedsandel
(78)
Mellem 2009 og NUP øgede EU-producenterne deres markedsandel med 10 procentpoint. Stigningen i markedsandelen skyldes den faldende markedsandel for importen til Unionen.
Tabel 8
2009
2010
2011
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
65 %-70 %
65 %-70 %
75 %-80 %
75 %-80 %
Indeks 2009 = 100
100
101
111
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og Eurostat.
f) Vækst
(79)
EU-forbruget forblev stabilt mellem 2009 og NUP, jf. tabel 1 ovenfor. Alle andre indikatorer viser ikke nogen betydelig vækst på EU-markedet for den undersøgte vare.
g) Beskæftigelse
(80)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse viser et fald på 9 procentpoint mellem 2009 og NUP.
Tabel 9
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
91
90
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
h) Produktivitet
(81)
EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrkes produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat steg med 18 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at produktionen steg med 6 %, mens beskæftigelsen faldt med 9 %. Dette ses især tydeligt i 2011, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsesniveauet fortsat gik tilbage, og produktiviteten var 20 procentpoint højere end i 2009.
Tabel 10
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
112
120
118
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(82)
EU-erhvervsgrenens årlige, gennemsnitlige priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 11 % mellem 2009 og NUP.
Tabel 11
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
95
93
89
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
j) Dumpingmargenens omfang og økonomisk genrejsning efter tidligere dumping
(83)
Da importen fra Sydafrika stort set ophørte efter indførelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger, kan dumpingmargenernes størrelse ikke vurderes. I lyset af de vigtigste økonomiske indikatorer, der er omhandlet ovenfor såvel som nedenfor, blev det konstateret, at EU-erhvervsgrenen stadig var i en udsat og sårbar situation.
k) Lønninger
(84)
Selv om de samlede arbejdskraftomkostninger faldt, steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i den betragtede periode som følge af faldet i den samlede arbejdsstyrke.
Tabel 12
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
102
103
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
l) Rentabilitet og investeringsafkast
(85)
Rentabiliteten for EU-erhvervsgrenens salg af samme vare i den betragtede periode til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, blev halveret mellem 2009 og NUP. Rentabiliteten var i NUP betydeligt lavere end det mål for fortjenesten, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse på grundlag af den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i en situation uden skadevoldende dumping.
(86)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i store træk rentabilitetsudviklingen.
Tabel 13
2009
2010
2011
NUP
EU-erhvervsgrenens rentabilitet
5 %-10 %
5 %-10 %
5 %-10 %
0 %-5 %
Indeks 2009 = 100
100
63
63
50
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
15 %-20 %
5 %-10 %
10 %-15 %
5 %-10 %
Indeks 2009 = 100
100
64
84
51
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
m) Likviditet og evne til at rejse kapital
(87)
Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode, selv om den forblev positiv, undtagen i 2010.
Tabel 14
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
-34
71
10
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(88)
Der er ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen ville have haft vanskeligheder med at rejse kapital, hvis den havde forsøgt, men der var ingen betydelige investeringer i den betragtede periode, og derfor blev EU-erhvervsgrenen ikke »sat på prøve«.
n) Investeringer
(89)
EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af samme vare blev næsten halveret mellem 2009 og NUP. Mere specifikt faldt den i 2010, steg i 2011 og faldt igen i NUP. Det kraftige fald i investeringerne mellem 2011 og NUP kan delvis forklares med, at EU-erhvervsgrenen allerede i den betragtede periode havde gennemført de planlagte vigtige investeringer, der var nødvendige.
Tabel 15
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
45
115
52
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(90)
Analysen af de økonomiske indikatorer viser en stigning i EU-erhvervsgrenens produktion og salg i den betragtede periode. Den konstaterede stigning i mængden, som ikke var dramatisk som sådan, bør dog ses i sammenhæng med den øgede produktionskapacitet og faldet i salgspriser, som resulterede i, at EU-producenternes kapacitetsudnyttelse og enhedssalgspriser faldt med henholdsvis 3 og 11 procentpoint.
(91)
Samtidig kunne der konstateres en forværring af den økonomiske situation for EU-erhvervsgrenen med hensyn til rentabilitet, investeringsafkast, beskæftigelse og likviditet. Navnlig rentabiliteten, som er en vigtig indikator for EU-erhvervsgrenens situation, er stadig betydeligt lavere end den målfortjeneste, som blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har endnu ikke fuldt ud overvundet virkningerne af tidligere dumping og er stadig i en udsat situation og dermed meget sårbar over for enhver fornyet dumpingimport. De gennemsnitlige salgspriser er faldet i årenes løb og vil efter al sandsynlighed falde yderligere i en situation med fornyet dumpingimport fra Sydafrika, hvorved EU-erhvervsgrenens allerede udsatte situation vil blive forværret.
(92)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede visse interesserede parter, at den nuværende skrøbelige og sårbare situation for EU-erhvervsgrenen hverken skyldtes dumpingimporten fra Sydafrika eller virkningerne af tidligere dumping.
(93)
De bemærkede, at de ovenfor omhandlede tendenser i de vigtigste økonomiske indikatorer vedrørte en periode (fra 2009 til udgangen af NUP), hvor: i) de oprindelige antidumpingforanstaltninger allerede havde været i kraft i et stykke tid, ii) importen fra Sydafrika var næsten ophørt, og iii) en ny aktør (Cegasa) kom på det åbne EU-marked. De interesserede parter undersøgte de økonomiske indikatorer for hver af de to EU-producenter særskilt i stedet for at samle oplysningerne og konkluderede, at EU-erhvervsgrenen var i en vanskelig situation på grund af den nye interne konkurrence mellem de to eneste EU-producenter på markedet.
(94)
Disse interesserede parter hævdede navnlig, at Kommissionen havde undladt at tage hensyn til de grundlæggende ændringer af EU-erhvervsgrenen siden 2009. De bemærkede, at efter indførelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger forbedredes de økonomiske indikatorer for den oprindelige og eneste klager (THA) drastisk, således at alle negative virkninger af tidligere dumping forsvandt. Imidlertid flyttede den anden EU-producent, Cegasa, der tidligere kun fremstillede EMD til egen anvendelse, efterfølgende sit batteriproduktionsanlæg uden for Unionen. Som følge heraf frigjorde virksomheden en betydelig mængde EMD til det åbne marked og begyndte at sælge det til en lav pris, og den konkurrerer således med den eneste anden EU-producent og lægger et stort pres i nedadgående retning på priser, kapacitetsudnyttelse og rentabilitet.
(95)
I dokumentet med fremlæggelse af oplysninger havde Kommissionen allerede anerkendt denne ændring af EU-erhvervsgrenens sammensætning set i forhold til den oprindelige undersøgelse. Dette har været en positiv udvikling, som viser markedsåbenhed og en mere intensiv konkurrence mellem de forskellige aktører, herunder også hvad angår import.
(96)
Kommissionen er også enig i, at under disse omstændigheder og især i betragtning af fraværet af import fra Sydafrika kan EU-erhvervsgrenens aktuelle situation ikke skyldes dumping fra Sydafrika, og den bør ikke betragtes som en situation med »fortsat skade«.
(97)
Kommissionen har undersøgt den samlede udvikling for begge EU-producenter siden 2009 og har konkluderet, at de vigtigste økonomiske indikatorer ikke er gunstige, og at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en skrøbelig og sårbar situation. Det står klart, at uden import fra Sydafrika, kan årsagen ikke være Deltas dumping. I en udløbsundersøgelse, hvor der fokuseres på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, er dumping, skade og årsagssammenhæng i NUP, dog ikke afgørende faktorer i analysen.
(98)
Kommissionen konkluderer, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en skrøbelig og sårbar situation, og rentabiliteten er langt fra det niveau, der kunne forventes i en så kapitalintensiv industri. En sammenligning med den oprindelige undersøgelse kan kun foretages for en af EU-producenterne, eftersom den anden producent ikke solgte på det åbne EU-marked på det pågældende tidspunkt. Den pågældende EU-producents fortjeneste i NUP var betydeligt lavere end den fortjeneste, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse i en situation uden dumpingimport.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(99)
Den eneste kendte sydafrikanske producent af EMD (Delta) har overskydende kapacitet og potentiale til på ny at eksportere til EU-markedet i store mængder. I den oprindelige betragtede periode (2002 til 2005/06) steg Deltas markedsandel kraftigt, fra ca. 30-40 % til 60-70 %. Delta har dermed allerede vist sin evne til hurtigt at øge eksportmængderne til Unionen.
(100)
Deltas cif-eksportpriser ved salg til de andre markeder, undtagen USA og herunder alle typer og alle former for EMD, var lavere end EU-erhvervsgrenens priser i NUP og underbød dem. Lavere priser på de andre markeder kan være et incitament for Delta til at omlægge denne eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløber.
(101)
I betragtning af den uudnyttede kapacitet, der konstateredes i løbet af undersøgelsen, og mætningen af andre eksportmarkeder kombineret med EU-markedets tiltrækningskraft, vil Delta efter al sandsynlighed forsøge at genvinde sin betydelige markedsandel i Unionen, som gik tabt efter indførelsen af de gældende foranstaltninger. Som det konkluderes ovenfor, skal Delta eksportere til dumpingpriser for at genvinde sin markedsandel. Fornyet dumping ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på importen af EMD med oprindelse i Sydafrika, følgelig betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og efter al sandsynlighed forvolde væsentlig skade.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(102)
En ophævelse af foranstaltningerne vil efter al sandsynlighed føre til fornyet dumpingimport fra Sydafrika, som vil medføre et pres i nedadgående retning på EU-erhvervsgrenens priser og en forværring af dens økonomiske situation. En ophævelse af foranstaltningerne over for Sydafrika vil derfor sandsynligvis føre til fornyet skade på grund af den forventede forværring af den allerede skrøbelige og sårbare situation, som det konstateredes, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i for nærværende.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(103)
Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 21, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Sydafrika vil være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser.
(104)
Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(105)
I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger af de gældende antidumpingforanstaltninger for de pågældende parter.
(106)
Trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping har Kommissionen undersøgt, om der er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen af EMD med oprindelse i Sydafrika.
2. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(107)
Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger forhindrede dumpingimport i at komme ind på EU-markedet, befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en skrøbelig og sårbar situation som bekræftet af den negative tendens i visse centrale skadesindikatorer.
(108)
Hvis foranstaltningerne udløber, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens nuværende situation vil være uændret og blive yderligere forværret på grund af den sandsynlige tilstrømning af betydelige mængder dumpingimport fra Sydafrika. Denne tilstrømning ville bl.a. forårsage tab af markedsandele, faldende salgspriser, faldende kapacitetsudnyttelse og generelt en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(109)
Det står derfor klart, at det ikke vil være i strid med EU-erhvervsgrenens interesser, at antidumpingforanstaltningerne over for Sydafrika opretholdes.
3. Importørernes interesser
(110)
I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have alvorlige negative virkninger for situationen for importørerne i Unionen. Der var ingen forhandlere eller importører, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importørerne, kan det konkluderes, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(111)
Alle kendte brugere af EMD i Unionen (batteriproducenterne anvender EMD som råvare) blev kontaktet. Der blev modtaget besvarelser fra to virksomheder, der tilhører samme multinationale gruppe. Yderligere to batteriproducenter, som var imod indførelsen af foranstaltninger, samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(112)
Den samarbejdsvillige bruger redegjorde for den vanskelige økonomiske situation, som batteriproducenterne i Unionen står over for på grund af deres vigtigste kunders (detailhandleres) pres på priserne i nedadgående retning og den deraf følgende risiko for tab af arbejdspladser. Virksomheden kunne imidlertid ikke fremlægge nogen oplysninger eller argumenter, der forklarer hvorfor og hvordan en ophævelse af foranstaltningerne over for importen af EMD fra Sydafrika ville forbedre situationen.
(113)
EMD tegner sig kun for 10-15 % af de samlede omkostninger til produktion af batterier. Denne værdi var faldet i forhold til den oprindelige undersøgelse. Efter indførelsen af foranstaltninger var de gennemsnitlige salgspriser for EMD i Unionen desuden faktisk faldet. Der blev rent faktisk ikke forelagt noget bevis for, at en opretholdelse af de gældende foranstaltninger vil have ikke ubetydelige virkninger for batteriproducenternes omkostninger til produktion.
(114)
I mangel af sådanne beviser konkluderer Kommissionen, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil få urimelige virkninger for EMD-brugerne.
(115)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gav samme bruger udtryk for uenighed med Kommissionens vurdering af situationen og bemærkede, at efter indførelsen af foranstaltninger forsvandt en leverandør af EMD af god kvalitet, priserne på EMD steg, og selv om EMD kun tegner sig for 10-15 % af produktionsomkostningerne, har dette betydelige virkninger for den allerede beskedne rentabilitet, som opnås af batteriproducenterne i Unionen.
(116)
Uanset denne påstand viser bevismateriale i sagen, at brugerens beslutning om ikke at gøre brug af Deltas EMD ikke hang sammen med indførelsen af antidumpingtold, og at truslen mod brugerens rentabilitet og beskæftigelse ikke skyldes en stigning i prisen på EMD, men derimod et prispres i nedadgående retning, som udøves af deres vigtigste kunder (multinationale detailhandlere med betydelig købekraft) og af kinesiske batteriproducenter.
(117)
Den samme EMD-bruger bemærkede, at foranstaltningerne ikke bør opretholdes, da der i forbindelse med undersøgelsen ikke blev konstateret dumping til Unionen i NUP, og der ikke var nogen risiko for fornyet dumping på grund af den beskedne markedsandel, som Delta kunne opnå, hvis hele virksomhedens uudnyttede kapacitet blev dirigeret til Unionen.
(118)
Dette argument blev afvist, da den potentielle markedsandel, der blev konstateret for Delta, helt klart ville være betydelig, og denne eksport til Unionen sandsynligvis ville finde sted til dumpingpriser.
5. Den fremtidige udvikling
(119)
Klagerne nævnte i anmodningen om en udløbsundersøgelse, at hvis efterspørgslen efter elbiler stiger i Unionen i fremtiden, vil der i efterfølgende handelsled være en stigning i efterspørgslen efter EMD, som hævdes at være den råvare, der oftest anvendes til fremstilling af lithiummanganoxid (LMO), som til gengæld fungerer som katodemateriale til genopladelige lithiumionbatterier (LIB), der anvendes i mange modeller af elektriske køretøjer. De hævder, at ny skade som følge af dumpingen af sydafrikansk import kan medføre, at Unionens EMD-industri vil være forsvundet og således ikke vil kunne dække denne potentielle fremtidige efterspørgsel efter nye teknologier.
(120)
I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke fundet afgørende beviser til støtte for eller imod påstanden om, at enhver fremtidig udvikling i elbilsektoren vil have væsentlige virkninger for EMD-industrien og efterspørgslen efter EMD. Det er imidlertid en kendsgerning, at EU-erhvervsgrenen afprøver mulighederne for at fremstille LMO ved hjælp af EMD, er i stand til at få den knowhow og det udstyr, der er nødvendigt for dette i fremtiden, og deltager i en række EU-støttede projekter vedrørende forskning og udvikling af lithiumionbatterier.
(121)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev dette spørgsmål berørt af visse interesserede parter, men igen blev der ikke forelagt afgørende beviser for de potentielle konsekvenser af den fremtidige udvikling i elbilsektoren i Unionen og/eller på andre markeder for den pågældende vare.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(122)
I betragtning af ovennævnte beviser konkluderes det, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
(123)
I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse elektrolytiske mangandioxider med oprindelse i Sydafrika opretholdes i en periode på yderligere fem år -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af elektrolytiske mangandioxider (dvs. mangandioxider, der er fremstillet ved en elektrolytisk proces), der ikke er varmebehandlet efter den elektrolytiske proces, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2820 10 00 (Taric-kode 2820100010) og med oprindelse i Den Sydafrikanske Republik.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
17,1 %
A828
Alle andre virksomheder
17,1 %
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. februar 2014.
A TANÁCS 191/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. február 24.)
a Dél-Afrikából származó egyes mangán-dioxidok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a 221/2008/EK tanácsi rendelettel (2) 17,1 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg az ex 2820 10 00 KN-kód alá tartozó, Dél-Afrikai Köztársaságból (a továbbiakban: Dél-Afrika) származó elektrolitikus (azaz elektrolitikus úton előállított) és az elektrolitikus folyamat után nem hőkezelt mangán-dioxidok behozatalára (a továbbiakban: hatályos dömpingellenes intézkedések).
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. december 11-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a Cegasa Internacional SA és a Tosoh Hellas A.I.C. vállalkozás ( a továbbiakban: a kérelmezők), az EMD két uniós gyártója nyújtotta be (az Unióban csak e két vállalat gyárt EMD-t).
(3)
A kérelem azon az indokláson alapult, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűleg az uniós gazdasági ágazatra nézve káros dömping megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. március 12-én a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek (4) az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a dél-afrikai exportáló gyártót, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.
(7)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
(8)
A jelentkező érdekelt felek korlátozott számára való tekintettel, az érdekelt felek esetében mintavételre nem volt szükség.
(9)
A dél-afrikai exportáló gyártótól, a két uniós gyártótól és a kapcsolatban álló vállalatok ugyanazon csoportjához tartozó két felhasználótól érkezett kitöltött kérdőív.
(10)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Cegasa Internacional SA (a továbbiakban: Cegasa)
-
Tosoh Hellas A.I.C (a továbbiakban: THA)
b)
Dél-afrikai exportáló gyártó:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
c)
Felhasználók
-
Panasonic Energy Belgium NV
(11)
2013. október 29-én a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések fenntartását kívánta javasolni. A felek ismételten lehetőséget kaptak, hogy megtegyék észrevételeiket, és amennyiben kérelmezték, meghallgatást biztosítottak számukra a meghallgató tisztviselő jelenlétében. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság áttekintette, és az alábbiakban válaszolt azokra.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(12)
Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék azonos a 221/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, nevezetesen az ex 2820 10 00 KN-kód alá tartozó, Dél-Afrikai Köztársaságból származó elektrolitikus (azaz elektrolitikus úton előállított) és az elektrolitikus folyamat után nem hőkezelt mangán-dioxidokkal (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék vagy EMD). Két fő típusa van: a szén-cink minőségű EMD és az alkáli minőségű EMD.
(13)
A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az uniós piacra behozott, felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint az exportáló gyártó által gyártott és a belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gazdasági ágazat által előállított és az Unióban értékesített termékek (a továbbiakban: a hasonló termék) ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(14)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű megismétlődéséhez vezetne-e.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(15)
Az intézkedések bevezetése óta a Dél-Afrikából származó uniós behozatal közel nullára esett vissza, csak nagyon kis mennyiség exportjára került sor 2010-ben, 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban. Annak értékelése céljából, hogy az egyetlen ismert exportáló gyártó, a Delta EMD (Pty) Ltd (a továbbiakban: Delta) a felülvizsgálati időszakban dömpingelt áron exportált-e, a Bizottság kérdőívet küldött a Deltának. A Bizottsághoz a belföldi értékesítésekre, az Unióba vagy más célpiacokra irányuló exportra vonatkozó adatokat tartalmazó válasz érkezett. A választ az alábbiak szerint ellenőrizték.
2.1. Rendes érték
(16)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták a Delta belföldi értékesítéseit, annak megállapítására, hogy a hasonló termék független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált termékek összértékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes mennyiségének legalább 5 %-át.
(17)
Miközben a termék belföldi értékesítése reprezentatív volt, az értékesítések nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, mivel a Delta belföldi EMD értékesítései nem voltak nyereségesek. A rendes értéket ezért az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint számították ki.
(18)
Ehhez az EMD előállításának tényleges költségét vették alapul, amihez az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban hozzászámították az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) és a nyereség elfogadható összegét.
(19)
Az SGA-költségeket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján számították ki, mivel a Delta értékesítései nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, valamint a rendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) és b) pontja nem volt alkalmazható, tekintettel arra, hogy nincsenek e vizsgálat tárgykörébe tartozó más exportőrök vagy gyártók, valamint a Delta nem értékesít ugyanazon általános termékkategórián belüli más terméket. Ezért ésszerű módszernek ítélték az eredeti vizsgálat SGA-költségeinek használatát, amely a jelenlegi SGA-költségekhez közel azonos mértéket mutatott.
(20)
A nyilvánosságra hozatal után a Delta arra kérte a Bizottságot, hogy a számtanilag képzett rendes érték kiszámításakor a fent kiszámított SGA-költségeket a gyártási költségek százalékában, nem pedig a forgalom százalékában fejezze ki. Mivel a belföldi értékesítések nem voltak nyereségesek, a forgalom felhasználása mesterségesen megnövelt költségeket eredményezne. A Bizottság elfogadta a Delta szempontjait, és a rendes érték kiszámításakor a Bizottság az ebben a felülvizsgálati eljárásban használt SGA-költségeket a gyártási költség/kg százalékaként adta hozzá.
(21)
A nyereséget is az eredeti vizsgálatban használttal azonos módszertan szerint számolták ki, azaz a Dél-Afrikában a felülvizsgálati időszakban a hosszú távú kereskedelmi hiteleknél alkalmazott kamatláb alapján az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében. A Delta nem értékesít más terméket a belföldi piacon, és nincs más ismert EMD-gyártó vagy az azonos általános termékkategórián belüli terméket előállító más gyártó Dél-Afrikában, amelyektől a nyereségre vonatkozó adatot használni lehetne.
(22)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat kérelmezte, hogy a Bizottság használja fel az USA-ba történő értékesítéseket a rendes érték meghatározására, mivel azok betöltik a belföldi piacon történő értékesítések funkcióját az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében.
(23)
A Bizottság ezt elutasította, mivel a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében, és így a rendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban állapították meg az eredeti vizsgálat módszertanát felhasználva.
2.2. Exportár
(24)
A felülvizsgálati időszakban az Unióba exportált nagyon kis mennyiségű EMD-t közvetlenül egy független uniós importőrnek adták el. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat az importőr által a Deltának ténylegesen fizetett ár alapján határozták meg.
2.3. Összehasonlítás
(25)
Az exportárat összehasonlították a számtanilag képzett rendes értékkel, figyelembe véve az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerinti kért és ellenőrzött kiigazításokat, nevezetesen a fuvardíjakat, biztosítást, hitelköltségeket és az exportoldalon felmerülő kezelési költségeket. A rendes értéket a gyártelepi ár alapján a fuvardíjak és a hitelköltségek levonásával állapították meg. A csomagolás és technikai segítségnyújtás költségeit nem vonták le, mivel azokat már elszámolták a gyártási költségeknél, és ezért belefoglalták mind az exportárba, valamint a számtanilag képzett rendes értékbe.
2.4. Dömpingkülönbözet
(26)
A Delta által a felülvizsgálati időszakban az Unióban értékesített EMD-ről megállapították, hogy az nem volt dömpingelt. Az érintett mennyiség azonban rendkívül kicsi volt, és így erre a megállapításra nem lehet teljes mértékben támaszkodni ahhoz, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén meghatározhassák a dömping megismétlődésének valószínűségét.
3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(27)
Mivel a felülvizsgálati időszak során az Unióba irányuló értékesítésekből nem lehet következtetéseket levonni, a Bizottság elemezte a dömping megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: az exportár Dél-Afrikából más célpiacokra történő kivitel esetén, a termelési és tartalékkapacitás Dél-Afrikában, valamint az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje.
3.1. Export Dél-Afrikából más célpiacokra
(28)
A Delta alkáli minőségű és szén-cink minőségű EMD-t egyaránt gyárt, és mivel az Unióban mind az alkáli minőségű EMD-nek, mind (kisebb mértékben) a szén-cink minőségű EMD-nek piaca van, a Bizottság megvizsgálta a felülvizsgálati időszakban mindkét minőségű EMD-nek az exportárát a harmadik országokba irányuló kivitelre vonatkozóan. Ezeket az értékesítéseket a Bizottság összehasonlította a fentiek szerint megállapított számtanilag képzett rendes értékkel, figyelembe véve a különbségeket, amelyek hatással vannak az ár-összehasonlíthatóságra.
(29)
A Delta legfontosabb exportpiacára, az Egyesült Államokba értékesített alkáli minőségű EMD a Delta teljes exportjának nagyjából kétharmadát képviselte a felülvizsgálati időszakban, és nem volt dömpingelt. Az alkáli minőségű EMD más célpiacokra (mint Thaiföld, Dél-Korea, Kína és Brazília), kisebb mennyiségekben történő értékesítéséről azonban megállapították, hogy dömpingelt áron történt, 2 %-tól 21 %-ig terjedő dömpingkülönbözettel. Ezenkívül a szén-cink minőségű EMD más célpiacokra történő exportját tekintve, amelyet főleg alacsony árakon és alacsony mennyiségben értékesítettek, a dömpingkülönbözet nagyobb (13 %-tól 66 %-ig terjedő) volt.
(30)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat kérte, hogy a Bizottság hagyja figyelmen kívül a felülvizsgálati időszak alatt az Egyesült Államokba irányuló értékesítéseket, mivel az erre a piacra vonatkozó árak nem jelentenek megfelelő útmutatást arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések tekintetében milyen árszint valószínűsíthető.
(31)
Másrészt a Delta kérte a Bizottságot, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően különleges figyelmet fordítson az USA-ba irányuló értékesítésekre, amelyek alkáli minőségű EMD exportjának nagyobb részét képviselik, és amely piac az uniós piaccal leginkább összehasonlítható.
(32)
A Bizottság elemezte az összes célpiacra irányuló valamennyi exportértékesítést, kiszámította az exportárak súlyozott átlagát a Delta összes egyéb, nem uniós célpiacára irányuló exportjára vonatkozóan, azonban nagy részletességgel megvizsgálta az egyes harmadik országokba irányuló export árait is. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó kérdés megvizsgálásakor a Bizottság valamennyi célpiacra irányuló összes exportértékesítést lényegesnek találta, különösen a különböző exportpiacokon tapasztalt jelentős árkülönbségek fényében.
(33)
Az USA piacának megvannak a maga különleges jellegzetességei, amelyek lehetővé teszik a Delta számára, hogy jelentősen magasabb árakat számoljon fel, mint máshol. Az USA-ban a kereslet lényegesen meghaladja a hazai kínálatot. Ezenkívül a piacra lépés magas korlátai vonatkoznak számos potenciális versenytársra, mivel magas dömpingellenes vámok vannak érvényben a Kínából és Ausztráliából származó importra.
(34)
Ezen körülmények között semmi nem indokolja, hogy a Bizottságnak a valamennyi célpiacra irányuló összes exportértékesítés elemzése helyett csak az exportárak átlagára kellene alapoznia megállapításait, vagy az exportértékesítéseket csak egy országra vonatkozóan kellene megvizsgálnia.
(35)
A Delta árképzése az Unión kívüli egyéb exportpiacokra vonatkozóan azt mutatja, hogy bár exportjuk a legfontosabb piacukra (az USA) nem dömpingelt áron történt, a más célpiacokra irányuló értékesítések esetében dömping történt. Szükség van ezért az alábbiakban meghatározott további mutatókra, hogy értékelni lehessen a dömping megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén.
3.2. Termelési és tartalékkapacitás Dél-Afrikában
(36)
A Delta tartalékkapacitással rendelkezik az EMD gyártására, amely lehetővé teszi számára, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén újra jelentős mennyiséget exportáljon az Unióba. A Delta becslései szerint, amelyet a Bizottság megerősített, ez a tartalékkapacitás évente 4 000 és 6 000 metrikus tonna között van. Ez a számítás figyelembe veszi a Dél-Afrikában gyakran tapasztalható villamosenergia-hiányt és fellelhető nagy mennyiségű hulladékot. A kézi vezérlésű üzem minőségi szintjének fenntartásával kapcsolatos nehézségekből adódóan a Bizottság óvatos becslései szerint évente 2 000 és 3 000 metrikus tonna közé tehető az alkáli minőségű EMD, miközben a többi szén-cink minőségű EMD. Mindkét minőség megfelelő azonban az uniós piac számára. Miközben a szén-cink minőségű EMD-mennyiséget az egyéb harmadik országok piaca felveheti, semmi jel nem mutat arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a belföldi piac képes lenne felvenni az alkáli minőségű EMD jelentős kihasználatlan kapacitását.
(37)
A Delta azt állította a vizsgálat idején, hogy az USA piacán a fogyasztók számára régóta működik kiegészítő szállítóként, amellyel betöltik a rést, ha a belföldi gyártók nem képesek elegendő mennyiséget termelni. A Delta USA-ba irányuló exportja stabil volt az elmúlt négy évben, amely azt sugallja, hogy a Deltának nem volt lehetősége az USA-ba irányuló eladásait növelni. Amennyiben lehetőség lett volna az USA-ba irányuló export növelésére, a Delta megtette volna már annak érdekében, hogy az USA-piac magasabb árainak, valamint a nagyobb mennyiség termeléséből adódó méretgazdaságosság előnyeiből részesüljön.
(38)
A Delta ázsiai piacra irányuló értékesítései során nagyobb hangsúlyt kapott a szén-cink minőségű EMD. A Delta ázsiai piacra irányuló eladásai a Delta összes szén-cink minőségű EMD értékesítéseinek 50 %-át teszik ki. Kínának vannak hazai EMD-gyártói, és a Delta Kínába irányuló exportja a vizsgálati időszak alatt az alkáli minőségű EMD kis mennyiségére korlátozódott. A Japánba irányuló exportra jelenleg dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, és tekintve, hogy Japánban vannak hazai EMD-gyártók, nem valószínű, hogy ez a piac képes felvenni a Delta tartalékkapacitását. Ezért nem valószínű, hogy az ázsiai piac képes felvenni a Delta alkáli minőségű EMD-re vonatkozó tartalékkapacitását.
(39)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat képviselője megjegyezte, hogy a Delta tartalékkapacitása sokkal nagyobb, mint a fentiekben említett, és számos tényezőre mutatott rá, amelyek szerint ez az eset áll fenn. Azt is állították, hogy a Delta tartalékkapacitását fel lehetne használni a kiváló alkáli minőségű EMD gyártására, annak az Uniós piacon dömpingelt áron történő eladása céljából.
(40)
Az uniós gazdasági ágazat képviselője azt is állította, hogy a Delta USA-ba irányuló exportja nagy valószínűséggel csökkenni fog a közeljövőben, mivel egy amerikai gyártó már bejelentette termelési kapacitásának növelését, valamint az EMD iránti kereslet nagyon valószínű csökkenése miatt az USA-ban egy EMD-felhasználó piacról való kilépésének bejelentését követően. Az uniós gazdasági ágazat képviselője továbbá azt állította, hogy a Dél-Afrikából az USA-ba irányuló értékesítések a vizsgálati időszak végét követően kezdtek visszaesni. Ez azt jelentheti, hogy a Delta potenciálisan további alkáli EMD-mennyiséggel rendelkezik, amelyet nagy valószínűséggel az intézkedés hatályvesztése esetén az uniós piac felé irányít.
(41)
A Bizottság a vizsgálat során megvizsgálta a Delta telephelyét, kapacitását és termelési kapacitását. A fentiek szerint a Bizottság számításaiban óvatos becsléseket vett alapul, különösen az alkáli minőségű és a szén-cink minőségű EMD gyártása közötti eltérésre vonatkozó óvatos becsléseknél a tartalékkapacitást használta alapul. Még ezzel az óvatos becsléssel is, az érintett termék uniós felhasználását tekintve, jelentős tartalékkapacitást állapítottak meg, amelyet alkáli minőségű EMD gyártására használhatnak.
(42)
Ami a Delta USA-ba irányuló exportjának valószínű alakulására vonatkozó állítást illeti, a Bizottságnak benyújtott bizonyíték azt sugallja, hogy ezek nyomás alá kerülhetnek abban az esetben, ha az USA EMD-kapacitása továbbra is nő, és a kereslet továbbra is csökken.
(43)
A nyilvánosságra hozatalt követően, egy felhasználó azzal érvelt, hogy a Delta tartalékkapacitása alacsony, mivel a Delta piaci részesedése 60-70 %-os volt az intézkedések bevezetése előtt. Még a Delta tartalékkapacitására vonatkozó óvatos becsléssel is, amennyiben ezt a tartalékkapacitást az Unióba irányuló exportra használják fel, a Delta jelentősen növelhetné piaci részesedését azon lehetőség figyelembevétele nélkül, hogy a más célpiacokra irányuló exportokat átirányíthatják az Unióba. Egy ilyen fejlemény a Delta potenciális piaci részesedésének további növekedését eredményezhetné.
3.3. Az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje
(44)
A Delta hosszú ideje fennálló és nyereséges értékesítési csatornákkal rendelkezik az USA-ba és nincs arra utaló jel, amely azt sugallná, hogy a vállalat érdekében állna ezeket az eladásokat szándékosan az Unióba átirányítani. A vizsgálat során azonosított tartalékkapacitás azonban, vagy legalább annak lényeges része, csak az Unió felé irányulhatna, a fenti preambulumbekezdésben említett okok miatt. Ennek az az oka továbbá, hogy az uniós piac a világon a legnagyobb piacok közé tartozik. Ezenkívül a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések bevezetése előtt az uniós piac nagyon vonzó volt a Delta számára, amely 60-70 %-os piaci részesedéssel rendelkezett.
(45)
Amennyiben a Delta árversenyt folytatna az uniós gyártókkal, akkor kénytelen lenne csökkenteni exportárait, és így dömpingáron eladni, hogy árait az uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakban felszámolt árakhoz igazítsa. A Delta továbbá alkáli minőségű EMD-exportját, amelyet jelenleg harmadik országoknak értékesít (az USA piacán kívül), dömpingelt áron átirányíthatná az uniós piacra, mivel az uniós piac méreténél és általában magasabb árainál fogva vonzóbb, mint az egyéb, USA-n kívüli piacok. Ezenkívül amennyiben a jövőben a Deltának csökkentenie kellene az USA piacára irányuló exportjának mennyiségét, akkor az uniós piac lenne a legvalószínűbb célpiac az ily módon rendelkezésre álló további mennyiségek számára.
(46)
A nyilvánosságra hozatalt követően a Delta azt az észrevételt tette, hogy árképzési politikájuk szerint csak akkor értékesítenek az uniós piacon, amennyiben nyereséges árat tudnak elérni.
(47)
Ez akár előfordul, akár nem, azonban a nyereséges értékesítés még mindig lehet dömpingelt, amennyiben az exportárak alacsonyabbak maradnak, mint a rendes érték. Mindenesetre nincs ezt a kijelentést alátámasztó bizonyíték, mivel a Delta az elmúlt öt évben nem exportált jelentős mennyiséget az Unióba. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat képviselője azt állította, hogy a Delta a vizsgálati időszak alatt azért értékesített az uniós piacon kis mennyiségben EMD-t, hogy fenntarthassa az uniós ügyfelekre vonatkozó tanúsítványt.
(48)
A Delta azt is jelezte, hogy az EMD Unióba irányuló átlagos importára 2012-ben 1 809 EUR per MT volt, amely magasabb a rendes értéknél, a Delta szerint azt mutatja, hogy dömping nélkül is versenyezhettek volna más importőrökkel.
(49)
Ez az átlagérték azonban az USA-ból származó néhány rendkívül költséges importból, valamint a Kínából származó néhány sokkal olcsóbb importból áll. Az USA-ból származó importot nem lehetett volna belevenni ebbe az összehasonlításba, mivel a rendkívül magas árszint, amely háromszor vagy négyszer magasabb az uniós piacon felszámolt rendes áraknál, megkérdőjelezi ezeknek az áraknak és/vagy importált termékeknek a megbízhatóságát. Amennyiben a Delta árversenyt folytatott volna a kínai importtal, közel 1 200 EUR per MT áron, akkor a Delta dömpingelt volna az uniós piacon.
4. Következtetés a dömping folytatódásának megismétlődéséről
(50)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik. Az alkáli minőségű EMD jelenti azt a Delta által előállított terméktípust, amelyet az intézkedés hatályvesztése esetén a legvalószínűbb, hogy az uniós piacon értékesítenének, mivel a múltban a Delta ezt a terméktípust exportálta. Továbbá az Unióban a legnagyobb kereslet jelenleg is az alkáli minőségű EMD-re irányul. A vizsgálat azt mutatta, hogy az alkáli minőségű EMD értékesítése Dél-Koreába, Kínába és Brazíliába dömpingelt áron történt, 2 %-tól 21 %-ig terjedő dömpingkülönbözettel.
(51)
Ezenkívül a Delta tartalékkapacitása jelentős mennyiségű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós fogyasztáshoz viszonyítva. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre vagy a harmadik országokból származó nagyobb importőrökkel folytatott árversenyre használják fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(52)
A felülvizsgálati időszak alatt a hasonló terméket két uniós gyártó, a THA és a Cegasa állította elő, amelyek teljes mértékben együttműködtek a vizsgálat folyamán. Az eredeti vizsgálatban a Cegasa, amely abban az időben nem termelt a nyitott piacra, csak saját felhasználásra, nem volt panaszos, és nem működött együtt, de nem is ellenezte a vizsgálatot.
(53)
A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megkérdőjelezte a Cegasa kérelmezőként való elfogadhatóságát a hatályvesztési felülvizsgálatban, mivel az nem volt panaszos az eredeti vizsgálatban, nem termelt a nyitott piacra, és így nem érte kár abban az időben. Ezt az állítást a Bizottság elutasította, mivel egy hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelmet egy uniós gyártónak vagy annak nevében kell benyújtani, azonban nem szükséges, hogy ez(ek) (kizárólag) az eredeti panaszos(ok) legyen(ek).
(54)
A két uniós gyártó képviseli a teljes uniós EMD-termelést, és az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot.
(55)
A kárelemzés céljából a teljes uniós gazdasági ágazat együttműködésének köszönhetően valamennyi kármutató meghatározására sor került mikrogazdasági szinten. A bizalmas információk védelme érdekében valamennyi adat feltüntetése indexált formában vagy értéktartomány formájában történik.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Felhasználás az uniós piacon
(56)
Az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon igazoltan értékesített mennyiségek; ii. az egyetlen dél-afrikai gyártótól származó igazolt importmennyiségek; valamint iii. a harmadik országokból származó importra vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozták meg.
(57)
Az EMD uniós felhasználása stabil maradt 2009 és a felülvizsgálati időszak között. A felhasználás növekedett 2010-ben és 2011-ben, azonban 2012-ben ismét visszaesett a 2009-es szintre.
1. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. A Dél-Afrikából származó behozatal
2.1. Volumen és piaci részesedés
(58)
Az intézkedések bevezetését követően a Dél-Afrikából származó import gyakorlatilag megszűnt.
2. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az intézkedések hatálya alá tartozó, Dél-Afrikából származó behozatal volumene
100
2
3
1
Az intézkedések hatálya alá tartozó dél-afrikai import piaci részesedése
100
2
4
1
2.2. Árak és alákínálás
(59)
A Dél-Afrikából származó EMD unióba irányuló nagyon kis mennyiségű értékesítésével a felülvizsgálati időszak alatt nem történt alákínálás az uniós gazdasági ágazat árainak. A nagyon kis mennyiség fényében azonban nem lehet azokat figyelembe venni, hogy érdemleges következtetést lehessen levonni.
(60)
Összehasonlítást végeztek ezért az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített EMD és a Dél-Afrikában gyártott és a világ más részein értékesített EMD árai között, két forgatókönyvre alapozva: beleértve, illetve kizárva az USA piacán történt értékesítéseket. Az indok az olyan elemzés elvégzésére, amely kizárja a Delta USA-ba irányuló exportjának az árát, az USA-ban fellépő különleges piaci helyzeten alapult, amely rendkívül magas árakat eredményezett a Delta más országokba irányuló exportjának áraihoz képest (lásd a fenti preambulumbekezdéseket).
(61)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt, a Dél-Afrikából a világ más részeire irányuló export során nem történt áralákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest, amennyiben az USA-ba irányuló értékesítéseket is figyelembe veszik, azonban alákínálás történt az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest, ha az USA-ba irányuló értékesítéseket kizárták volna. Ezenkívül az USA-ba irányuló értékesítések kizárásával, a Delta exportáraival szintén az uniós gazdasági ágazat árain alul értékesített.
(62)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat fenntartotta, hogy a Delta USA-ba irányuló árai nem indikatívak az Unióba irányuló jövőbeli exportárai tekintetében, és az Unió és az USA piaca közötti strukturális különbségek miatt az ilyen árakat figyelmen kívül kellene hagyni. Másrészt a Delta ismételten kijelentette, hogy az USA piaca érett piac az EMD tekintetében, ahol a hazai gyártók és importőrök szabadon versenyeznek, és ahol sok a felhasználó, beleértve az Unióban is jelen lévő felhasználókat is. Ennek következtében a Delta USA-ba irányuló értékesítéseit nem kellene kizárni. Ezenkívül a Delta úgy vélte, hogy az áron aluli értékesítés kiszámítása céljából a Bizottságnak nem kellett volna a dömpingelt import hiányában az uniós gazdasági ágazat által realizált célnyereséget alkalmaznia az eredeti vizsgálatban.
(63)
A jelenlegi esetben, amikor az érintett országból származó import az eredeti intézkedések bevezetését követően gyakorlatilag megszűnt, a vizsgáló hatóság előretekintő elemzést végzett számos ésszerű feltételezés alapján, beleértve a valószínű árat, amelyen a Delta értékesítheti az EMD-t az Unióban a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
(64)
Az vitathatatlan tény, hogy valamennyi EMD-piac (USA, EU, Ázsia) különbözik, és az EMD-gyártók különböző árképzési stratégiát alkalmaznak nemcsak a termelési költségeiket figyelembe véve, hanem a termelési kapacitást is a célországban, a piaci részesedés (vissza)szerzésére való igényt, valamint a helyi versenyfeltételeket. Az is vitathatatlan, hogy a Delta az USA-piacára irányuló EMD-értékesítéseinél jelentősen magasabb árakat szab, mint más piacokon. Ezért várható, hogy a Delta Unióba irányuló jövőbeni árait az uniós export esetében nem az USA-piacra irányuló értékesítések jelenlegi árai alapján állapítják meg, hanem az uniós piac egyedi feltételei és realitásai alapján.
(65)
A nyilvánosságrahozatali dokumentumban a dömping kiszámítása céljából a Deltának csak az alkáli minőségű EMD különböző piacokra történő eladási árait hasonlították össze a számtanilag képzett rendes értékkel, mivel az alákínálás kiszámításához is a Delta szén-cink minőségű EMD egy típusának értékesítéseit vették figyelembe. A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat azt az észrevételt tette, hogy a Delta valamennyi alkáli és szén-cink minőségű EMD-értékesítését figyelembe kell venni a dömping és kár kiszámításához, miközben a Delta ezzel ellenkezőleg azzal érvelt, hogy mivel az uniós felhasználás nagy része és a Delta uniós exportja csak az alkáli minőségű EMD-ből áll, a szén-cink minőségű EMD-eladásokat egyáltalán nem kellene figyelembe venni.
(66)
A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy mind az alkáli minőségű EMD-t, mind a szén-cink minőségű EMD-t, beleértve valamennyi típust, figyelembe kell venni a dömping és a kár kiszámításához egyaránt, az alábbi okok miatt: Először is a fentiek szerint az Unióban van piaca a szén-cink minőségű EMD-nek, és ennek következtében kereslet is van rá, bár kisebb az alkáli minőségű EMD-piacához képest, és ez a piac érdekes lehet a Delta Unióba irányuló exportja szempontjából. Másodszor az alkáli és a szén-cink minőségű EMD-t a Delta ugyanazon üzemében gyártják, és ugyanazon a gyártósoron ugyanazt a nyersanyagot használják fel ugyanabban a termelési folyamatban. Az elektrolízis folyamatában a paraméterek beállításától függően (áramsűrűség, hőmérséklet, elektrolitkoncentráció stb.) az EMD-gyártók választhatnak az alkáli minőségű és a szén-cink minőségű EMD gyártása között. Ezért megfelelőbb az alákínálás kiszámításához a Delta EMD (mind alkáli, mind szén-cink) exportárainak átlagát az EMD (mind alkáli, mind szén-cink) uniós gyártóinak átlagos eladási áraival összehasonlítani.
(67)
Az áron aluli értékesítés elemzését illetően a Bizottság a dömpingelt import hiányában az uniós gazdasági ágazat által elért célnyereséget használta referenciaként az eredeti vizsgálatban, amely megfelel annak a nyereségnek, amelyet egy tőkeigényes ágazat, mint az EMD-gyártók, elvárhatnak a szokásos versenyfeltételek között. A legmegfelelőbb célnyereség kérdése azonban nem releváns, különösen ezzel a hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben. A Bizottság valóban elismerte, hogy nem folytatódott a dömping, és ezért nem került sor az áralákínálás miatt a kár folytatódására. Az elemzés fókusza ezért előretekintő, és célja, hogy a dömping valószínű megismétlődésének esetén előre jelezze a kár megismétlődésének valószínűségét.
(68)
A Delta azzal érvelt, hogy a behozatal utáni költségeket úgy tűnik, alábecsülték, mert nem vették figyelembe a szállítási költségeket azoknál az áruknál, amelyeket a fogyasztókhoz az antwerpeni kikötőből szállítanak.
(69)
A Bizottság azonban összehasonlította az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árait az exportőrök uniós határokon alkalmazott áraival, és ezért a behozatal utáni költségek csak a kezelésre és ellenőrzésre, azonban a szállítási költségekre nem vonatkoztak. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
3. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(70)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos importár szempontjából.
3. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Más országokból származó behozatal mennyisége (tonna)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index: 2009 = 100
100
113
92
88
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
25-30 %
30-35 %
20-25 %
20-25 %
A többi országból származó behozatal értéke (EUR)
10 m-15 m
15 m-20 m
10 m-15 m
10 m-15 m
Index: 2009 = 100
100
113
93
102
Importár (EUR/tonna)
1 566
1 572
1 590
1 809
Forrás: Eurostat.
(71)
A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó EMD Unióba irányuló behozatalának volumene csökkenést mutatott. Ezeknek az importoknak az ára a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagos árainál, valamint a Delta más piacokra irányuló exportárainál magasabb, kivéve az USA-t. A fentiek szerint az 1 809 EUR/tonna érték a nagyon sokféle importárak átlaga, amely a Kínából származó alacsonyan árazott importtól az USA-ból származó nagyon magasan árazott importig terjed. Különösen az USA-ból származó import árszintje volt rendkívül magas az uniós gyártók, a Delta és más exportőrök bármely egyéb ártartományaihoz képest, amelyekre nem lehet ésszerűen támaszkodni az elemzés elkészítésénél. Ezért ez az átlag nem vehető referenciaárként figyelembe a Dél-Afrikából származó jövőbeni importnál. A Delta nem folytatna árversenyt az USA-ból származó import esetében, csak az uniós gazdasági ágazat áraival.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(72)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
a) Termelés
(73)
2009 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gyártás 6 %-kal növekedett. Az uniós gyártás konkrétabban 2009 és 2011 között 7 százalékponttal emelkedett, majd a felülvizsgálati időszak alatt 1 százalékponttal csökkent.
4. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
102
107
106
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
b) Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(74)
Az uniós gyártók termelési kapacitása 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, főleg a termelési folyamatban végbement kisebb mértékű javulásnak köszönhetően (azaz nem volt nagyobb beruházás az új üzemekbe vagy berendezésekbe).
(75)
Mivel a kapacitás növekedése nagyobb volt, mint a termelés növekedése, így a kapacitáskihasználás 3 százalékponttal csökkent.
5. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás
Index: 2009 = 100
100
103
108
109
Kapacitáskihasználás
Index: 2009 = 100
100
99
99
97
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
c) Készletek
(76)
A figyelembe vett időszak során a készletek állandóak maradtak. 2011-ben csökkent, azonban a felülvizsgálati időszak alatt visszatért a 2009-es szintre.
6. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
103
86
100
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
d) Értékesítési volumen
(77)
Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piaci független vevők tekintetében 10 %-kal nőtt 2009 és a felülvizsgálati időszak között. 2011-ben 20 %-kal nőtt a 2009-es szinthez viszonyítva, azonban azután hirtelen 10 százalékponttal csökkent a felülvizsgálati időszak alatt.
7. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
103
120
110
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
e) Piaci részesedés
(78)
2009 és a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gyártók piaci részesedése 10 százalékponttal nőtt. A piaci részesedés növekedése az Unióba irányuló import piaci részesedésének csökkenésével magyarázható.
8. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
65-70 %
65-70 %
75-80 %
75-80 %
Index: 2009 = 100
100
101
111
110
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat.
f) Növekedés
(79)
Az uniós felhasználás stabil maradt 2009 és a felülvizsgálati időszak között, ahogyan azt a fenti 1. táblázat mutatja. A többi mutató nem mutat semmilyen jelentős növekedést az uniós piacon a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében.
g) Foglalkoztatás
(80)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között 9 százalékpontos csökkenést mutat.
9. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
91
90
91
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
h) Termelékenység
(81)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve - a figyelembe vett időszakban 18 %-kal nőtt. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatottság 9 %-os csökkenésével párhuzamosan a gyártás 6 %-kal nőtt. Ez a tendencia különösen 2011-ben nyilvánvaló, amikor a gyártás növekedett, míg a foglalkoztatási szint tovább csökkent, a termelékenység pedig 20 százalékponttal magasabb volt mint 2009-ben.
10. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
112
120
118
Forrás: Kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem.
i) Az értékesítési árakat érintő tényezők
(82)
Az uniós gazdasági ágazat éves átlagos értékesítési árai az uniós piac független vevői tekintetében 2009 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkentek.
11. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
95
93
89
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
j) A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás
(83)
Mivel a Dél-Afrikából származó import gyakorlatilag megszűnt a jelenlegi dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, a dömpingkülönbözetek nagyságát nem lehet értékelni. A fenti és az alábbi kulcsfontosságú gazdasági mutatók fényében azonban megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is instabil, és sérülékeny helyzetben van.
k) Bérek
(84)
Annak ellenére, hogy a teljes munkaerőköltségek csökkentek, az átlagos munkaerőköltségek az általános munkaerő-csökkentés következtében növekedtek a figyelembe vett időszakban.
12. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
102
103
103
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
l) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(85)
A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat nyereségessége az uniós piac független vevői számára értékesített hasonló termék tekintetében a nettó értékesítések százalékában kifejezve felére csökkent 2009 és a felülvizsgálati időszak között. A felülvizsgálati időszak alatt a nyereségesség jelentősen alatta maradt az eredeti vizsgálatban meghatározott célnyereségnek, amelyet az uniós gazdasági ágazatnak a kárt okozó dömping hiányában elért nyeresége szintjén állapítottak meg.
(86)
A beruházások megtérülése mint a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte.
13. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége (%)
5-10 %
5-10 %
5-10 %
0-5 %
Index: 2009 = 100
100
63
63
50
Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)
15-20 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Index: 2009 = 100
100
64
84
51
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
m) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(87)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom jelentős mértékben esett a figyelembe vett időszak alatt, bár pozitív maradt, a 2010-es év kivételével.
14. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
-34
71
10
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
(88)
Semmi sem utal arra, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a tőkebevonás terén, ha megpróbálkozott volna ezzel, nehézségei lettek volna, azonban nem volt jelentősebb beruházás a figyelembe vett időszak alatt, és ezért az uniós gazdasági ágazatot nem tette próbára.
n) Beruházások
(89)
Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2009 és a felülvizsgálati időszak között közel a felére csökkentek. Konkrétabban 2010-ben csökkent, 2011-ben növekedett, majd a felülvizsgálati időszak alatt ismét csökkent. A beruházások 2011 és a felülvizsgálati időszak között tapasztalt erőteljes csökkenése részben azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt már megvalósította a tervezett szükséges főbb beruházásokat.
15. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
45
115
52
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(90)
A gazdasági mutatók elemzése rámutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban növelte gyártását és értékesítését. A mennyiség megfigyelt növekedését azonban, amely mint olyan, nem volt jelentős, a termelési kapacitás növekedésének és az eladási árak csökkenésének függvényében kellene figyelembe venni, amely eredményeképpen az uniós gyártók kapacitáskihasználása és az eladási egységár 3, illetve 11 százalékponttal csökkent.
(91)
Ugyanakkor az uniós ágazat gazdasági helyzete romlást mutatott a nyereségesség, a beruházások megtérülése, a foglalkoztatás és a pénzforgalom szempontjából. Különösen a nyereségesség, amely az uniós gazdasági ágazat állapotának fontos mutatója, még mindig jelentős mértékben az eredeti vizsgálatban megállapított célnyereség alatt van. Az uniós gazdasági ágazat még mindig nem heverte ki teljes mértékben a korábbi dömping hatásait, és továbbra is instabil helyzetben van, ezért nagyon védtelen a dömpingelt behozatal bármely megismétlődése előtt. Az átlagos eladási árak csökkentek az elmúlt években, és nagy valószínűséggel tovább csökkennének, ha megismétlődne a Dél-Afrikából származó dömpingelt behozatal, ezzel súlyosbítva az uniós gazdasági ágazat már így is instabil helyzetét.
(92)
A nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi instabil és sérülékeny helyzete nem a Dél-Afrikából származó dömpingelt importnak, sem a korábbi dömping hatásainak tudható be.
(93)
Megjegyezték, hogy a fenti kulcsfontosságú gazdasági mutatók tendenciái arra az időszakra (2009-től a felülvizsgálati időszak végéig) vonatkoztak, amikor: i. az eredeti dömpingellenes intézkedések már egy ideje hatályban voltak; ii. a Dél-Afrikából származó import gyakorlatilag megszűnt; valamint iii. egy új szereplő (Cegasa) lépett be a nyitott uniós piacra. Az érdekelt felek külön vizsgálták meg a két uniós gyártó gazdasági mutatóit, ahelyett, hogy azokat összevonták volna, és arra a következtetésre jutottak, hogy az uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetben volt a piacon lévő csupán két uniós gyártó közötti újonnan tapasztalt belső verseny miatt.
(94)
Ezek az érdekelt felek különösen azt kifogásolták, hogy a Bizottság nem ismerte el az uniós gazdasági ágazatban 2009 óta végbement alapvető változásokat. Megjegyezték, hogy a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az eredeti és egyetlen panaszos (THA) gazdasági mutatói nagymértékben javultak, így megszüntetve a korábbi dömping valamennyi kedvezőtlen hatását. Ezt követően azonban a másik uniós gyártó, a Cegasa, amely azt megelőzően csak saját felhasználásra gyártott EMD-t, áthelyezte elem- (akkumulátor) gyártását az Unión kívülre. Ennek következtében jelentős mennyiségű EMD-t szabadított fel a nyitott piacon, és alacsony áron kezdte értékesíteni, így folytatva versenyt az egyetlen másik uniós gyártóval és erős nyomást gyakorolva az árak leszorítására, a kapacitáskihasználtságra és a nyereségességre.
(95)
A nyilvánosságrahozatali dokumentumban a Bizottság már elismerte az eredeti vizsgálathoz képest történt változást az uniós gazdasági ágazat konfigurációjában. Ez pozitív fejlemény, amely mutatja a piac nyitottságát és a verseny magas szintjét a különböző szereplők között, a behozatalt is beleértve.
(96)
A Bizottság egyetért azzal is, hogy ezen körülmények között és különösen a Dél-Afrikából származó import hiányában, az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzete nem adódhat a Dél-Afrikából származó dömpingből, és nem minősül a kár folytatódásának.
(97)
A Bizottság megvizsgálta az uniós gyártók összesített trendjeit 2009 óta, és azt a következtetést vonta le, hogy a kulcsfontosságú gazdasági mutatók nem kedvezőek és az uniós gazdasági ágazat még mindig instabil és sérülékeny állapotban van. Így egyértelmű, hogy a Dél-Afrikából származó import hiányában nem lehet felhozni indokként a Delta dömpinggyakorlatát. Egy hatályvesztési felülvizsgálatban azonban, amelyben a fókuszt az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére helyezik, a dömping, a kár és az okozati összefüggés a felülvizsgálati időszak alatt nem jelentenek meghatározó tényezőt az elemzésben.
(98)
A Bizottság következtetései szerint az uniós ágazat még mindig instabil és sérülékeny helyzetben van, nyereségessége pedig még mindig messze van az ilyen tőkeigényes ágazatban elvárt szinttől. Összehasonlítás az eredeti vizsgálattal csak egy uniós gyártóra vonatkozóan tehető, mivel a másik gyártó abban az időben nem értékesített a nyitott uniós piacon. Erre az uniós gyártóra vonatkozóan a felülvizsgálati időszakban a dömpingelt behozatal hiányában a nyereség jelentős mértékben kisebb volt, mint az eredeti vizsgálatban.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(99)
Az EMD egyetlen, a Bizottság előtt ismert dél-afrikai gyártója (Delta) tartalékkapacitással és potenciállal rendelkezik az uniós piacra irányuló jelentős mennyiségű export újraindítására. Az eredeti figyelembe vett időszakban (2002-től 2005/6-ig) a Delta piaci részesedése jelentősen, 30-40 %-ról 60-70 %-ra nőtt. A Delta ezzel már megmutatta, hogy képes az Unióba irányuló export mennyiségének gyors növelésére.
(100)
A Delta más piacokra (az USA kivételével) irányuló CIF-exportárai, beleértve valamennyi típusú és minőségű EMD-t, alacsonyabbak voltak mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszakban, és alákínáltak azoknak. Az egyéb piacokon tapasztalt alacsonyabb árak ösztönzőek lehetnek a Delta számára, hogy átirányítsa ezeket az exportokat az uniós piacra az intézkedések hatályvesztése esetén.
(101)
A vizsgálat idején azonosított tartalékkapacitás, az egyéb exportpiacok telítődése, valamint az uniós piac vonzereje miatt a Delta minden valószínűséggel megpróbálja visszaszerezni jelentős piaci részesedését az Unióban, amelyet a jelenleg hatályos intézkedések bevezetését követően veszített el. A fenti következtetés szerint a Deltának piaci részesedésének visszaszerzése érdekében dömpingelt áron kellene exportálnia. Ennek következtében a Dél-Afrikából származó EMD-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában, a dömpingelt behozatal bármilyen megismétlődése még nagyobb nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat áraira, és minden valószínűséggel jelentős kárt okozna.
2. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(102)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűséggel a Dél-Afrikából származó dömpingelt behozatal megismétlődését eredményezné, valamint erős nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat árainak leszorítására, és gazdasági helyzete romlana. A Dél-Afrika elleni intézkedések hatályon kívül helyezése ezért valószínűleg a kár megismétlődését eredményezné, a jelenleg az uniós gazdasági ágazatra jellemző, már most is instabil és sérülékeny helyzet valószínű súlyosbodása miatt.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(103)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Dél-Afrika elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg.
(104)
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(105)
Az eredeti vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes az Unió érdekével. A jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések. Így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt esetleges, indokolatlanul kedvezőtlen hatásait.
(106)
A kárt okozó dömping valószínű megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére a Bizottság megvizsgálta, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Dél-Afrikából származó EMD behozatala elleni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.
2. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke
(107)
Bár a hatályos dömpingellenes intézkedések megakadályozták az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatalt, az uniós ágazat továbbra is instabil és sérülékeny helyzetben van, amelyet megerősít a néhány kulcsfontosságú kármutató negatív trendje.
(108)
Az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzete a Dél-Afrikából származó valószínűleg nagy mennyiségű dömpingelt behozatal miatt továbbra is fennáll, és tovább romlik. Ez a nagy mennyiség azonban többek között a piaci részesedés elvesztését, az értékesítési árak csökkenését, a kapacitáskihasználtság csökkenését és általában az uniós ágazat pénzügyi helyzetének komoly romlását okozhatja.
(109)
Egyértelmű tehát, hogy a Dél-Afrika elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Az importőrök érdeke
(110)
Az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök helyzetére. A jelenlegi vizsgálatban egy kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz majd jelentős negatív hatással az uniós importőrökre.
4. A felhasználók érdekei
(111)
A Bizottság kapcsolatba lépett minden ismert uniós EMD-felhasználóval (amelyet az elemgyártók használnak nyersanyagként). A válaszokat két, ugyanazon multinacionális vállalatcsoporthoz tartozó vállalat küldte meg. Az eredeti vizsgálatban két további elemgyártó működött együtt, amelyek ellenezték az intézkedések bevezetését.
(112)
Az együttműködő felhasználók kifejtették az uniós elemgyártók előtt álló, a fő ügyfeleik (kiskereskedők) által gyakorolt árnyomásnak tulajdonítható nehéz gazdasági helyzetet, valamint a munkahelyek elvesztésének ebből következő kockázatát. A felhasználó azonban nem tudott semmilyen magyarázatot vagy érvet szolgáltatni arra vonatkozóan, hogy a Dél-Afrikából származó EMD behozatala elleni intézkedések megszűnésével miért és hogyan javulna a helyzet.
(113)
Az EMD teszi ki az elemgyártás teljes termelési költségeinek 10-15 %-át. Ez az érték az eredeti vizsgálathoz képest csökkent. Ezenkívül az intézkedések bevezetését követően az EMD átlagos eladási ára az Unióban ténylegesen csökkent. Valójában nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a jelenleg hatályos intézkedések fenntartása nem elhanyagolható hatással lenne az elemgyártók termelési költségeire.
(114)
Ilyen bizonyítékok hiányában a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az intézkedések fenntartása nem befolyásolná kedvezőtlenül az EMD-felhasználókat.
(115)
A nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez a felhasználó nem értett egyet a Bizottságnak a helyzetre vonatkozó értékelésével, és azt az észrevételt tette, hogy az intézkedések bevezetését követően a jó minőségű EMD egyik forrása eltűnt, az EMD-árak emelkedtek, valamint még ha az EMD csak a termelési költségek 10-15 %-át teszi is csak ki, ennek jelentős hatása van az uniós elemgyártók már most is alacsony nyereségességére.
(116)
Az állítás ellenére a bizonyíték az ügyben azt mutatja, hogy a felhasználónak az a döntése, hogy nem a Delta EMD-jét használja, nem kapcsolódott a dömpingellenes vámok bevezetéséhez, és a felhasználó nyereségességét és munkahelyeit jelentő fenyegetés nem emelte az EMD-árakat, hanem valójában a fő ügyfeleik és a kínai elemgyártók által gyakorolt árnyomás (multinacionális kiskereskedelmi vállalatok jelentős vásárlóerővel) okozta.
(117)
Ugyanez az EMD-felhasználó megjegyezte, hogy az intézkedéseket nem kellene fenntartani, mivel a vizsgálat nem állapított meg az Unióba irányuló dömpinget a felülvizsgálati időszak alatt, és a lehetséges kis piaci részesedése miatt nem merült fel a dömping megismétlődésének kockázata annak esetén sem, ha a Delta a teljes tartalékkapacitását az Unióba irányítaná.
(118)
Az érvelést a Bizottság elvetette, mivel megállapította, hogy a Delta potenciális piaci részesedése egyértelműen jelentős lenne, és ezt az exportot valószínűleg dömpingelt áron az Unióba irányítanák.
5. A jövőben várható fejlemények
(119)
A panaszosok a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben említették, hogy amennyiben a jövőben az elektromos meghajtású járművek kereslete megnövekszik az Unióban, az EMD-re irányuló kereslet is megnő majd, amely a leggyakrabban használt nyersanyag a lítium-mangán-dioxid (LMO) gyártásában, és amely viszont az elektromos meghajtású járművek sok modelljében használt újratölthető lítiumion (LIB) akkumulátorok katódanyagaként szolgál. Azt állították, hogy amennyiben a Dél-Afrikából származó dömpingelt import által okozott kár megismétlődik, az EMD uniós gazdasági ágazata nem tudná kiszolgálni az új technológiák terén jelentkező jövőbeni potenciális keresletet.
(120)
A vizsgálat nem állapított meg meggyőző bizonyítékot az állítás alátámasztására vagy ellene, hogy bármely jövőbeni fejlemény az elektromos meghajtású járművek ágazatában jelentős hatással lenne az EMD-ágazatra és az EMD-keresletre. Az azonban tény, hogy az uniós gazdasági ágazat teszteli az EMD-t felhasználó LMO-gyártás megvalósíthatóságát, és megkaphatja az ehhez szükséges know-how-t és berendezést, valamint a lítiumion akkumulátorok kutatásával és fejlesztésével kapcsolatos számos uniós finanszírozású projektben vesz részt.
(121)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kérdést néhány érdekelt fél röviden felvetette, azonban ismételten nem szolgáltattak meggyőző bizonyítékot a jövőbeni fejlemények lehetséges hatásairól az elektromos meghajtású járművek uniós ágazatában és/vagy más piacokon az érintett termékre vonatkozóan.
6. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(122)
A fentiek alapján nincs kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
(123)
Ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Dél-Afrikából származó egyes elektrolitikus mangán-dioxidok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 2820 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2820100010) alá tartozó (azaz elektrolitikus úton előállított mangán-dioxidok), az elektrolitikus eljárás után nem hőkezelt, Dél-Afrikából származó elektrolitikus mangán-dioxidok behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) A vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
17,1 %
A828
Minden más vállalat
17,1 %
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 24-én.