KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1283/2014
af 2. december 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte oprindeligt ved forordning (EF) nr. 1514/2002 (2) de gældende antidumpingforanstaltninger (»de oprindelige foranstaltninger«) over for importen af visse rørfittings (»rørfittings« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia (»de pågældende lande«).
(2)
Den gældende antidumpingtold for Malaysia er på 75 %, undtagen for virksomhederne Anggerik Laksana Sdn Bhd og Pantech Steel Industries Sdn Bhd, som er pålagt en antidumpingtold på henholdsvis 59,2 % og 49,9 %. For Republikken Korea er tolden på 44 % for alle virksomheder.
(3)
De oprindelige foranstaltninger blev opretholdt ved Rådets forordning (EF) nr. 1001/2008 (3), senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 363/2010 (4) (»de gældende foranstaltninger«).
1.2. Gældende foranstaltninger over for andre tredjelande
(4)
Uden for anvendelsesområdet for denne procedure gælder der i øjeblikket antidumpingforanstaltninger over for den pågældende vare i forbindelse med eksporten fra Folkerepublikken Kina og Thailand (5). Foranstaltningerne over for den pågældende vare med oprindelse i Kina blev udvidet til at omfatte import af samme vare afsendt fra Taiwan (6), Indonesien (7), Sri Lanka (8) og Filippinerne (9). Den 3. september 2014 indledte Kommissionen en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af rørfittings fra Folkerepublikken Kina, som blev udvidet til at omfatte Taiwan, Indonesien, Sri Lanka og Filippinerne. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (10). Antidumpingforanstaltningerne over for eksporten fra Thailand er udløbet.
(5)
I januar 2013 blev der indført foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet (11).
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Den 8. februar 2013 offentliggjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en meddelelse om det forestående udløb (12) af de gældende antidumpingforanstaltninger over for rørfittings med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia.
(7)
Den 26. juni 2013 modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«).
(8)
Anmodningen blev indgivet af Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 40 % af den samlede EU-produktion af den pågældende vare.
(9)
Anmodningen blev begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(10)
Den 15. oktober 2013 indledte Kommissionen en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13).
1.4. Interesserede parter
(11)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at henvende sig for at deltage i den fornyede undersøgelse. Kommissionen underrettede udtrykkeligt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, brugere og importører, eksporterende producenter i Republikken Korea og Malaysia og de koreanske og malaysiske myndigheder om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede dem til at samarbejde.
(12)
Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger om indledningen af undersøgelsen og anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.
1.4.1. Stikprøveudtagning
(13)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den muligvis ville udtage en stikprøve af EU-producenter, importører og eksporterende producenter fra Korea, jf. grundforordningens artikel 17.
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(14)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter og opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Stikprøven blev udtaget på grundlag af produktions- og salgsmængder af samme vare i den fornyede undersøgelsesperiode (»NUP«) i Unionen, samtidig med at der sikredes geografisk spredning, og den bestod af fire EU-producenter eller grupper af EU-producenter (fem enkeltvirksomheder) i Tyskland, Frankrig, Italien, Rumænien og Østrig. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og de foreløbigt udvalgte virksomheder blev bibeholdt i den endelige stikprøve.
(15)
Efter indledningen af proceduren var Kommissionen imidlertid nødt til at udelukke to EU-producenter fra stikprøven på grund af manglende samarbejdsvilje. De to resterende virksomheder/virksomhedsgrupper (3 enkeltvirksomheder) tegner sig for 49 % af EU-produktionen og for 45 % af EU-salget og har produktionsanlæg i tre forskellige lande. Derfor blev den ændrede stikprøve stadig anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
b) Stikprøveudtagning af importører
(16)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. Der var dog ingen importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Republikken Korea
(17)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Korea om at afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Republikken Koreas mission ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, som kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
(18)
To koreanske eksporterende producenter indsendte de ønskede oplysninger, men kun den ene indvilligede i at samarbejde og indgå i stikprøven. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning af de koreanske eksporterende producenter.
d) Eksporterende producenter i Malaysia
(19)
I betragtning af det lave antal kendte eksporterende producenter i Malaysia planlagde Kommissionen ikke stikprøveudtagning i indledningsmeddelelsen.
(20)
Kommissionen opfordrede alle eksporterende producenter til at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Republikken Malaysias mission ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, som kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
1.4.2. Spørgeskemabesvarelser
(21)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle stikprøveudtagne virksomheder i Unionen, den samarbejdsvillige koreanske virksomhed og alle kendte malaysiske eksporterende producenter.
(22)
En EU-producent besvarede ikke spørgeskemaet, mens en anden EU-producent kun indsendte et delvist besvaret spørgeskema og ikke reagerede på det brev om denne mangel, som var blevet fremsendt. Disse to EU-producenter blev efterfølgende udelukket fra stikprøven (se betragtning 15 ovenfor). En koreansk eksporterende producent besvarede spørgeskemaet. Ingen af de malaysiske eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet.
1.4.3. Kontrolbesøg
(23)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der ville finde fornyet dumping sted med deraf følgende skade, og om indførelsen af foranstaltninger ville være i strid med Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 i følgende virksomheders lokaler:
EU-producenter:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Østrig, og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Siekman fittings, Lohne, Tyskland
-
Vallourec fittings S.A., Frankrig
Eksporterende producenter i Republikken Korea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(24)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(25)
Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
1.6. Fremlæggelse af oplysninger
(26)
Den 12. september 2014 underrettede Kommissionen alle interesserede parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den agtede at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger, og opfordrede alle interesserede parter til at fremsende bemærkninger. De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og, hvor relevant, taget i betragtning.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(27)
Den vare, der er genstand for den fornyede undersøgelse, er rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål) med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (»den pågældende vare« eller »rørfittings«).
2.2. Samme vare
(28)
Den fornyede undersøgelse bekræftede som i den oprindelige undersøgelse, at rørfittings fremstillet i de pågældende lande og solgt på hjemmemarkedet og/eller eksporteret til Unionen og/eller andre eksportmarkeder, har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og endelige anvendelsesformål som de varer, der sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.
(29)
Kommissionens har besluttet, at denne vare derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET DUMPING
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om de gældende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fornyet dumping fra de pågældende landes side.
3.1. Republikken Korea
3.1.1. Indledende bemærkninger
(31)
En af de største koreanske producenter af rørfittings, TK Corporation, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Denne samarbejdsvillige virksomhed tegnede sig for 25 % - 40 % af eksporten fra Korea af rørfittings (det nøjagtige tal oplyses ikke af fortrolighedshensyn). TK Corporation gav Kommissionen en besvarelse af spørgeskemaet, herunder oplysninger om hjemmemarkeds- og eksportsalget og produktionsomkostningerne. Kommissionen var af den opfattelse, at analysen af koreansk dumping i NUP og dele af analysen af fornyet dumping kunne baseres på denne virksomheds data på grund af virksomhedens andel i eksporten fra Korea af rørfittings. Svaret fra TK Corporation blev kontrolleret.
3.1.2. Dumpingimport i NUP
(32)
I NUP blev der kun importeret ubetydelige mængder af rørfittings (under 50 ton) til Unionen fra Korea. En del af dette salg var blevet foretaget af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, TK Corporation. Det var klart, at disse mængder ikke var repræsentative, da de udgjorde mindre end 0,1 % af TK Corporations produktion. Desuden var det uklart, om der var betalt en antidumpingtold på importen fra TK Corporation, hvilket rejser tvivl om, hvorvidt importen faktisk var kommet ind på Unionens toldområde. Endvidere var dette salg beregnet på tre konkrete projekter med deres egne specifikationer for fittings (og således et ikke repræsentativt salg), og salget blev foretaget som en »pakke« med andre fittings (hovedsagelig rustfrit stål). Af ovennævnte årsager kunne der ikke udarbejdes en fornuftig analyse af dumping baseret på importen af rørfittings fra TK Corporation til Unionen i NUP.
(33)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde TK Corporation gældende, at Kommissionen burde have baseret sin dumpinganalyse på virksomhedens eksportsalg til Unionen af følgende årsager: i) virksomhedens eksportsalg til Unionen i NUP var betydeligt og derfor repræsentativt, da det bestod af »ikke mindre end 26 fakturaer med 282 enkelttransaktioner til trods for den indførte told«, ii) i mangel af klarhed vedrørende betaling af antidumpingtold vil noget af salget (til et offshoreprojekt) ikke være underlagt antidumpingtold, hvorimod der for andet salg, der fandt sted i NUP, ikke altid blev betalt antidumpingtold af importørerne på grund af en forkert klassificering af disse varer, hvilket betød, at importørerne ikke var klar over, at der skulle betales antidumpingtold. I den mellemliggende tid blev importørerne gjort opmærksom på denne fejl, og de har siden da betalt antidumpingtolden med tilbagevirkende kraft, og iii) betingelserne for eksportsalget til Unionen var normale, da der hverken blev anvendt kortere leveringstid, eller de opkrævede priser blev gjort til genstand for krydskompensation.
(34)
Disse bemærkninger blev behørigt analyseret. Det lave niveau for eksportsalget til Unionen i absolutte tal og i forhold til virksomhedens samlede produktion af samme vare (mindre end 0,1 %) blev ikke anfægtet af TK Corporation. Kommissionen fastholder, at sådanne meget små mængder i både relative og absolutte tal ikke kan betragtes som værende repræsentative.
(35)
Desuden kunne Kommissionen på grundlag af de forelagte dokumenter ikke fastslå, hvilken del af TK Corporations påståede salg til Unionen der senere var blevet behørigt klassificeret og importeret, og påstanden om, at priserne ikke var blevet underlagt krydskompensation, kunne heller ikke efterprøves og kunne derfor ikke accepteres, da dokumentationen herfor først blev fremlagt efter kontrolbesøget. Under alle omstændigheder og for så vidt angår begge forhold, er det ikke nødvendigt for Kommissionen i lyset af konklusionen af analysen i betragtning 34 ovenfor at foretage en endelig konstatering, da selv de samlede rapporterede salgsmængder til Unionen fra TK Corporation ikke kan anses for at være tilstrækkeligt repræsentative.
(36)
Kommissionen bekræfter derfor, at TK Corporations salg til Unionen i NUP ikke kan anvendes til en brugbar dumpinganalyse i forbindelse med denne udløbsundersøgelse.
3.1.3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(37)
Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: eksportprisen til andre markeder, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Korea samt EU-markedets tiltrækningskraft.
3.1.3.1. Eksport fra Korea til andre markeder
(38)
På grund af den beskedne importmængde af rørfittings fra Korea til Unionen og den manglende pålidelighed i forbindelse med priserne ved dette salg (jf. betragtning 32-36) konkluderede Kommissionen, at data vedrørende salg af rørfittings fra Korea til andre lande bør anvendes til at bedømme det sandsynlige fremtidige eksportprisniveau til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(39)
Det blev anset for hensigtsmæssigt først at undersøge det koreanske salg til de Forenede Stater (»USA«), da markedet i modsætning til ethvert andet koreansk eksportmarked er af en størrelse, som svarer til EU-markedet med mange producenter på hjemmemarkedet, men også er kendetegnet ved en stor importandel og lave toldsatser på import, hvilket gør det til et meget konkurrencepræget marked. Endvidere er USA det vigtigste marked for eksporten fra Korea i almindelighed og også for TK Corporation.
(40)
Desuden blev alt andet eksportsalg af rørfittings fra Korea også undersøgt i løbet af undersøgelsen.
(41)
Der blev foretaget dumpingberegninger både for salg til USA og salg til alle andre eksportmarkeder (undtagen Unionen af de årsager, der er nævnt i betragtning 32-36).
a) Normal værdi
(42)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1, blev den normale værdi for TK Corporation baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet, når det var muligt at gøre det.
(43)
For de varetyper, hvor denne metode ikke var anvendelig, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(44)
Dette skete på grundlag af de faktiske omkostninger ved TK Corporations produktion, jf. spørgeskemabesvarelsen, nemlig de faktiske omkostninger ved fremstilling plus et beløb for salgs-, administrations- og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6.
b) Eksportpris
(45)
Som forklaret i betragtning 32-36 kunne TK Corporations salg til Unionen ikke anvendes til dumpingberegningen, og derfor blev eksportpriserne baseret på virksomhedens eksport til tredjelandes markeder.
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, blev eksportprisen for TK Corporation til andre lande justeret tilbage til niveauet ab fabrik ved, hvor det er relevant, at tage hensyn til omkostningerne til bl.a. transport, told og skatter.
c) Sammenligning og justeringer
(47)
Den vejede gennemsnitlige normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for rørfittings begge ab fabrik.
(48)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for land- og søtransport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger.
(49)
For at skelne mellem de forskellige typer af den pågældende vare indeholdt metoden med det oprindelige varekontrolnummer (VKN) til registrering af varetyper et system med 11 cifre. Dumpingberegningerne blev foretaget via et VKN med en let reduceret struktur med 7 cifre. Felterne med specifikationsstandard og materialekvalitet blev erstattet af et forenklet kriterium, hvor der sondredes mellem produkter af kulstofstål eller legeret stål. Dette skyldtes, at der kun blev konstateret en lille forskel mellem de anvendte standardspecifikationer (f.eks. ANSI eller EN), og at systemerne for materialekvalitet fulgte den anvendte standard. Derfor øgede det forenklede system graden af overensstemmelse for dumping- (og skades)beregninger for tusindvis af VKN uden at fordreje resultatet af selve beregningen.
(50)
TK Corporation anmodede Kommissionen om at øge det oprindelige VKN-system til 16 cifre, men dette krav blev afvist, da det allerede var muligt med det anvendte system at klassificere den pågældende vare effektivt. Det bør desuden påpeges, at det var åbenbart, at de beregnede dumping- (og skades)margener ikke ville ændre sig i noget væsentligt omfang, hvad enten de blev baseret på 7, 11 eller 16 cifre, fordi de gennemsnitspriser, der kræves af TK Corporation ved salg på de forskellige markeder, varierede betydeligt.
(51)
En anden beregning vedrørte metoden til beregning af den mængde, der anvendes i dumpingberegningen. TK Corporation anførte, at eftersom der i prisangivelserne til (potentielle) kunder, på salgsfakturaer og i regnskaberne anvendes stykangivelser til registrering af mængde, bør der også anvendes stykangivelse som måleenhed i beregningen. I spørgeskemaet blev der anmodet om mængde angivet i vægt, men noget af salget angav TK Corporation i stykker. For dette salg blev omregningen fra stykangivelse til vægtangivelse leveret af TK Corporation i forbindelse med proceduren vedrørende mangler. Kommissionen besluttede, at vægt var den bedste metode, idet:
-
stykangivelse som måleenhed kan føre til forvridninger, hvad angår den gennemsnitlige enhedspris, da stykangivelsen ikke afspejler vægten pr. stk., som er en vigtig faktor for omkostningen (og dermed for prisen) på den pågældende vare
-
vægten er påkrævet i forbindelse med beregningerne af skade, da dette er den metode, som EU-producenterne anvender, og det ville være urimeligt at anvende forskellige metoder til beregning af dumping og skade (underbud), og
-
data fra EU's toldsteder og koreanske eksportstatistikker kun registreres efter vægt for den pågældende vare.
(52)
Det bør desuden påpeges, at de beregnede dumpingmargener ikke syntes at ændre sig i betydelig grad, hvis de blev baseret på stykangivelse, som følge af betydelige forskelle, der blev konstateret i de gennemsnitlige priser, som blev opkrævet af TK Corporation på de forskellige markeder.
(53)
Efter fremlæggelsen af oplysninger genfremsatte TK Corporation bemærkningen om, at Kommissionen burde have baseret sine dumpingberegninger på stykangivelser snarere end på vægt. En af begrundelserne var, at TK Corporations salgs- og omkostningsdata udtrykkes i styk, og dermed ville omregningen til vægt have ført til forvridninger i beregningen af dumpingmargenen.
(54)
Med hensyn til sammenligneligheden med EU-erhvervsgrenen anførte TK Corporation, at Kommissionen ikke beregnede en skadesmargen, mens det for dumpingmargenen ikke var nødvendigt at foretage en sammenligning med EU-erhvervsgrenens omkostnings- og salgsdata. Desuden hævdede TK Corporation, at den måleenhed, der anvendes i transaktionerne, også af EU-erhvervsgrenen, ville være styk og ikke kg eller ton.
(55)
Endelig kunne TK Corporation ikke se relevansen af, at oplysningerne fra Unionens toldsteder og de koreanske eksportstatistikker registreres efter vægt.
(56)
Ovennævnte bemærkninger blev behørigt analyseret. For det første er det vigtigt at bemærke, at TK Corporation ikke indgav en »alternativ« beregning af dumping på grundlag af stykangivelse. Selv om virksomheden hævdede, at en beregning pr. styk ville give et mere nøjagtigt resultat, undlod den dog at godtgøre dette. Kommissionen gentager, at de beregnede dumpingmargener er betydelige, og som nævnt i betragtning 52 blev der ikke konstateret nogen betydelige forskelle mellem de dumpingmargener, der blev beregnet ud fra vægt, og de dumpingmargener, der blev beregnet ud fra stykangivelser. Det er med andre ord ubestridt, at uanset hvilken metode der blev anvendt, ville det blive fastslået, at der var store dumpingmargener. Det er desuden vigtigt at erindre, at omregningen fra stykangivelse til vægt i TK Corporations salgs- og omkostningsdata blev foretaget af TK Corporation selv med deres egen metode. Desuden indeholder virksomhedens katalog, der findes på dens eget websted, den omtrentlige vægt for hver type fittings.
(57)
Transaktioner foretaget af EU-erhvervsgrenen udtrykkes både i vægt og i stykker, hvilket fremgår af de fakturaer, der er kontrolleret af Kommissionen. Bortset fra fakturering er vægt den anvendte metode til bestemmelse af kapacitet, produktionsmængde og produktionsomkostninger - ikke kun i Unionen, men over hele verden og også i Korea. Råvarer, der er det største element i produktionsomkostningerne for den pågældende vare, købes i ton. Andre faktorer, f.eks. energiforbrug, arbejdskraft- og fragtomkostninger, beregnes også baseret på vægt. EU-erhvervsgrenen fastsætter også rabatter ved årets slutning til kunder ud fra mængden (i ton) købt af kunden og ikke ud fra stykangivelse. Desuden var det nødvendigt at beregne underbudsmargenerne (og det er de blevet - se betragtning 98-105) i denne udløbsundersøgelse, og derfor er argumentet om, at det ikke var nødvendigt at sammenligne den koreanske erhvervsgrens og EU-erhvervsgrenens oplysninger, jf. påstanden i betragtning 54 ovenfor, forkert.
(58)
Globale statistikker, der er indsamlet og anvendt som led i undersøgelsen, herunder koreanske eksport- og Unionens toldstatistikker, blev kun udtrykt i vægt. Disse blev blandt andet anvendt til at analysere den koreanske eksport af den pågældende vare til Unionen og til tredjelande. For at kunne etablere TK Corporations andel heraf og krydstjekke virksomhedens salgsmængder til Unionen som rapporteret i spørgeskemabesvarelsen, var det nødvendigt at omregne TK Corporations data til vægt, da det ikke ville have været muligt at konvertere de koreanske eksportstatistikker og Unionen toldstatistikker til stykker.
(59)
Endelig er det vigtigt at bemærke, at i de foregående undersøgelser (f.eks. den undersøgelse, der førte til de oprindelige foranstaltninger, og den første udløbsundersøgelse, der førte til de gældende foranstaltninger) samt i de nyere undersøgelser vedrørende samme vare fra Rusland og Tyrkiet er metoden baseret på vægt også blevet anvendt.
(60)
I lyset af ovenstående bekræfter Kommissionen, at påstanden om, at beregningerne burde være foretaget på grundlag af stykangivelse, bør afvises.
d) Dumping i NUP
(61)
De beregnede dumpingmargener for TK Corporation var således på 46 % og 27 % afhængigt af eksportmarkedet.
3.1.3.2. Produktionskapacitet i Korea
(62)
For så vidt angår den samlede koreanske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, fik Kommissionen i løbet af undersøgelsen ingen oplysninger fra nogen af de koreanske producenter, bortset fra TK Corporation. Kommissionen var således nødt til at støtte sig til grundforordningens artikel 18 for at drage konklusioner i den forbindelse, og de oplysninger, som den har til rådighed, er de verificerede oplysninger, som TK Corporation har leveret, og som kun vedrørte den virksomhed, samt de landespecifikke oplysninger, der var indeholdt i udløbsundersøgelsen.
(63)
Den uudnyttede kapacitet, som TK Corporation har indberettet, blev behørigt kontrolleret. Ved at ekstrapolere den uudnyttede kapacitet, som TK Corporation har indberettet i NUP ud fra dens andel af den samlede koreanske eksportmængde, beregnede Kommissionen, at den samlede uudnyttede kapacitet i Korea ville være på mindst 15 000 ton, hvilket udgør ca. 25 % af det samlede EU-forbrug. Med hensyn til en sådan beregning er det dog vigtigt at bemærke, at produktionsmængden i forhold til produktionskapaciteten er særdeles virksomhedsspecifik, og at den kun er en ud af mange faktorer og bestemt ikke afgørende, selv om TK Corporation er en af de største producenter af samme vare i Korea. Kommissionen krydstjekkede derfor denne konstatering med oplysningerne i anmodningen.
(64)
Oplysningerne om den uudnyttede kapacitet i anmodningen var baseret på en skønnet kapacitet og produktionstal for alle de koreanske producenter, som ansøgeren havde udpeget. Med hensyn til produktionskapaciteten for de tre største producenter blev der anvendt offentligt tilgængelige oplysninger. For de andre (meget mindre) koreanske producenter fandtes der ingen offentligt tilgængelige oplysninger, og ansøgeren anvendte derfor andre rimelige metoder til at anslå deres produktionskapacitet. Ansøgeren antog yderligere, at der fandtes et vist niveau for koreansk hjemmemarkedsforbrug og anslog importen til Korea såvel som eksporten fra Korea for at kunne udarbejde et skøn over den uudnyttede kapacitet. Både for beregningen af produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet blev der anvendt passende fradrag for produktionen af andre varetyper, der ikke hører ind under varedækningen. De således samlede oplysninger blev klart anset for mere fyldestgørende end de oplysninger, der er omhandlet i betragtning 63. Der er ikke indkommet indlæg, der modsiger disse tal. På det grundlag og under hensyntagen til de foreliggende faktiske oplysninger anslås den uudnyttede kapacitet i Korea til at være på 119 300 ton, hvilket i sig selv er to gange større end EU-markedet i NUP.
3.1.3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(65)
Der mindes om, at rørfittings anvendes hovedsageligt inden for olie- og gasindustrien, bygge- og anlægssektoren, energiproduktion, skibsbygning og i industrianlæg. Ingen af de foreliggende faktiske oplysninger tyder på en væsentlig vækst eller nedgang inden for disse sektorer i Korea, og derfor anses det koreanske hjemmemarked for rørfittings for at være temmelig stabilt i de kommende år og ikke for at rumme væsentlige ekspansionsmuligheder for koreanske rørfittings. Ud over Korea er de største eksportmarkeder for disse erhvervsgrene Unionen, USA, Mellemøsten og Sydøstasien. Der blev ikke indsamlet oplysninger i forbindelse med undersøgelsen, som tyder på, at efterspørgslen på nogen af disse markeder ville falde eller stige i betydelig grad i de kommende år.
(66)
Den koreanske eksport til USA, Mellemøsten og Sydøstasien er allerede på et højt niveau, og derfor har disse markeder ikke noget betydeligt vækstpotentiale for den koreanske erhvervsgren. Der mindes også om, at der blev konstateret en betydelig dumping på 46 % for den koreanske eksport til USA. EU-markedet, som er et af de største markeder på verdensplan, er således et attraktivt vækstmarked, hvis foranstaltningerne ophæves, da dette marked hidtil ikke helt er udnyttet af de koreanske eksporterende producenter på grund af de gældende foranstaltninger.
(67)
Med hensyn til størrelse og markedsvilkår ligner markedet i USA og EU-markedet hinanden. På begge markeder findes der en lang række hjemmemarkedsproducenter, og importen udgør en betydelig markedsandel. Undersøgelsen har vist, at den gennemsnitlige salgspris på EU-markedet (under hensyntagen til alle EU-producenternes salg samt importsalget til Unionen) er på 2 600 EUR pr. ton. Den gennemsnitlige pris på EU-markedet er således lig den gennemsnitlige pris, som de koreanske eksporterende producenter opnår på markedet i USA (2 700 EUR pr. ton) med den forskel, at de ikke er underlagt foranstaltninger i USA. Det nuværende marginale koreanske salg til Unionen er således mest sandsynligt resultatet af de gældende foranstaltninger over for den pågældende vare. Der mindes om, at USA i NUP var det største eksportmarked for de koreanske eksportører. Heraf fremgår, at Unionen vil være et attraktivt marked for de koreanske eksportører, og at det kan forventes, at EU-markedet vil tiltrække lige så store mængder som markedet i USA, hvis tolden ophæves. I NUP tegnede de koreanske rørfittings sig for 20 % - 25 % af al import af rørfittings til USA og for mellem 10 % og 15 % af markedsandelen af det samlede marked for rørfittings i USA (de nøjagtige tal gives ikke af fortrolighedshensyn). Med andre ord vil de koreanske producenter sandsynligvis anvende den tilgængelige uudnyttede kapacitet, jf. betragtning 64, for at komme ind på EU-markedet igen, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(68)
Som beskrevet i betragtning 39 findes der ikke et andet marked ud over det amerikanske til den koreanske eksport, som på pålidelig vis kan anvendes i forbindelse med analysen af udviklingen på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Derfor anses det ikke for at give pålidelige gennemsnitspriser, hvis man samler alt eksportsalg til markeder ud over Unionen eller USA i denne analyse, på grund af de forskellige omstændigheder, der gør sig gældende på disse (meget mindre) enkelte markeder. I lyset af begrænsningerne i denne analyse, som beskrevet ovenfor, og manglen på betydeligt vækstpotentiale på disse »andre markeder« i den nærmeste fremtid forventes det dog ikke, at disse markeder vil kunne absorbere store mængder ekstra import fra Korea.
3.1.3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(69)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der vil forekomme fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Undersøgelsen viste, at det blev konstateret, at det koreanske salg af rørfittings til USA og til andre tredjelande blev eksporteret til dumpingpriser, med dumpingmargener på henholdsvis 46 % og 27 %.
(70)
Desuden er Koreas uudnyttede kapacitet væsentlig set i forhold til EU-forbruget i NUP. Hvis denne kapacitet anvendes til eksport til Unionen og til at konkurrere på prisen med EU-producenterne eller på prisen med den store import fra tredjelande, er der stor sandsynlighed for, at en sådan eksport vil blive foretaget til dumpingpriser.
3.2. Malaysia
3.2.1. Indledende bemærkninger
(71)
Da ingen af de malaysiske eksporterende producenter samarbejdede, måtte undersøgelsen baseres på de oplysninger, Kommissionen fik fra andre kilder. I den henseende og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 undersøgte Kommissionen forskellige statistiske kilder. De importstatistikker, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»database i henhold til artikel 14, stk. 6«), leverede de bedste tilgængelige oplysninger til at fastslå importmængder og -priser på EU-markedet. Andre kilder, f.eks. Eurostat, blev ikke anvendt, da den pågældende vare ikke kan udskilles fra andre varer, der også anvender den 8-cifrede kode.
3.2.2. Dumpingimport i NUP
(72)
Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, viste, at der ikke var nogen import til EU-markedet fra Malaysia. Det blev derfor konkluderet, at der ikke fortsat fandt dumping sted i NUP, for så vidt angår den malaysiske eksport.
3.2.3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(73)
Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: eksportprisen til andre markeder, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Malaysia samt EU-markedets tiltrækningskraft.
3.2.3.1. Eksport fra Malaysia til andre markeder
(74)
På grund af manglen på import af rørfittings fra Malaysia til EU's marked har Kommissionen været nødt til at anvende oplysninger fra et andet land. USA blev anset for passende, da markedet er af samme størrelse som EU-markedet med mange producenter på hjemmemarkedet, men det er også kendetegnet ved en stor importandel, hvilket gør dette marked meget konkurrencepræget. Dertil kommer, at USA er langt det største marked for eksport fra Malaysia og i NUP tegnede sig for 87 % af den malaysiske eksport. Denne tilgang er den samme som den, der blev anvendt i den tidligere undersøgelse vedrørende Malaysia og i vurderingen af »sandsynlighed for fornyet skade«.
a) Normal værdi
(75)
Som følge af det manglende samarbejde fra de malaysiske eksporterende producenter blev den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, dvs. de anslåede produktionsomkostninger, hvortil der blev lagt 6 % for salgs-, administrations- og andre generalomkostninger samt fortjeneste, udtrykt i procent af omkostningerne ab fabrik. Det er opfattelsen, at ovennævnte procentsats er konservativt anslået. Dette bekræftes af den omstændighed, at for den eneste samarbejdsvillige producent i forbindelse med denne procedure (TK Corporation, Korea) lå det faktiske tal et godt stykke over 6 %.
b) Eksportpris
(76)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 og i mangel af samarbejdsvilje fra malaysiske eksporterende producenter blev eksportprisen beregnet ved at anvende de malaysiske priser for den pågældende vare ved eksport til USA fra de amerikanske importstatistikker.
c) Sammenligning
(77)
Den vejede gennemsnitlige normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for rørfittings begge ab fabrik.
(78)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. I denne forbindelse var procentdelen for salgs-, administrations- og andre generalomkostninger samt fortjeneste, nævnt ovenfor i betragtning 75, angivet på et ab fabrik-grundlag og udelukkede land- og søtransport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger.
d) Dumpingmargen i NUP
(79)
Efter den ovenfor beskrevne metode, der også var blevet anvendt i den første udløbsundersøgelse, der forlængede foranstaltningerne (»de gældende foranstaltninger«), blev det konstateret, at dumpingmargenen var på 57,7 %.
3.2.3.2. Produktionskapacitet i Malaysia
(80)
Som følge af det manglende samarbejde fra Malaysia blev der ikke fremsendt oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet. Oplysningerne i anmodningen tyder på en samlet installeret kapacitet i Malaysia på ca. 55 000 ton og en uudnyttet kapacitet på ca. 27 000 ton. Den analyse, der førte frem til denne mængde, omfattede ikke fremstillingskapaciteten for andre varer og anses derfor for rimelig. Den malaysiske uudnyttede kapacitet på 27 000 ton svarer til ca. 40 % af det samlede EU-forbrug i NUP.
3.2.3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(81)
For så vidt angår udviklingen af de vigtigste markeder for brugerindustrien på verdensplan, jf. betragtning 65, er EU-markedet et af de største markeder for rørfittings, og der findes ingen oplysninger, som tyder på, at efterspørgslen på disse markeder vil falde eller stige i betydelig grad i de kommende år.
(82)
Undersøgelsen har vist, at EU-producenternes priser ved salg på EU-markedet er højere end de malaysiske priser ved eksport til andre eksportmarkeder, især det amerikanske marked. Den gennemsnitlige markedspris på EU-markedet er på 2 600 EUR pr. ton, hvorimod statistikker fra USA viser, at den gennemsnitlige pris ved import fra Malaysia til USA er på 1 600 EUR pr. ton. Dermed vil EU-markedet være et attraktivt marked for de malaysiske eksportører, hvis foranstaltningerne ophæves. Dette er særdeles relevant i betragtning af den malaysiske uudnyttede kapacitet, men der mindes også om, at i øjeblikket ledes 87 % af den malaysiske eksport til USA, hvor de malaysiske eksporterende producenter sælger til meget lavere priser.
3.2.3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(83)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der vil forekomme fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Det malaysiske salg af rørfittings til USA blev konstateret eksporteret til dumpingpriser med dumpingmargener på 57,7 %.
(84)
Desuden er Malaysias uudnyttede kapacitet væsentlig set i forhold til EU-forbruget i NUP. I betragtning af prisniveauet i Unionen vil denne uudnyttede kapacitet sandsynligvis blive anvendt i det mindste delvist til eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. Det kan også forventes, at en god del af eksporten til USA i så fald vil blive omdirigeret til EU-markedet som følge af de gældende priser på EU-markedet sammenliget med priserne i USA.
3.3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(85)
På baggrund af ovenstående, dvs. de høje dumpingmargener, den enorme uudnyttede kapacitet i de pågældende lande samt deres store eksportkapaciteter og EU-markedets tiltrækningskraft, kan det konkluderes, at dumpingimporten fra Republikken Korea og Malaysia til Unionen vil blive genoptaget, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
4.1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(86)
EU-erhvervsgrenen blev ikke udsat for nogen gennemgribende strukturelle ændringer i forhold til situationen som beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 1001/2008, der er nævnt ovenfor i betragtning 3. Samme vare fremstilledes af 22 kendte producenter i Unionen i NUP. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(87)
Den samlede EU-produktion i NUP blev fastsat til ca. 57 736 ton. Kommissionen fastsatte dette tal på grundlag af alle foreliggende faktiske oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder de kontrollerede oplysninger fra de stikprøveudtagne virksomheder og de oplysninger, der er fremlagt af ansøgeren.
(88)
De stikprøveudvalgte virksomheder/gruppe af virksomheder i forbindelse med undersøgelsen tegner sig for 49 % af EU-produktionen og for 45 % af EU-salget (se betragtning 15 ovenfor). Oplysningerne fra stikprøven er således repræsentative for EU-erhvervsgrenens situation.
4.2. EU-forbruget
(89)
Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af i) mængden af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet baseret på oplysninger fra ansøgeren og ii) importen fra tredjelande baseret på databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.
(90)
EU-forbruget udviklede sig således:
Tabel 1
EU-forbrug (ton)
2010
2011
2012
NUP
Samlet EU-forbrug
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeks (2010 = 100)
100
112
106
108
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6
(91)
I 2011 steg forbruget med 12 % i forhold til niveauet i 2010. Det faldt igen i 2012, men lå over niveauet i 2010 (en stigning på 6 %). Mellem 2010 og NUP steg forbruget i Unionen med 8 %.
4.3. Import fra de pågældende lande
4.3.1. Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande
Republikken Korea
(92)
Kommissionen fastslog importmængden på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Importens markedsandel blev fastsat på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og oplysninger fra ansøgeren.
(93)
Importen til Unionen fra Republikken Korea udviklede sig, som følger:
Tabel 2
Importmængde (ton) og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra Republikken Korea (ton)
301
208
204
18
Indeks
100
69
68
6
Markedsandel
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeks
100
62
64
6
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6
(94)
I den betragtede periode var importmængden fra Republikken Korea meget lille i forhold til det samlede EU-forbrug. I NUP faldt mængden yderligere til 18 ton. Importniveauet har været på dette lave niveau siden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i 2002 og kan således antages at være forårsaget af de gældende antidumpingforanstaltninger.
Malaysia
(95)
Kommissionen fastslog importmængden på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Importens markedsandel blev fastsat på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og oplysninger fra ansøgeren.
(96)
Importen til Unionen fra Malaysia udviklede sig således:
Tabel 3
Importmængde (ton) og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra Malaysia (ton)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeks
100
0
1
1
Markedsandel
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeks
100
0
1
1
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6
(97)
I den betragtede periode var importmængden fra Malaysia meget lille i forhold til det samlede EU-forbrug. Den højeste (men dog stadig meget lave) mængde blev importeret i 2010 (19,4 ton), men siden 2010 er importen stort set ophørt. Importniveauerne har svinget siden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i 2002, men de er aldrig nået op på niveauet fra før foranstaltningernes indførelse. Det kan således antages, at de meget lave importniveauer, der har eksisteret siden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i 2002, er resultatet af de gældende antidumpingforanstaltninger.
4.3.2. Priser på importen fra de pågældende lande og prisunderbud
Republikken Korea
(98)
I NUP lå den meget lave import til Unionen fra den virksomhed, der har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen (TK Corporation) væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser på cif-niveau. Som anført i betragtning 32 herskede der imidlertid tvivl om, hvorvidt disse varer rent faktisk kom ind på EU's toldområde.
(99)
Ikke desto mindre er den samlede import fra Korea til Unionen meget lav - jf. betragtning 32, da den kun udgør 0,03 % af EU's markedsandel (jf. tabel 2 ovenfor). I betragtning af den meget begrænsede import fra Republikken Korea til Unionen og i betragtning af de mange forskellige varetyper kan priserne på denne import ikke anvendes til at fastslå prisunderbuddet.
(100)
Derfor anvendte Kommissionen de eksportpriser fra Korea til USA og til andre lande som en indikator for at fastslå, hvad underbuddet ville have været, hvis koreanske virksomheder solgte til disse priser til Unionen.
(101)
Da eksporten på verdensplan fra TK Corporation udgjorde ca. 25 % - 40 % af al eksport af rørfittings fra Republikken Korea, ansås dette salg for repræsentativt for det koreanske eksportsalg. Disse priser blev derfor anvendt til sammenligning. Kommissionen justerede eksportpriserne opad for at tage hensyn til told og gebyr for lastning og håndtering.
(102)
Den således konstaterede underbudsmargen er på 17 % for salg til USA og 10 % for salg på verdensplan.
Malaysia
(103)
Der var ingen virksomheder i Malaysia, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Baseret på oplysninger fra statistikkerne i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, var importen til Unionen ubetydelig i NUP (jf. tabel 3 ovenfor). I betragtning af den meget begrænsede import fra Malaysia og i betragtning af de mange forskellige varetyper kan priserne på denne import ikke anvendes til at fastslå prisunderbuddet.
(104)
Kommissionen har derfor konstateret prisunderbud ved hjælp af samme metode som i den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. ved at sammenligne eksportpriserne fra Malaysia til USA med salgspriserne på EU-markedet. Kommissionen justerede eksportprisen for at tage hensyn til udgifterne til told, lastning og håndtering.
(105)
Den således konstaterede underbudsmargen er på 34 % for salg til USA. Kommissionen sammenlignede også salgspriserne fra Malaysia til andre lande, og underbudsmargenen for dette salg var på 28 %.
4.3.3. Import fra tredjelande
(106)
Følgende tabel viser udviklingen i importen til Unionen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 4
Import fra tredjelande
Land
2010
2011
2012
NUP
Folkerepublikken Kina
Mængde i ton
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeks
100
104
122
117
Markedsandel
10 %
9 %
12 %
11 %
Gennemsnitspris
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeks
100
112
137
127
Andre tredjelande
Mængde i ton
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeks
100
111
100
103
Markedsandel
21 %
21 %
20 %
20 %
Gennemsnitspris
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeks
100
108
112
114
I alt - alle andre tredjelande undtagen de pågældende lande
Mængde i ton
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeks
100
109
107
108
Markedsandel
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Gennemsnits-pris
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeks
100
110
115
115
Kilde: databasen i henhold til artikel 14, stk. 6
(107)
Markedsandelen for import med oprindelse i andre tredjelande end de pågældende lande nåede op på 31 % af det samlede EU-forbrug i NUP. Den største markedsandel er repræsenteret ved importen fra Folkerepublikken Kina - 11 % af det samlede EU-forbrug. Andre betydelige importmængder i NUP kom fra Thailand (4 % af EU-markedet), Vietnam (3 % af EU-markedet) og Saudi-Arabien (fra ingen import i 2010 til en markedsandel på 4 % i NUP).
(108)
De priser, hvortil disse varer blev importeret til Unionen, var forholdsvis lave sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, navnlig importen fra Folkerepublikken Kina. Selv med en antidumpingtold på 58,6 % på importen fra Folkerepublikken Kina var gennemsnitsprisen for kinesisk import lavere end Unionens hjemmemarkedspris (jf. tabel 4 ovenfor).
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.4.1. Generelle bemærkninger
(109)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode.
(110)
I forbindelse med skadesanalysen sondrede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og ud fra statistikker. Oplysningerne vedrører alle kendte EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. Oplysningerne vedrører EU-producenterne i stikprøven. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(111)
De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.
(112)
De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. Tal vedrørende de mikroøkonomiske indikatorer er baseret på kontrollerede data fra de to virksomheder eller grupper af virksomheder, der indgik i stikprøven. Disse oplysninger er derfor kun fremlagt i indekseret form eller i form af intervaller for at sikre, at den fortrolige karakter bevares.
4.4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(113)
Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionsmængde (ton)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeks
100
110
116
120
Produktionskapacitet (ton)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeks
100
100,3
100,3
100,3
Kapacitetsudnyttelse
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeks
100
110
116
120
Kilde: Anmodningen
(114)
Produktionsmængden steg med 20 % i den betragtede periode. Da EU-forbruget kun steg med 8 % i samme periode, blev den resterende del af produktionen eksporteret.
(115)
Kapacitetsudnyttelsen i NUP synes at være lav (32 % i NUP). Den indberettede kapacitet, der er vist i ovenstående tabel, var baseret på den teoretiske maksimale kapacitet på grundlag af 3 skiftehold om dagen, 6 dage om ugen i 48 uger om året i overensstemmelse med standardpraksis for denne bestemte erhvervsgren og den i tidligere procedurer anvendte metode. Men i realiteten anvender erhvervsgrenen kun 2 skiftehold om dagen, 5 dage om ugen i 48 uger om året. Den indberettede kapacitet afspejler således ikke nødvendigvis nøjagtigt den faktiske kapacitet i NUP.
(116)
Kapacitetsudnyttelsen gik let frem i den betragtede periode. Stigningen på 20 % i kapacitetsudnyttelsen afspejler stigningen i produktionsmængden i den betragtede periode.
4.4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(117)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 6
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde på EU-markedet (ton)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeks
100
114
105
109
Markedsandel
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeks
100
101
99
100
Kilde: Anmodningen
(118)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg med 14 % i 2011 i forhold til de mængder, der blev solgt i 2010. Salgsmængden faldt derefter til 41 350 ton, hvilket er en stigning på 9 % i den betragtede periode.
(119)
EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev mere eller mindre stabil i den betragtede periode.
4.4.2.3. Vækst
(120)
I overensstemmelse med den moderate vækst i EU-forbruget i den betragtede periode (+ 8 %) steg EU-producenternes salg med 9 %.
4.4.2.4. Beskæftigelse og produktivitet
(121)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode, som følger:
Tabel 7
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte
1 064
1 022
979
957
Indeks
100
96
92
90
Produktivitet (enhed/ansat)
45
52
57
60
Indeks
100
114
126
134
Kilde: Anmodningen
(122)
I den betragtede periode faldt antallet af ansatte gradvis med 10 %. Som følge heraf og tilsammen med produktionsstigningen steg produktiviteten hos EU-producenternes arbejdsstyrke, målt som produktion (ton) pr. ansat pr. år, med 34 % mellem 2010 og NUP.
4.4.3. Mikroøkonomiske indikatorer
4.4.3.1. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(123)
De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8
Salgspriser i Unionen
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen på det samlede marked (EUR/ton)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indeks
100
100
98
94
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indeks
100
94
97
94
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven
(124)
I den betragtede periode faldt salgspriserne i Unionen med 6 %. Mens priserne forblev forholdsvis stabile mellem 2010 og 2012, fandt det største fald sted mellem 2011 og NUP.
(125)
Da de faste omkostninger udgjorde en betydelig del af produktionsomkostningerne, medførte produktionsstigningen på 20 % i NUP et fald i produktionsomkostningerne pr. enhed. Den gennemsnitlige enhedssalgspris faldt tilsvarende.
4.4.3.2. Arbejdskraftomkostninger
(126)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode, som følger:
Tabel 9
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitsløn pr. ansat (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indeks
100
107
108
110
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven
(127)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat fulgte en stigende tendens i den betragtede periode. Mellem 2010 og NUP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 10 %.
4.4.3.3. Lagerbeholdninger
(128)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 10
Lagerbeholdninger
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre (i ton)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indeks
100
93
104
111
Slutlagre i procent af produktionen
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indeks
100
79
83
87
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven
(129)
Slutlagrene faldt først i 2011 med 7 % i forhold til 2010 og steg derefter med 11 % i NUP i forhold til 2010. I forhold til produktionsniveauet faldt slutlagrene med 13 % mellem 2010 og NUP.
4.4.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(130)
Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet for EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 11
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeks
100
118
151
133
Likviditet (EUR) (indeks)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investeringer (EUR) (indeks)
100
115
112
105
Investeringsafkast
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeks
100
81
64
80
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven
(131)
Kommissionen fastlagde rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(132)
I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen betydelige tab. Erhvervsgrenen registrerede i 2010 et tab på - 20 %/- 15 %. Mellem 2010 og NUP faldt tabene med 33 %, men resultatet var stadig negativt i NUP, nemlig - 14 %/- 9 %. Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten var positiv i 2010. Den faldt brat i 2011 og nåede negative værdier og forblev negativ i NUP.
(133)
Investeringerne fulgte en stigende tendens. I forhold til 2010 steg de med 15 % i 2011 og med 12 % i 2012 og forblev 5 % over 2010-niveauet i NUP.
(134)
Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det var på - 25 %/- 20 % i 2010 og faldt derefter til ca. - 45 %/- 40 %, hvor det forblev i NUP.
4.4.3.5. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(135)
Da importen fra de pågældende lande faldt betydeligt og var ubetydelig i den betragtede periode (jf. tabel 2 og 3 ovenfor), kan dumpingmargenens størrelse ikke vurderes. I lyset af den evaluering, der er omhandlet nedenfor i betragtning 136-144, blev det dog konstateret, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt i en udsat og sårbar situation.
4.5. Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation
(136)
I forordning (EF) nr. 1001/2008 konkluderede Rådet, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af den pågældende vare fra Republikken Korea og Malaysia, der indførtes i 2002, kun førte til en delvis genrejsning af EU-erhvervsgrenen. Den (positive) udvikling i den betragtede periode i den tidligere fornyede undersøgelse (januar 2002-juni 2007) af skadesindikatorerne kunne i høj grad tilskrives den kraftige stigning i efterspørgslen i 2007 og i 2008.
(137)
Efter 2008 forværredes EU-erhvervsgrenens situation dog betydeligt (i forhold til situationen i 2007 og 2008). Denne udvikling skyldtes i vid udstrækning faldet i efterspørgslen efter 2008.
(138)
Nogle indikatorer har vist en positiv udvikling siden 2010. Mellem 2010 og NUP steg EU-produktionen f.eks. med 20 %. Denne stigning skyldtes til dels stigningen i EU-forbruget, som steg med 8 % i samme periode. Produktionsstigningen førte til en bedre kapacitetsudnyttelse, der øgedes med mere end 20 %. EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 9 %, hvilket svarer til stigningen i EU-forbruget, mens markedsandelen for EU-virksomheder forblev den samme. Som følge af en nedgang i antallet af ansatte med 10 % steg produktiviteten også (med 34 %).
(139)
Kapacitetsudnyttelsen var dog lav. Det skyldes til dels, at det var planlagt, at den eksisterende infrastruktur skulle anvendes med 3 skiftehold pr. dag, 6 dage pr. uge, og den maksimale kapacitet blev beregnet i overensstemmelse hermed. I den betragtede periode arbejdede EU-erhvervsgrenen imidlertid kun i to skift pr. dag, 5 dage pr. uge.
(140)
Da de faste omkostninger udgjorde en betydelig del af produktionsomkostningerne, havde EU-erhvervsgrenen store tab i den betragtede periode. Trods forbedringen på 30 % i de finansielle resultater mellem 2010 og NUP var tabene stadig betydelige i NUP (tab på mellem - 14 % og - 9 %).
(141)
Disse store tab sammen med den betydelige negative likviditet er vigtige indikatorer, der illustrerer den sårbare situation, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenen.
(142)
Det skal bemærkes, at det i Rådets forordning (EU) nr. 78/2013, hvorved der blev indført antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Rusland og Tyrkiet, blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en skadevoldende og vanskelig økonomisk situation. Den periode, som var genstand for denne procedure, gik fra januar 2008 til september 2011 og overlapper delvist den betragtede periode i den nuværende undersøgelse (14).
(143)
De foranstaltninger, der er vedtaget i ovennævnte forordning, synes at have haft en positiv virkning, da en række skadesindikatorer (f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, rentabilitet, produktivitet og forbrug) viser en positiv tendens. Den nuværende undersøgelse har imidlertid vist, at EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud har genrejst sig efter den tidligere dumping.
(144)
Derfor konkluderer Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens situation stadig er sårbar og i nogle sammenhænge langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig helt efter den skade, der var blevet konstateret i de foregående undersøgelser.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
5.1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(145)
I betragtning 85 konkluderede Kommissionen, at ophævelsen af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til fornyet dumpingimport fra de pågældende lande.
(146)
Undersøgelsen har vist, at EU-erhvervsgrenens situation er sårbar. Selv om situationen forbedredes en anelse i NUP, opnåede EU-erhvervsgrenen ikke på noget tidspunkt en fortjeneste i den betragtede periode.
(147)
Derfor vil enhver fornyet dumpingimport fra de pågældende lande yderligere forværre EU-erhvervsgrenens vanskelige situation. Denne import formodes at ville overtage den markedsandel, som EU-erhvervsgrenen har haft på EU-markedet. Dette vil føre til en endnu lavere kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen, hvilket er et af de afgørende elementer, der bidrager til de negative resultater hos EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode.
(148)
Enhver fornyet dumpingimport vil medføre et endnu voldsommere pristryk på EU-erhvervsgrenen og dermed bidrage til en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens finansielle resultater.
(149)
Kommissionen konkluderer derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Republikken Korea og Malaysia sandsynligvis vil føre til fornyet dumpingimport fra disse lande, hvilket vil resultere i et pres i nedadgående retning på EU-erhvervsgrenens priser, salgsmængder og markedsandel og i en forværring af dens økonomiske situation. En ophævelse af foranstaltningerne over for Republikken Korea og Malaysia vil derfor sandsynligvis føre til fornyet skade på grund af den forventede forværring af den allerede skrøbelige økonomiske situation, som det er blevet konstateret, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i.
6. UNIONENS INTERESSER
(150)
Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 21, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Republikken Korea og Malaysia ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, grossisternes og brugernes interesser.
(151)
Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(152)
I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse, og foranstaltningerne har været i kraft siden 2002, giver analysen således mulighed for at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(153)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om fornyet dumping og sandsynligheden for fornyet skade var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(154)
Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger forhindrede dumpingimport i at komme ind på EU-markedet, befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en udsat situation som bekræftet af de negative tendenser, der gør sig gældende for visse centrale skadesindikatorer.
(155)
Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det sandsynligt, at den forventede tilstrømning af store mængder dumpingimport fra de pågældende lande ville forårsage fornyet skade. Denne tilstrømning ville sandsynligvis bl.a. forårsage tab af markedsandele, faldende salgspriser, faldende kapacitetsudnyttelse og generelt en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(156)
Kommissionen konkluderer således, at det ikke vil være i strid med EU-erhvervsgrenens interesser, at antidumpingforanstaltningerne over for Republikken Korea og Malaysia opretholdes.
6.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere
(157)
I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have alvorlige negative virkninger for importørernes og brugernes situation i Unionen. Ingen importører eller brugere samarbejdede i forbindelse med den nuværende undersøgelse. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede disse grupper, kan det konkluderes, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørerne og brugerne i Unionen.
6.3. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(158)
På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af rørfittings med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia.
7. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(159)
Det følger af ovenstående betragtninger, at i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse rørfittings med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia opretholdes.
(160)
Som det fremgår af denne undersøgelse, forbedres EU-erhvervsgrenens globale situation dog gradvist, og indførelsen i 2013 af de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen fra Rusland og Tyrkiet af samme vare (se betragtning 5) synes at have haft en yderligere positiv virkning på EU-erhvervsgrenens situation, jf. betragtning 143. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det følgelig vurderet, at en kortere periode end 5 år kunne være tilstrækkeligt til at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning.
(161)
Desuden kan EU-erhvervsgrenens situation og skadesanalysen ikke vurderes ved kun at betragte den (potentielle) import af den pågældende vare fra Republikken Korea og Malaysia - EU-erhvervsgrenens situation påvirkes af anden import og af foranstaltningerne over for denne import, som f.eks. de ovennævnte foranstaltninger over for Rusland og Tyrkiet.
(162)
Det konkluderes derfor, at i lyset af de specifikke omstændigheder i denne sag bør foranstaltningerne undtagelsesvis ikke forlænges for den fulde femårige periode, jf. grundforordningen, men de bør udløbe samtidig med de endelige foranstaltninger over for importen fra Tyrkiet og Rusland i særdeleshed. En sådan tilpasning af foranstaltningernes varighed ville også muliggøre en omfattende og sammenhængende undersøgelse af virkningerne af en eventuel dumpingpraksis på EU-erhvervsgrenen, hvis en sådan undersøgelse skulle blive nødvendig i fremtiden.
(163)
De gældende foranstaltninger over for importen af rørfittings fra Rusland og Tyrkiet udløber den 29. januar 2018. I overensstemmelse hermed bør de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af rørfittings med oprindelse i Korea og Malaysia derfor tilpasses og udløbe på samme dato.
(164)
Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union er enig i, at den foreslåede udløbsdato ville give mulighed for en fælles fornyet undersøgelse i fremtiden, hvis dette skulle ønskes, og derigennem en grundig dumping- og skadesanalyse, der omfatter importen fra flere lande. De hævdede imidlertid, at efter den nuværende undersøgelsesperiode er den samlede import fra alle lande af den pågældende vare steget kraftigt, mens gennemsnitsprisen for denne import er faldet stærkt. Denne udvikling efter NUP har angiveligt ført til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation, og betingelserne for at indføre en endelig antidumpingtold i en periode på mindre end fem år er således ikke længere til stede.
(165)
Kommissionen bemærker, at den påståede udvikling efter NUP (dvs. øget import til lavere priser) er baseret på offentligt tilgængelige Eurostatdata, der omfatter varetyper, som ikke er dækket af den nuværende undersøgelse. Importstatistikker fra perioden efter NUP, som er til rådighed for Kommissionen, og som kun vedrører den pågældende vare, viser imidlertid, at importen er faldet med 10-15 % i perioden efter NUP, selv om den gennemsnitlige pris på denne import også er faldet (15-20 %). Kommissionen mener, at udviklingen efter NUP af importen af den pågældende vare i mangel af enhver anden dokumentation vedrørende EU-erhvervsgrenens situation ikke medfører, at Kommissionens konklusioner om en passende frist for indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger er ugyldige (jf. betragtning 160-163). Denne påstand afvises derfor.
(166)
I overensstemmelse hermed og i lyset af konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping og skade følger det, at de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af rørfittings med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia, opretholdt ved Rådets forordning (EF) nr. 1001/2008, senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 363/2010, bør opretholdes indtil den 29. januar 2018.
(167)
Udvalget, der er nedsat i medfør af grundforordningens artikel 15, stk. 1, afgav ingen udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (Taric-kode 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 og 7307998098).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de under stk. 1 beskrevne varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats (%)
Taric-kode
Malaysia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Alle andre virksomheder
75,0
A999
Republikken Korea
Alle virksomheder
44,0
-
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den udløber den 29. januar 2018.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2014.
A BIZOTTSÁG 1283/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 2.)
a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Koreai Köztársaságból és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes csőszerelvények (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1514/2002/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vezette be.
(2)
A Malajzia vonatkozásában hatályos dömpingellenes vám 75 % az Anggerik Laksana Sdn Bhd és a Pantech Steel Industries Sdn Bhd vállalatok kivételével, melyek esetében a dömpingellenes vám mértéke 59,2 %, illetve 49,9 %. A Koreai Köztársaságra vonatkozó dömpingellenes vám 44 % az összes vállalat esetében.
(3)
Az eredeti intézkedéseket a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel (3) módosított 1001/2008/EK tanácsi rendelet (4) fenntartotta (a továbbiakban: a hatályos intézkedések).
1.2. Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések
(4)
A szóban forgó eljáráson kívül jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban az érintett termék Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó exportjára (5) vonatkozóan is. A Kínából származó érintett termékkel kapcsolatos intézkedéseket kiterjesztették a Tajvanból (6), Indonéziában (7), Srí Lankán (8) és a Fülöp-szigeteken (9) feladott ugyanezen termék behozatalára is. A Bizottság 2014. szeptember 3-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó és Tajvan, Indonézia, Srí Lanka és a Fülöp-szigetek vonatkozásában kiterjesztett behozatalát illetően. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (10) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Thaiföldről származó exportra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztették.
(5)
2013 januárjában intézkedéseket vezettek be az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára (11).
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. február 8-án értesítést tett közzé a Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó érintett termékre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (12).
(7)
A Bizottsághoz 2013. június 26-án kérelem érkezett, amelyben az említett intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását kérték az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint.
(8)
A kérelmet a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az érintett termék uniós előállításának több mint 40 %-át képviselő gyártók nevében.
(9)
A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
(10)
A Bizottság 2013. október 15-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (13) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
1.4. Érdekelt felek
(11)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról külön értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, a felhasználókat és importőröket, a Koreai Köztársaság és Malajzia exportáló gyártóit, valamint a koreai és malajziai hatóságokat, továbbá felkérte őket az együttműködésre.
(12)
Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.
1.4.1. Mintavétel
(13)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az uniós gyártók, az importőrök és a koreai exportáló gyártók körében.
a) Mintavétel az uniós gyártók körében
(14)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A minta kiválasztása a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti uniós előállításának és értékesítésének volumene alapján történt, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett, és abba négy uniós gyártó vagy uniós gyártók csoportja (öt önálló vállalat) került Németországból, Franciaországból, Olaszországból, Romániából és Ausztriából. Észrevételek nem érkeztek, és az ideiglenesen kiválasztott vállalatok kerültek be a végleges mintába is.
(15)
Ugyanakkor az eljárás megindítását követően a Bizottságnak együttműködés hiányában két uniós gyártót ki kellett zárnia a mintából. A fennmaradó két vállalat/vállalatcsoport (három önálló vállalat) az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviseli, továbbá három különböző országban rendelkezik előállító létesítményekkel. Ezért a módosított minta továbbra is reprezentatívnak minősült az uniós gazdasági ágazat tekintetében.
b) Mintavétel az importőrök körében
(16)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A vizsgálat során azonban egyetlen importőr sem működött együtt.
c) Mintavétel a Koreai Köztársaság exportáló gyártói körében
(17)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes koreai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenkívül a Bizottság felkérte a Koreai Köztársaság Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
(18)
Két koreai exportáló gyártó benyújtotta a kért információkat, de csak az egyikük vállalta az együttműködést és a mintában való részételt. Ezért az a döntés született, hogy a koreai exportáló gyártók körében nem szükséges a mintavétel.
d) Malajziai exportáló gyártók
(19)
Az ismert malajziai exportáló gyártók alacsony számára tekintettel a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben esetükben nem irányzott elő mintavételt.
(20)
A Bizottság felkérte az összes exportáló gyártót, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek. Ezenkívül a Bizottság felkérte Malajzia Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
1.4.2. Kitöltött kérdőívek
(21)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett összes uniós vállalatnak, az együttműködő koreai vállalatnak, valamint az összes ismert malajziai exportáló gyártónak.
(22)
Egy uniós gyártó nem töltötte ki a kérdőívet, egy másik uniós gyártó pedig csak részleges választ nyújtott be, és nem válaszolt a hiánypótlást kérő levélre. E két uniós gyártót végül ki kellett zárni a mintából (lásd a (15) preambulumbekezdést). Egy koreai exportáló gyártó töltötte ki a kérdőívet. Egyetlen malajziai exportáló gyártó sem töltötte ki a kérdőívet.
1.4.3. Ellenőrző látogatások
(23)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa, a dömping és az abból eredő kár milyen valószínűséggel ismétlődhet meg, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése mennyiben lenne ellentétes az uniós érdekkel. Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austria és a vele kapcsolatban álló Siekman Fittings, Lohne, Németország,
-
Vallourec Fittings S.A., Franciaország.
Koreai köztársasági exportáló gyártók:
-
TK Corporation, Puszan.
1.5. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(24)
A dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(25)
A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.6. Nyilvánosságra hozatal
(26)
2014. szeptember 12-én a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartását tervezte, és felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A Bizottság fontolóra vette és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(27)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(28)
A felülvizsgálat megerősítette, hogy - az eredeti vizsgálathoz hasonlóan - az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy az uniós és/vagy más exportpiacokra exportált érintett termék azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel, valamint rendeltetéssel rendelkezik, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban értékesített termékek.
(29)
A Bizottság úgy döntött, hogy ezért a szóban forgó termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termék.
3. A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(30)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az érintett országokból folytatott dömping megismétlődésével járna-e.
3.1. Koreai Köztársaság
3.1.1. Előzetes megjegyzések
(31)
Az érintett termék egyik legnagyobb koreai gyártója, a TK Corporation együttműködött a vizsgálatban. Ez az együttműködő vállalat az érintett termék koreai exportjának 25-40 %-át végezte (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). A TK Corporation megküldte a Bizottságnak a kitöltött kérdőívet, a belföldi és exportértékesítésre, valamint az előállítási költségekre vonatkozó adatokkal együtt. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy tekintettel az érintett termék koreai exportjában való részesedésére e vállalat adatai alapul szolgálhatnak a felülvizsgálati időszakban folytatott koreai dömping elemzéséhez és a megismétlődés valószínűségére vonatkozó elemzés egyes részeihez. A TK Corporation válaszát ellenőrzésnek vetették alá.
3.1.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(32)
Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű (50 tonnánál kevesebb) volt a felülvizsgálati időszakban. Az értékesítés egy részét az egyetlen együttműködő exportáló gyártó, a TK Corporation végezte. Egyértelmű volt, hogy a szóban forgó mennyiségek nem voltak reprezentatívak, hiszen a TK Corporation általi előállítás kevesebb mint 0,1 %-át tették ki. Ezenkívül nem derült ki egyértelműen, hogy a TK Corporation által végzett behozatal után fizettek-e dömpingellenes vámot, ami megkérdőjelezi, hogy e behozatalok egyáltalán beléptek-e az Unió vámterületére. Ezenfelül a szóban forgó értékesítésre három olyan konkrét projekttel összefüggésben került sor, amelyeknek saját előírásai voltak a szerelvényekre (ennélfogva nem jellemző értékesítésről van szó), valamint az értékesítés során a terméket más (főként rozsdamentes acél) szerelvényekkel egy „csomagban” kínálták. A fenti okokból kifolyólag az érintett terméknek a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós behozatala alapján nem lehetett érdemi elemzést végezni a dömpinggel kapcsolatban.
(33)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation beadványában kifejtette, hogy a Bizottságnak a dömping elemzését az alábbi okok miatt a vállalat uniós exportértékesítésére kellett volna alapoznia: i. a vállalat Unióba irányuló exportértékesítése a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékű és így reprezentatív volt, hiszen az „a hatályos vámok ellenére nem kevesebb mint 282 önálló tranzakcióból álló, 26 számlát foglalt magában”; ii. a dömpingellenes vám megfizetésével kapcsolatos egyértelműség hiányában egyes (egy offshore projekt számára történő) értékesítések nem képeznék dömpingellenes vám tárgyát, míg más, a felülvizsgálati időszakban megvalósult értékesítések esetében a termékek helytelen besorolása miatt az importőrök nem mindig fizettek dömpingellenes vámot, hiszen nem voltak tudatában annak, hogy dömpingellenes vámok vannak érvényben. Azóta az importőröket értesítették a hibáról, és azok visszamenőlegesen befizették a szóban forgó dömpingellenes vámokat; valamint iii. az Unióba irányuló exportértesítés a szokásos feltételek mellett zajlott, hiszen nem alkalmaztak rövidebb szállítási határidőket, és az árak nem estek keresztkompenzációs elbánás alá.
(34)
A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az észrevételeket. A TK Corporation nem vonta kétségbe az Unióba irányuló exportértékesítésének (abszolút értékben vett és a hasonló terméknek a vállalat általi teljes előállításához viszonyított) alacsony szintjét (kevesebb mint 0,1 %). A Bizottság fenntartja azon álláspontját, hogy egy ilyen - relatív és abszolút értékben is - kicsi volumen nem minősül reprezentatívnak.
(35)
Emellett a rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján a Bizottság nem tudott bizonyosságot szerezni arról, hogy a TK Corporation végül mely állítólagos uniós értékesítései esetében volt helyes a termékbesorolás és került sor a behozatalra, továbbá azt az állítást sem sikerült ellenőrizni, hogy az árak nem képezték keresztkompenzáció tárgyát. Ezért ezt az állítást nem lehetett elfogadni, mivel az ezeket alátámasztó dokumentumokat csak az ellenőrző látogatást követően bocsátották rendelkezésre. Mindenesetre mindkét kérdés esetében elmondható, hogy a (34) preambulumbekezdés szerinti elemzés következtetésére tekintettel a Bizottságnak nem kell végső megállapítást tennie, hiszen még a TK Corporation teljes bejelentett uniós értékesítési volumene sem minősíthető kellően reprezentatívnak.
(36)
A Bizottság ezért megerősíti, hogy a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós értékesítés nem használható fel érdemi dömpingelemzésre a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében.
3.1.3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(37)
A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a koreai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.
3.1.3.1. Export Koreából más célpiacokra
(38)
Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatalának kis volumene, valamint a szóban forgó értékesítéseknél alkalmazott árak megbízhatóságának a hiánya (lásd a (32)-(36) preambulumbekezdést) miatt a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az érintett termék Koreából más országokba történő értékesítésének adatait kell felhasználni annak értékeléséhez, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén mi lesz az Unióba irányuló exportárak valószínűsíthető jövőbeni szintje.
(39)
A Bizottság azt tartotta megfelelőnek, hogy elsőként az Egyesült Államokba irányuló koreai értékesítéseket elemezze, mivel szemben minden más koreai exportcélpiaccal a szóban forgó piac mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, és alacsonyak a behozatali vámtarifák, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül általában véve az Egyesült Államok Korea és a TK Corporation legfőbb exportcélpiaca.
(40)
A vizsgálat során emellett megvizsgálták az érintett termék egyéb koreai exportértékesítéseit is.
(41)
Dömpingszámításokat végeztek az Egyesült Államokban és minden más exportcélpiacon realizált értékesítést illetően (az Uniót kivéve a (32)-(36) preambulumbekezdésben említett okok miatt).
a) Rendes érték
(42)
Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a TK Corporation vonatkozásában meghatározott rendes érték - amennyiben lehetséges volt - a belföldi piacán a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult.
(43)
A fenti módszertannak meg nem felelő terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(44)
Ehhez a TK Corporation általi előállításnak a - kérdőívre adott válaszban megadott - tényleges költségét vették alapul, azaz - összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével - a gyártás tényleges költségéhez hozzászámították a tényleges SGA-költségeket és a nyereséget.
b) Exportár
(45)
Ahogy az a (32)-(36) preambulumbekezdésben is szerepel, a dömpingszámításhoz nem lehetett alapul venni a TK Corporation uniós piacon történő értékesítéseit, és így az exportárak meghatározása a vállalat harmadik országbeli piacokra irányuló exportjain alapult.
(46)
Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a TK Corporation által a más országok esetében alkalmazott exportárat gyártelepi szintre igazították, figyelembe véve - indokolt esetben - többek között a fuvarozás költségeit, valamint a vámokat és adókat.
c) Összehasonlítás és kiigazítások
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.
(48)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni fuvarozási, a biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket illetően.
(49)
Az érintett termék különböző típusai közötti különbségtétel érdekében a termékkód eredeti módszertana 11 számjegyből álló rendszert alkalmazott az egyes terméktípusok jelölésére. A dömpingszámításokat egy némileg egyszerűsített, 7 számjegyből álló termékkódstruktúra használatával végezték el. Az egyes specifikációkra vonatkozó szabványokkal és az anyagosztállyal kapcsolatos mezők helyett egy egyszerűsített kritériumot használtak, amely a szénacélból és az ötvözött acélból készült termékek megkülönböztetését szolgálta. Erre azért volt szükség, mert bebizonyosodott, hogy az alkalmazott szabványelőírások (pl. ANSI vagy EN) között kis eltérés volt, és az anyagosztályozási rendszerek követték az alkalmazott szabványt. Következésképpen az egyszerűsített rendszer anélkül növelte több ezer termékkód dömping(- és kár)számításánál az egyezőség szintjét, hogy torzította volna magát a számítás eredményét.
(50)
A TK Corporation arra kérte a Bizottságot, hogy az eredeti termékkódrendszert 16 számjegyűre bővítse, de az elutasította a kérelmet, mivel a használt rendszer már alkalmas volt az érintett termék hatékony kategorizálására. Meg kell jegyezni továbbá, hogy egyértelmű volt, hogy a számított dömping- (és kár)különbözetek akkor sem térnek el lényeges mértékben, ha azok 7, 11 vagy 16 számjegyen alapulnak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak.
(51)
A dömpingszámításhoz használandó volumenre vonatkozó módszer egy további számítási problémát jelentett. A TK Corporation érvelése szerint, mivel értékesítési számláin, a (potenciális) ügyfeleknek szóló árlistáin és könyvelésében a mennyiségek rögzítésére a „darab” szolgál, a számításban is azt kellene mértékegységként alkalmazni. A kérdőív tömegben kérte megadni a mennyiséget, ugyanakkor a TK Corporation egyes értékesítések esetében darabban adta meg a választ. Ezen értékesítések esetében a darabok tömegre váltását a TK Corporation végezte a hiánypótlás keretében. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tömeg használata a legmegfelelőbb módszertan, mivel:
-
Ha darabot alkalmaznak mértékegységként, az torzíthatja az egységenkénti átlagárat, mivel a darab nem adja meg a szerelvény darabonkénti tömegét, amely fontos meghatározó elem az érintett termék költsége (és így az ára) szempontjából.
-
A kárszámításhoz azért van szükség a tömegre, mivel ez az uniós gyártók által alkalmazott módszertan, és nem lenne következetes különböző módszertant használni a dömping és a kár (alákínálás) számításához.
-
Továbbá az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai az érintett termék vonatkozásában kizárólag tömeget alkalmaznak.
(52)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a számított dömpingkülönbözetek összességében nem tértek el lényeges mértékben akkor sem, ha darabon alapultak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak.
(53)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation újból azt az észrevételt tette, hogy a Bizottságnak a dömpingszámítást darab és nem tömeg alapján kellett volna elvégeznie. Az indokul hozott okok egyike az volt, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatai darabban vannak kifejezve, és így a tömegre való átváltás torzítja a dömpingkülönbözet-számításokat.
(54)
Az uniós gazdasági ágazattal való összehasonlíthatóság tekintetében a TK Corporation azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság nem végzett semmilyen kárkülönbözet-számítást, a dömpingkülönbözet esetében pedig nem kell összehasonlítást végezni az uniós gazdasági ágazat költség- és értékesítési adataival. A TK Corporation emellett úgy érvelt, hogy a tranzakciók alkalmával használt mértékegység - az uniós gazdasági ágazat esetében is - a darab, és nem a kilogramm vagy tonna lenne.
(55)
Végezetül a TK Corporation nem tartotta relevánsnak, hogy az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai tömegben vannak nyilvántartva.
(56)
A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte a fenti észrevételeket. Elsőként fontos megjegyezni, hogy a TK Corporation nem nyújtott be darabon alapuló „alternatív” dömpingszámítást. Noha azzal érvelt, hogy a darabon alapuló számítás pontosabb eredményre vezetne, annak tényleges bizonyítását elmulasztotta. A Bizottság ismételten megjegyzi, hogy a számított dömpingkülönbözetek jelentősek, és ahogy az az (52) preambulumbekezdésben is szerepel, nem volt lényeges az eltérés a tömeg, illetve a darab alapján számított dömpingkülönbözet között. Más szóval vitathatatlan, hogy a használt módszertől függetlenül nagy dömpingkülönbözetekről van szó. Ezenkívül fontos emlékeztetni arra, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatainak a darabról tömegre történő átváltását maga a TK Corporation végezte saját módszertana alapján. Emellett a honlapján rendelkezésre álló katalógus minden típusú szerelvény esetében megadja annak hozzávetőleges tömegét.
(57)
A Bizottság által ellenőrzött számlák tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat által végzett tranzakciók tömegben és darabban is ki vannak fejezve. A számlázás mellett a tömeget használják a kapacitás, az előállítási volumen és az előállítási költségek meghatározására - nemcsak az Unióban, hanem világszerte és Koreában is. Az érintett termék előállítási költségeinek a legnagyobb elemét kitevő nyersanyagok beszerzése tonnában történik. Más tényezők, így az energiafogyasztás, a munkaerő- és fuvarozási költségek számításához is a tömeget veszik alapul. Az uniós gazdasági ágazat is a vevő által vásárolt volumen (tonna) alapján határozza meg a vevőknek nyújtott év végi engedmény mértékét, nem pedig a darabszám szerint. Ezenkívül a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében alákínálási különbözeteket kellett számítani (és számítottak is - lásd a (98)-(105) preambulumbekezdést -), így az (54) preambulumbekezdésben összefoglalt állítás által sugallt azon érv, hogy a koreai és az uniós gazdasági ágazat adatait nem kell összehasonlítani, nem helytálló.
(58)
A vizsgálat céljából összegyűjtött és felhasznált világszintű statisztikák (köztük a koreai export- és uniós vámstatisztikák) kizárólag tömegben voltak kifejezve. Ezeket többek között az érintett termék Unióba és harmadik országokba irányuló koreai exportjának elemzésére használták fel. A TK Corporation részesedésének megállapítása, illetve a kitöltött kérdőívben megadott uniós értékesítési volumeneinek keresztellenőrzése céljából szükség volt a TK Corporation adatainak tömegre váltására, mivel a koreai export- és az uniós vámstatisztikákat nem lehetett volna darabokra átváltani.
(59)
Végezetül fontos megjegyezni, hogy az előző vizsgálatok (így az eredeti intézkedésekhez vezető vizsgálat és a hatályos intézkedésekhez vezető első hatályvesztési felülvizsgálat), valamint az Oroszországból és Törökországból származó ugyanezen termék legutóbbi vizsgálatai során is a tömegen alapuló módszertant használták.
(60)
A Bizottság a fentiekre tekintettel megerősíti, hogy el kell utasítani azt az állítást, miszerint a számításokhoz a darabot kell alapul venni.
d) Dömping a felülvizsgálati időszakban
(61)
A TK Corporationre így kiszámított dömpingkülönbözet az exportcélpiactól függően 46 % és 27 % volt.
3.1.3.2. Koreai előállítási kapacitás
(62)
Ami a teljes koreai előállítási és tartalékkapacitást illeti, a Bizottság a vizsgálat folyamán a TK Corporation kivételével nem kapott információt egyetlen koreai gyártótól sem. Ennek megfelelően a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint kellett eljárnia az ide vonatkozó megállapítások megtételekor, és a rendelkezésére álló információk körébe a TK Corporation által benyújtott, kizárólag rá vonatkozó ellenőrzött információk, valamint a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott országos információk tartoztak.
(63)
A Bizottság a TK Corporation által jelentett tartalékkapacitást annak rendje és módja szerint ellenőrizte. A Bizottság a TK Corporation felülvizsgálati időszakra vonatkozóan jelentett tartalékkapacitásának a teljes koreai exportvolumenben való részesedése alapján történő extrapolációjával azt számította ki, hogy a teljes koreai tartalékkapacitás legalább 15 000 tonnát tenne ki, ami a teljes uniós felhasználás mintegy 25 %-ának felel meg. A számítással kapcsolatban azonban fontos megjegyezni, hogy az előállítási kapacitáshoz viszonyított előállítási mennyiségek nagyon vállalatspecifikusak, továbbá annak ellenére, hogy a TK Corporation a hasonló termék egyik legnagyobb koreai gyártója, csak egy a sok közül, és semmi esetre sem rendelkezik erőfölénnyel. A Bizottság ezért keresztellenőrzést végzett e megállapítás és a kérelemben szereplő információk között.
(64)
A kérelemben szerepeltetett tartalékkapacitás a kérelmező által azonosított összes koreai gyártó becsült kapacitásán és előállítási adatain alapult. Az előállítási kapacitást illetően a kérelmező - a három legnagyobb gyártóra vonatkozóan - nyilvánosan elérhető adatokat használt. A többi (jóval kisebb) koreai gyártóra vonatkozóan nem volt nyilvánosan elérhető ilyen adat, ezért a kérelmező más ésszerű módszereket használt előállítási kapacitásuk becsléséhez. Továbbá a tartalékkapacitás becsléséhez megállapított egy feltételezett szintet a koreai belföldi felhasználásra, a Koreába irányuló behozatalra és a Koreából történő exportokra vonatkozóan. Mind az előállítási kapacitás, mind a tartalékkapacitás számításakor megfelelő levonásokat végzett a termékkörbe nem tartozó más terméktípusok előállításának figyelembevétele céljából. Ezen információk összessége egyértelműen teljesebbnek és meggyőzőbbnek bizonyult a (63) preambulumbekezdésben hivatkozott információkhoz képest. A Bizottsághoz nem érkeztek olyan beadványok, amelyek megcáfolták volna ezeket az adatokat. Ebből kiindulva és a rendelkezésre álló adatokat felhasználva a koreai tartalékkapacitás 119 300 tonnára becsülhető, ami önmagában kétszer akkora, mint az uniós piac mérete a felülvizsgálati időszakban.
3.1.3.3. Az uniós piac vonzereje
(65)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett terméket főként az olaj- és gáziparban, az építőiparban, valamint az energiatermeléssel, hajógyártással és ipari létesítményekkel összefüggő ágazatokban használják. A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi ezen koreai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így az érintett termék koreai belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a koreai érintett termék számára. A szóban forgó iparágak számára Koreán kívül az Unió, az Egyesült Államok, a közel-keleti országok és Délkelet-Ázsia jelenti a főbb exportpiacokat. A vizsgálat során gyűjtött információk egyike sem utal arra, hogy a kereslet a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben visszaesne vagy növekedne a következő évek során.
(66)
Az Egyesült Államokba, a közel-keleti országokba és a Délkelet-Ázsiába irányuló koreai export szintje már most is magas, ezért e piacok nem kínálnak lényeges növekedési lehetőséget a koreai ipar számára. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy 46 %-ot kitevő, jelentős mértékű dömpinget állapítottak meg az Egyesült Államokba irányuló koreai exportot illetően. Az uniós piac, amely világszinten egyike a legnagyobbaknak, így vonzó növekedési piacot kínálhat az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, mivel azt a koreai exportáló gyártók - a hatályos intézkedések miatt - eddig nem aknázták ki teljes mértékben.
(67)
Méret és piaci feltételek szempontjából az egyesült államokbeli és az uniós piac között hasonlóságok vannak. Mindkét piac esetében sok a hazai gyártó, és a behozatalok piaci részesedése jelentős mértékű. A vizsgálat feltárta, hogy az uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési ár 2 600 EUR/tonna (figyelembe véve az uniós gyártók által realizált értékesítések és az Unióba irányuló behozatal során megvalósuló értékesítések teljes volumenét). Így az átlagos uniós piaci ár nagyjából megegyezik azzal az átlagárral, amelyet a koreai exportáló gyártók az egyesült államokbeli piacon kapnak (2 700 EUR/tonna), azzal a különbséggel, hogy az Egyesült Államokban nem vonatkoznak rájuk dömpingellenes intézkedések. Ezért az Unióba irányuló koreai értékesítés jelenlegi marginális szintjét nagy valószínűséggel az érintett termékkel kapcsolatos hatályos intézkedések eredményezik. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálati időszakban az Egyesült Államok jelentette a koreai exportőrök számára a legnagyobb exportpiacot. Ez azt mutatja, hogy az Unió vonzó piac lenne a koreai exportőrök számára, és a vámok hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac várhatóan hasonlóan nagy volument vonzana, mint az egyesült államokbeli piac. A koreai érintett termék a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Egyesült Államokba irányuló teljes behozatalának 20-25 %-át tette ki, és piaci részesedése az érintett termék egyesült államokbeli teljes piacán 10 % és 15 % között volt (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). Más szóval az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a koreai gyártók a rendelkezésre álló tartalékkapacitást (lásd a (64) preambulumbekezdést) valószínűleg az uniós piacra történő újbóli belépésre irányítanák.
(68)
Ahogy az a (39) preambulumbekezdésben is szerepel, a koreai exportnak az Egyesült Államokon kívül nincsen második olyan célpiaca, amelyet megbízhatóan fel lehetne használni annak elemzéséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az uniós piac. Következésképpen várhatóan nem eredményezne megbízható átlagárakat, ha az elemzés során az Unión és az Egyesült Államokon kívüli más célpiacokra történő teljes exportértékesítést egy csoportba vennék, hiszen ezekre a (jóval kisebb) önálló piacokra mind eltérő feltételek vonatkoznak. Ugyanakkor tekintettel az elemzés - fent vázolt - korlátaira, valamint arra, hogy ezeken a „másik piacokon” a közeljövőben nem lesz jelentős növekedési potenciál, nem lehet azzal számolni, hogy ezek a piacok lényeges koreai többletbehozatalt fel tudnának majd venni.
3.1.3.4. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(69)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik. A vizsgálat rámutatott, hogy Korea az érintett termék egyesült államokbeli és harmadik országbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 46 %-os és 27 %-os dömpingkülönbözettel.
(70)
Ezenkívül a koreai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre vagy a harmadik országokból származó nagyobb behozatalokkal folytatott árversenyre használják fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének.
3.2. Malajzia
3.2.1. Előzetes megjegyzések
(71)
A malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a teljes elemzésnek a Bizottság számára más forrásból rendelkezésre álló információkon kellett alapulnia. E tekintetben és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság különféle statisztikai forrásokat is megvizsgált. Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött behozatali statisztikák (az ún. 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) biztosították a rendelkezésre álló legjobb információkat az uniós piacra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak megállapításához. Más források (pl. az Eurostat) használatára nem került sor, mivel az érintett terméket nem lehetett különválasztani az ugyancsak a 8 számjegyű kódot használó más termékektől.
3.2.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(72)
A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis azt mutatta, hogy az uniós piacra nem érkezett behozatal Malajziából. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a malajziai export esetében a felülvizsgálati időszakban nem folytatódott a dömping.
3.2.3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(73)
A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a malajziai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.
3.2.3.1. Export Malajziából más célpiacokra
(74)
Mivel az érintett terméknek nincs Malajziából az uniós piacra irányuló behozatala, a Bizottság egy másik országra vonatkozó adatokra hagyatkozott. Az Egyesült Államokat megfelelőnek találta, mivel piacának mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül az Egyesült Államok jelenti messze a legnagyobb célpiacot a malajziai export számára: a felülvizsgálati időszakban a malajziai export 87 %-a ebbe az országba irányult. Ez a megközelítés megegyezik azzal, amelyet az előző vizsgálat, illetve a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés során alkalmaztak Malajziára nézve.
a) Rendes érték
(75)
A malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiánya miatt a rendes érték - az alaprendelet 18. cikkével összhangban - a felülvizsgálati kérelemben megadott adatokon alapult, vagyis a becsült gyártási költségeken, amelyekhez - a gyártelepi költség százalékában kifejezve - 6 %-ot hozzáadtak SGA-költségek és nyereség gyanánt. A fenti százalékarány óvatos értékelésnek minősül. Mindezt az a tény is alátámasztja, hogy az eljárás során egyedül közreműködő vállalat (TK Corporation, Korea) esetében a tényleges szám jóval meghaladta a 6 %-ot.
b) Exportár
(76)
Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt az exportár számítása az érintett termék Egyesült Államokba irányuló malajziai exportja során alkalmazott, az egyesült államokbeli behozatali statisztikákból kinyert árak használatával történt.
c) Összehasonlítás
(77)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.
(78)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ezzel kapcsolatban megemlítendő, hogy az SGA-költségek és a nyereség esetében alkalmazott, a (75) preambulumbekezdésben említett százalékarány gyártelepi áron alapult, és nem tartalmazott szárazföldi és óceáni fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket.
d) Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt
(79)
A fent ismertetett - az intézkedéseket kiterjesztő (a hatályos intézkedésekhez vezető) első hatályvesztési felülvizsgálat során is alkalmazott - módszertant követve 57,7 %-ot kitevő dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani.
3.2.3.2. Malajziai előállítási kapacitás
(80)
A malajziai együttműködés hiánya miatt nem érkeztek információk az előállítási és tartalékkapacitást illetően. A kérelemben szereplő információk mintegy 55 000 tonna teljes kiépített kapacitást és körülbelül 27 000 tonna tartalékkapacitást mutatnak Malajziában. A fenti volument eredményező elemzés nem számol más termékek gyártásával (gyártási kapacitásával), így ésszerűnek minősül. A 27 000 tonnát kitevő malajziai tartalékkapacitás a felülvizsgálati időszak folyamán mért teljes uniós felhasználás 40 %-ának felel meg.
3.2.3.3. Az uniós piac vonzereje
(81)
A főbb felhasználó ágazatok piacainak világszintű alakulását tekintve az uniós piac - a (65) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt - az érintett termék legnagyobb piacainak egyike, és nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy e piacokon a kereslet jelentős visszaesése vagy növekedése lenne várható a következő években.
(82)
A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott értékesítési árak magasabbak a más exportpiacokon (és különösen az Egyesült Államokban) alkalmazott malajziai exportáraknál. Az átlagos uniós piaci ár 2 600 EUR/tonna, míg az egyesült államokbeli statisztikák szerint a malajziai behozatalokra alkalmazott átlagos egyesült államokbeli behozatali ár 1 600 EUR/tonna. Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac vonzó piacot jelentene a malajziai exportőrök számára. Ez kiemelten fontos tényező a malajziai tartalékkapacitásra tekintettel, de arra is emlékeztetni kell, hogy jelenleg a malajziai export 87 %-a az Egyesült Államokba irányul, ahol a malajziai exportáló gyártók jóval alacsonyabb áron végzik értékesítéseiket.
3.2.3.4. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(83)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődne. Kiderült, hogy Malajzia az érintett termék egyesült államokbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 57,7 %-os dömpingkülönbözettel.
(84)
Ezenkívül a malajziai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Az uniós árszintre tekintettel nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezt a kapacitást - ha csak részben is - az Unióba irányuló exportra irányítják. Ebben az esetben azzal is számolni lehet, hogy az uniós piacon az egyesült államokbeliekhez képest uralkodó árak miatt az Egyesült Államokba irányuló export nagy részét az uniós piacra irányítják át.
3.3. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(85)
A fentiek fényében - azaz tekintettel a magas dömpingkülönbözetekre, az érintett országok magas exportkapacitással társuló nagy tartalékkapacitására, valamint az uniós piac vonzerejére ár és méret szempontjából - az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén újrakezdődne a Koreai Köztársaságból és Malajziából az Unióba irányuló dömpingelt behozatal.
4. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós előállítás meghatározása
(86)
Az uniós gazdasági ágazat a (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1001/2008/EK tanácsi rendeletben vázolt helyzethez képest nem ment át jelentősebb strukturális változáson. A felülvizsgálati időszakban 22 ismert gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.
(87)
A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós előállítás körülbelül 57 736 tonnát tett ki. A Bizottság ezt az adatot az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló összes tényre, például a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adataira és a kérelmező által benyújtott adatokra alapozta.
(88)
A vizsgálat mintájába felvett vállalatok/vállalatcsoportok az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviselik (lásd a (15) preambulumbekezdést). A minta adatai így reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat helyzete tekintetében.
4.2. Uniós felhasználás
(89)
A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált - a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló - értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozataloknak a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatai alapján állapította meg.
(90)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós felhasználás (tonna)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(91)
A felhasználás 2011-ben 12 %-kal nőtt a 2010. évi szinthez képest. 2012-ben újból csökkenésnek indult, de (6 %-kal) a 2010. évi szint felett maradt. 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal emelkedett.
4.3. Az érintett országokból származó behozatal
4.3.1. Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése
Koreai Köztársaság
(92)
A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg.
(93)
A Koreai Köztársaságból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene (tonna)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Piaci részesedés
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(94)
A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A felülvizsgálati időszak folyamán a volumen tovább csökkent 18 tonnára. A behozatal az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta ilyen alacsony szinten áll, feltehetően a hatályos dömpingellenes intézkedések eredményeként.
Malajzia
(95)
A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg.
(96)
A Malajziából származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
3. táblázat
A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A Malajziából származó behozatal volumene (tonna)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Piaci részesedés
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(97)
A Malajziából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A legnagyobb (ugyanakkor mégis kis) volumenű behozatal 2010-ben történt (19,4 tonna), de 2010 óta a behozatal gyakorlatilag megszűnt. Az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetését követően a behozatal szintje ingadozott, de sosem érte el újra az intézkedések bevezetése előtti időszakban mért szintet. Így feltételezhető, hogy az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta nagyon alacsony behozatali szint a hatályos dömpingellenes intézkedések eredménye.
4.3.2. Az érintett országokból származó behozatal árai és az áralákínálás
Koreai Köztársaság
(98)
A vizsgálatban együttműködő vállalat (TK Corporation) által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon realizált nagyon csekély mértékű behozatal esetében az árak jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat CIF-szintű áraitól. Ahogy az a (32) preambulumbekezdésben is szerepel, ugyanakkor kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy ezek a termékek ténylegesen beléptek-e az Unió vámterületére.
(99)
Ezzel együtt az Unióba irányuló teljes koreai behozatal szintje nagyon alacsony (lásd a (32) preambulumbekezdést), hiszen az uniós piaci részesedés mindössze 0,03 %-át teszi ki (lásd a 2. táblázatot). Tekintettel a Koreai Köztársaságból az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni.
(100)
Következésképpen a Bizottság helyettesítőként a Koreából az Egyesült Államokba, valamint más országokba irányuló export árait vette alapul annak meghatározásához, hogy mekkora lett volna az áralákínálás, ha a koreai vállalatok ezeken az árakon realizálnak értékesítéseket az Unióban.
(101)
Mivel a TK Corporation világszintű exporttevékenysége az érintett termék Koreai Köztársaságból származó teljes exportjának 25-40 %-át tette ki, a szóban forgó értékesítések reprezentatívnak minősültek a koreai exportértékesítések tekintetében. Ezért az összehasonlításhoz ezeket az árakat használták. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából felfelé módosította az exportárakat.
(102)
Az így megállapított alákínálási különbözet 17 % lett az Egyesült Államokban realizált, és 10 % a világszintű értékesítések esetében.
Malajzia
(103)
A vizsgálatban egyetlen malajziai vállalat sem működött együtt. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis statisztikáiban szereplő információk alapján a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volumenű volt az Unióban irányuló behozatal (lásd a 3. táblázatot). Tekintettel a Malajziából az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni.
(104)
A Bizottság ezért az áralákínálás megállapításához az előző hatályvesztési felülvizsgálat során használt módszertant vette alapul, azaz a Malajziából az Egyesült Államokba irányuló export során alkalmazott árakat összehasonlította az uniós piacon realizált értékesítési árakkal. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából módosította az exportárat.
(105)
Az így megállapított alákínálási különbözet 34 % lett az Egyesült Államokban történt értékesítések esetében. A Bizottság továbbá összehasonlította a Malajzia által más országokban alkalmazott értékesítési árakat, amelyek esetében az áralákínálás 28 % volt.
4.3.3. Harmadik országokból származó behozatal
(106)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az e behozatalok során alkalmazott átlagos árak szempontjából.
4. táblázat
Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kínai Népköztársaság
Volumen tonnában
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Piaci részesedés
10 %
9 %
12 %
11 %
Átlagár
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Más harmadik országok
Volumen tonnában
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Piaci részesedés
21 %
21 %
20 %
20 %
Átlagár
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat
Volumen tonnában
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Piaci részesedés
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Átlagár
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
(107)
Az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós felhasználás 31 %-át tette ki. A legnagyobb piaci részesedést a Kínai Népköztársaságból származó behozatal képviseli a teljes uniós felhasználás 11 %-ával. A felülvizsgálati időszak folyamán további jelentős behozatal érkezett Thaiföldről (az uniós piac 4 %-a), Vietnamból (az uniós piac 3 %-a), valamint Szaúd-Arábiából (2010-ben nem történt behozatal, ugyanakkor a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés már 4 %-ot tett ki).
(108)
Az Unió területére történő behozatal során alkalmazott árak viszonylag alacsonyak voltak az uniós gazdasági ágazat átlagáraihoz képest, különösen a Kínai Népköztársaságból származó behozatal esetében. A kínai behozatalok során alkalmazott átlagár még a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett 58,6 %-os dömpingellenes vámmal együtt is alacsonyabb az uniós belföldi árnál (lásd a 4. táblázatot).
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános megjegyzések
(109)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(110)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a felülvizsgálati kérelemben, illetve a statisztikákban szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes ismert uniós gyártóra vonatkoznak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoznak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.
(111)
A makrogazdasági mutatók a következők: előállítás, előállítási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás.
(112)
A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. A mikrogazdasági mutatókkal kapcsolatos számok kizárólag a mintába felvett két vállalat vagy vállalatcsoport ellenőrzött adatain alapulnak. Ezért ezt az adatot bizalmas jellegének megőrzése végett kizárólag indexált formában vagy értéktartomány formájában adjuk meg.
4.4.2. Makrogazdasági mutatók
4.4.2.1. Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás
(113)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
5. táblázat
Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Előállítási volumen (tonnában)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Előállítási kapacitás (tonnában)
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Kapacitáskihasználás
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Forrás: A kérelem
(114)
A figyelembe vett időszak alatt az előállítás volumene 20 %-kal növekedett. Mivel ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás mindössze 8 %-kal növekedett, az előállított mennyiség fennmaradó részét exportálták.
(115)
A felülvizsgálati időszak alatti kapacitáskihasználás alacsonynak tűnik (32 % a felülvizsgálati időszakban). A fenti táblázat által bemutatott bejelentett kapacitás - összhangban e konkrét iparág standard gyakorlatával és a korábbi eljárások során alkalmazott módszerrel - a 3 műszak/nap, 6 nap/hét, 48 hét/év rend szerinti teoretikus maximális kapacitáson alapult. Ezzel szemben az iparág a valóságban csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét, 48 hét/év rend szerint üzemel. Ezért a bejelentett kapacitás nem szükségszerűen ad pontos képet a felülvizsgálati időszak alatti tényleges kapacitásról.
(116)
A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során némileg növekedett. A kapacitáskihasználás 20 %-os növekedése az előállítási volumennek a figyelembe vett időszakon belüli növekedését tükrözi.
4.4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(117)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
6. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen az uniós piacon (tonnában)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Piaci részesedés
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Forrás: A kérelem
(118)
Az uniós piacon realizált értékesítések volumene 2011-ben 2010-hez képest 14 %-kal emelkedett. Ezt követően az értékesítési volumen 41 350 tonnára csökkent, ami a figyelembe vett időszak tekintetében 9 %-os növekedést jelent.
(119)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése többé-kevésbé stabil volt a figyelembe vett időszak alatt.
4.4.2.3. Növekedés
(120)
Az uniós felhasználásnak a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett mérsékelt növekedésével (+ 8 %) összhangban az uniós gyártók által realizált értékesítés 9 %-kal növekedett.
4.4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(121)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
7. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalók száma
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Termelékenység (egység/munkavállaló)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Forrás: A kérelem
(122)
A figyelembe vett időszakban a munkavállalók száma fokozatosan, 10 %-kal csökkent. Ennek eredményeként és az előállítás növekedésével társulva az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - az egy munkavállalóra jutó (tonnában megadott) éves előállításban mérve - 2010 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal növekedett.
4.4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(123)
A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
8. táblázat
Értékesítési árak az Unióban
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unió teljes piacán (EUR/tonna)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Index
100
100
98
94
Előállítási egységköltség (EUR/tonna)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Index
100
94
97
94
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(124)
A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak 6 %-kal csökkentek az Unióban. Jóllehet az árak viszonylag stabilak voltak 2010 és 2012 között, a legnagyobb visszaesésre 2011 és a felülvizsgálati időszak között került sor.
(125)
Tekintettel arra, hogy az előállításban lényeges a fix költségek része, az előállítás 20 %-os növekedése a felülvizsgálati időszakban az előállítási egységköltség csökkenését eredményezte. Az átlagos értékesítési egységár ennek megfelelőn csökkent.
4.4.3.2. Munkaerőköltségek
(126)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
9. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egy munkavállalóra jutó átlagbér (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Index
100
107
108
110
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(127)
Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség növekvő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal növekedett.
4.4.3.3. Készletek
(128)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonnában)
5 500-6 000
5 000-5 000
5 500-6 100
6 000-6 500
Index
100
93
104
111
Zárókészlet az előállítás százalékában kifejezve
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Index
100
79
83
87
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(129)
A zárókészlet először 7 %-kal csökkent 2011-ben 2010-hez képest, majd a felülvizsgálati időszakban 11 %-kal nőtt 2010-hez viszonyítva. Az előállítás szintjéhez képest a zárókészlet 2010 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent.
4.4.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(130)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
11. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Pénzforgalom (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Beruházások (EUR) (index)
100
115
112
105
Beruházások megtérülése
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(131)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában.
(132)
Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős veszteségei voltak a figyelembe vett időszakban. Az ágazat 2010-es vesztesége - 20 %/- 15 % volt. A veszteség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent, de az eredmény - 14 %/- 9 % érték mellett továbbra is negatív maradt a felülvizsgálati időszakban. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A pénzforgalom 2010-ben pozitív volt. 2011-ben hirtelen csökkenésnek indult és negatív értékeket ért el, majd a felülvizsgálati időszakban végig negatív maradt.
(133)
A beruházások növekvő tendenciát mutattak. A beruházások terén 2010-hez képest 2011-ben 15 %-os, 2012-ben pedig 12 %-os növekedés volt tapasztalható, a felülvizsgálati időszakban összességében 5 %-os növekedés volt mérhető a 2010-es szinthez képest.
(134)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A megtérülés 2010-ben - 25 %/- 20 % volt, majd - 45 %/- 40 % körüli szintre esett vissza, és a felülvizsgálati időszakban ezen a szinten maradt.
4.4.3.5. A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás
(135)
Mivel az érintett országokból származó behozatal jelentős mértékben visszaesett és a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volumenű volt (lásd a 2. és 3. táblázatot), a dömpingkülönbözetek nagyságrendje nem értékelhető. Ugyanakkor a (136)-(144) preambulumbekezdésben hivatkozott értékelés során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is instabil és sérülékeny.
4.5. Következtetés az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban
(136)
A Tanács az 1001/2008/EK rendeletben megállapította, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára 2002-ben bevezetett dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat csak részleges fellendülését eredményezték. Az előző felülvizsgálat figyelembe vett időszaka (2002. január-2007. január) során a kármutató terén bekövetkezett (pozitív) fejlemény nagyrészt a 2007 és 2008 folyamán megnövekedett kereslet eredménye volt.
(137)
Az uniós gazdasági ágazat helyzete 2008 után azonban jelentősen romlott (a 2007-es és 2008-as helyzethez képest). Ennek a fejleménynek a hátterében leginkább a kereslet 2008-at követő visszaesése áll.
(138)
A mutatók némelyike pozitív fejleményeket mutat 2010 óta. Például 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós előállítás 20 %-kal nőtt. Ennek a növekedésnek részben az az oka, hogy az uniós felhasználás ugyanebben az időszakban 8 %-kal emelkedett. Az előállítás terén tapasztalt növekedés jobb kapacitáskihasználást eredményezett, amely így több mint 20 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós felhasználás emelkedésével összhangban 9 %-kal nőtt, míg az uniós vállalatok piaci részesedése nem változott. A munkavállalók számában történt 10 %-os csökkenés következményeként a termelékenység is nőtt (34 %-kal).
(139)
A kapacitáskihasználás ugyanakkor alacsony volt. Ezt részben az a tény magyarázza, hogy a meglévő infrastruktúrát 3 műszak/nap, 6 nap/hét rendben tervezték használni, és a maximális kapacitás számítása ez alapján történt. Ezzel szemben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét rendben dolgozott.
(140)
Mivel az előállításban lényeges a fix költségek része, az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak folyamán továbbra is jelentős veszteségei voltak. Annak ellenére, hogy a pénzügyi eredmények 2010 és a felülvizsgálati időszak között 30 %-kal javultak, a veszteségek a felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentősek voltak (a veszteség a - 14 % és a - 9 % közötti tartományban mozgott).
(141)
Ezek a jelentős mértékű veszteségek a lényeges negatív pénzforgalommal társulva az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetét jelzik.
(142)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára dömpingellenes intézkedéseket bevezető 78/2013/EU tanácsi rendelet azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, és kritikus gazdasági helyzetben volt. Az abban az eljárásban figyelembe vett időszak a 2008 januárja és 2011 szeptembere közötti időszakra terjedt ki, amely részben átfedésben van a jelenlegi vizsgálatban figyelembe vett időszakkal (14).
(143)
Az említett rendeletben megállapított intézkedések láthatólag pozitív hatással jártak, mivel számos kármutató (például az előállítás, kapacitáskihasználás, jövedelmezőség, termelékenység és felhasználás) pozitív tendenciát mutat. Ennek ellenére a jelenlegi helyzet azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat egyelőre nem lábalt ki teljesen a korábbi dömping okozta helyzetből.
(144)
Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig instabil, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan akkor lehetne, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen kilábalt volna.
5. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
5.1. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(145)
A Bizottság a (85) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődésével járna.
(146)
A vizsgálat rámutatott az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetére. Jóllehet a helyzet valamelyest javult a felülvizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során egyszer sem volt nyereséges.
(147)
Következésképpen az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat kritikus helyzetét. A szóban forgó behozatalok képesek lennének arra, hogy átvegyék az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedését. Ennek eredményeképpen még alacsonyabb lenne az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása, pedig az egyike azon kritikus elemeknek, amelyek az uniós gazdasági ágazat negatív eredményeit előidézték a figyelembe vett időszakban.
(148)
A dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben egy jóval erősebb árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeinek további romlásához vezetne.
(149)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szemben bevezetett intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az ezekből az országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődéséhez vezetne, erős leszorító hatást gyakorolva az uniós gazdasági ágazat áraira, értékesítési volumenére és piaci részesedésére, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását idézné elő. A Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése ezért valószínűleg a kár megismétlődését eredményezné a jelenleg az uniós gazdasági ágazatra jellemző, már most is rossz gazdasági helyzet valószínű súlyosbodása miatt.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(150)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nagykereskedők és a felhasználók érdekeit is.
(151)
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(152)
Az eredeti vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes az Unió érdekével. Mivel a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és 2002 óta érvényben vannak intézkedések, az elemzés lehetővé teszi annak értékelését, hogy az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések indokolatlan negatív hatással vannak-e az érintett felekre.
(153)
Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping megismétlődésére és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az intézkedések fenntartása ellentétes lenne az Unió érdekeivel.
6.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(154)
Bár a hatályos dömpingellenes intézkedések megakadályozták az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatalt, az uniós ágazat továbbra is instabil helyzetben van, amelyet megerősít az egyes kulcsfontosságú kármutatók terén tapasztalt negatív tendencia.
(155)
Az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű, hogy az érintett országokból származó, valószínűsíthetően nagy mennyiségű behozatal a kár megismétlődéséhez vezetne. Ez a nagy mennyiség valószínűleg (többek között) a piaci részesedés csökkenését, az értékesítési árak csökkenését, a kapacitáskihasználás csökkenését és általában az uniós ágazat pénzügyi helyzetének számottevő romlását idézné elő.
(156)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós gazdasági ágazat érdekével.
6.2. A független importőrök és a felhasználók érdeke
(157)
Az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. A jelenlegi vizsgálatban egyetlen importőr vagy felhasználó sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna ezekre a csoportokra, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz jelentős negatív hatással az uniós importőrökre és felhasználókra.
6.3. Következtetés az uniós érdekkel kapcsolatban
(158)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.
7. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(159)
A fenti megfontolásokból az következik, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, egyes csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően fenn kell tartani.
(160)
Ezzel együtt a jelenlegi vizsgálat azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat globális helyzete fokozatosan javul, és az ugyanennek a terméknek az Oroszországból és Törökországból származó behozatalára 2013-ban bevezetett végleges dömpingellenes intézkedések (lásd az (5) preambulumbekezdést) láthatólag további pozitív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére (lásd a (143) preambulumbekezdést). Következésképpen az értékelés alapján - figyelembe véve a teljes kár elemzését és a meglévő intézkedések melletti valószínű piaci fejleményeket - egy öt évnél rövidebb időszak elegendő lehet az uniós gazdasági ágazat teljes gazdasági és pénzügyi helyreállásához.
(161)
Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetét és a kárelemzést nem lehet kizárólag az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó (potenciális) behozatalának figyelembevétele mellett értékelni: az uniós gazdasági ágazat helyzete más behozataloktól és az ezekre a behozatalokra bevezetett - így főként az Oroszországgal és Törökországgal szembeni - intézkedésektől is függ.
(162)
Következésképpen az eset speciális körülményeire tekintettel az intézkedéseket kivételesen nem kell az alaprendeletben előírt teljes ötéves időszakra meghosszabbítani, hanem azoknak a Törökországból és Oroszországból származó behozatalokra kivetett végleges intézkedésekkel egy időben kell hatályukat veszteniük. Az intézkedések időtartamának ilyetén összehangolása lehetőséget adna a lehetséges dömpinggyakorlatok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak átfogó és koherens vizsgálatára, amennyiben a jövőben szükségessé válna egy ilyen jellegű felülvizsgálat.
(163)
Az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalával szemben jelenleg hatályos intézkedések 2018. január 29-én vesztik hatályukat. Ennek megfelelően az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedéseket ehhez az időponthoz kell igazítani, és azoknak is ebben az időpontban kell hatályukat veszteniük.
(164)
A tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága egyetért azzal, hogy a javasolt lejárati idő szükség esetén közös felülvizsgálati eljárásra adna módot, és így lehetőség nyílna több ország behozatalára is kiterjedő átfogó dömping- és kárelemzésre. Ezzel együtt azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakot követően az összes országot tekintve erősen megnőtt az érintett termék teljes behozatala, míg az e behozatalok során alkalmazott átlagárak jelentősen csökkentek. A felülvizsgálati időszakot követő ezen fejlemény állítólag az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlását idézte elő, így már nem állnak fenn azok a körülmények, amelyek mellett öt évnél rövidebb időszakra lehetne végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni.
(165)
A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati időszakot követő ezen állítólagos fejlemény (megnövekedett behozatali volumen és csökkent árak) az Eurostat nyilvánosan hozzáférhető adatain alapul, és ezen adatokban olyan terméktípusok is szerepelnek, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. A Bizottság számára a felülvizsgálati időszakot követő időszakról rendelkezésre álló, kizárólag az érintett termékre vonatkozó statisztikák ugyanakkor azt mutatják, hogy a behozatalok 10-15 %-kal visszaestek a felülvizsgálati időszakot követően, a behozatalok során alkalmazott átlagárak pedig szintén csökkentek (15-20 %-kal). A Bizottság megítélése szerint az érintett termék behozatalának felülvizsgálati időszakot követő alakulása - az uniós gazdasági ágazat helyzetét alátámasztó minden további dokumentum hiányában - nem érvényteleníti a Bizottságnak a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére megfelelőnek tartott időszakra vonatkozó következtetéseit (lásd a (160)-(163) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(166)
Ennek megfelelően és tekintettel a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét illetően tett megállapításokra 2018. január 29-ig fenn kell tartani a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel módosított 1001/2008/EK rendeletben fenntartott, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó csőszerelvények behozatalára alkalmazandó hatályos dömpingellenes intézkedéseket.
(167)
Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel (%)
TARIC-kódok
Malajzia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Minden más vállalat
75,0
A999
Koreai Köztársaság
Összes vállalat
44,0
-
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2018. január 29-én hatályát veszti.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 2-án.