KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 390/2013
af 3. maj 2013
om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1070/2009 (2), særlig artikel 11, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge forordning (EF) nr. 549/2004 oprettes en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner. Kommissionen bør vedtage gennemførelsesbestemmelser vedrørende detaljerne for præstationsordningens funktionsmåde.
(2)
Præstationsordningen bør bidrage til en bæredygtig udvikling af lufttransportsystemet ved at forbedre luftfartstjenesternes præstationer generelt inden for de centrale præstationsområder flyvesikkerhed, miljø, kapacitet og omkostningseffektivitet i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i præstationsrammen i ATM-masterplanen, under hensyn til de overordnede flyvesikkerhedsmål.
(3)
Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (»luftfartstjenesteforordningen«) (3), som ændret ved forordning (EF) nr. 1070/2009, oprettes en afgiftsordning og fælles projekter til gennemførelse af den europæiske ATM-masterplan. Både afgiftsordningen og de fælles projekter er afgørende for en vellykket gennemførelse af præstationsordningen.
(4)
I henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 549/2004 finder nærværende forordning anvendelse på de lufttrafikstyringsnetfunktioner, der henvises til i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (»luftrumsforordningen«) (4), som ændret ved forordning (EF) nr. 1070/2009.
(5)
Kommissionen kan bistås af et evalueringsorgan i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse. Organet bør kunne give Kommissionen uafhængig rådgivning på alle områder, der har indvirkning på luftfartstjenesters og netfunktioners præstation.
(6)
Eftersom de nationale tilsynsmyndigheder spiller en central rolle for præstationsordningens gennemførelse, bør medlemsstaterne sikre, at de er rustet til at varetage deres opgaver effektivt.
(7)
For at sikre forbedringer på sigt i retning af de samfundsmæssige mål på højt plan, som omhandlet i den europæiske ATM-masterplan, bør præstationsordningen forvaltes med en videreførelse ud over en enkelt referenceperiode for øje.
(8)
Præstationsordningen skal se luftfartstjenesterne ud fra en gate-to-gate-tilgang, som omfatter overflyvnings- samt tårn- og indflyvningskontroltjenester, med henblik på at forbedre nettets overordnede præstation.
(9)
Præstationsordningen bør indeholde indikatorer og bindende mål for de centrale præstationsområder, hvorved de fastsatte flyvesikkerhedsniveauer opnås og fastholdes fuldt ud.
(10)
Ved opstilling af unionsdækkende præstationsmål for en referenceperiode tager Kommissionen behørigt hensyn til det præstationsniveau, der er opnået i de(n) tidligere referenceperiode(r).
(11)
I lyset af de stærke forbindelser mellem de forskellige centrale præstationsområder bør der tages behørigt hensyn til den gensidige afhængighed præstationsmålene imellem, under hensyn til de overordnede flyvesikkerhedsmål, i forbindelse med udarbejdelsen og overvågningen af præstationsordningen.
(12)
Præstationsplaner bør etableres på det funktionelle luftrumsblokniveau og bør med henblik på gennemsigtighed vise hver enkelt luftfartstjenesteudøvers bidrag inden for en funktionel luftrumsblok til opnåelse af målene, kontrolleret på det mest hensigtsmæssige niveau.
(13)
Præstationsplaner bør beskrive de foranstaltninger, herunder incitamentsordninger, der har til formål at få interessenterne til at forbedre præstationerne på alle niveauer. Flyvesikkerhed bør ikke være genstand for incitamenter på grund af sin overordnede karakter.
(14)
Med henblik på at sikre, at interessenternes synspunkter høres, bør der afholdes effektive høringer på nationalt og europæisk niveau samt inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(15)
Under omstændigheder, der ikke kunne forudses på tidspunktet for præstationsplanernes vedtagelse, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes og de af præstationsmålene omfattede enheders kontrol, bør oprettelsen af egnede varslingsmekanismer gøre det muligt at iværksætte passende foranstaltninger, som har til formål at opretholde flyvesikkerhedskravene og kontinuiteten i tjenesternes udøvelse, hvilket kan omfatte en ændring af unionsdækkende eller lokale præstationsmål.
(16)
Civilt-militært samarbejde og koordination er af største vigtighed for at nå præstationsordningens mål med behørig hensyntagen til effektiviteten af militære missioner.
(17)
Præstationsordningen berører ikke bestemmelserne i forordning (EF) nr. 549/2004, som har til formål at beskytte vitale sikkerheds- eller forsvarspolitiske interesser.
(18)
Der udvælges centrale specifikke og målbare præstationsindikatorer, som gør det muligt at fordele ansvaret for at nå præstationsmålene. De tilhørende mål skal være opnåelige, realistiske og have faste tidsfrister, og de bør have til formål at styre den bæredygtige udøvelse af luftfartstjenester effektivt.
(19)
Gennemførelsen af bindende præstationsmål understøttet af incitamenter af økonomisk art kræver en passende sammenhæng med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 af 3. maj 2013 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (5).
(20)
De centrale præstationsindikatorer og præstationsmål skal fastsættes og gennemføres i overensstemmelse med de flyvesikkerhedsmål og -standarder, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (6) og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser tillige med de foranstaltninger, Unionen træffer med henblik på at nå og fastholde disse mål.
(21)
Kommissionen bør vurdere præstationsplaner og mål og sikre, at de er i overensstemmelse med og udgør et passende bidrag til de unionsdækkende mål og det europæiske ATM-nets samlede præstation. Hvis denne overensstemmelse og dette passende bidrag ikke kan påvises, bør Kommissionen anmode om, at præstationsplan(er) og mål ændres og/eller om, at der træffes afhjælpende foranstaltninger.
(22)
I referenceperioderne indføres en effektiv præstationsovervågningsproces, herunder dataindsamling og -formidling, for at sikre, at præstationens udvikling gør det muligt at nå målene og om nødvendigt at iværksætte passende foranstaltninger.
(23)
Når Kommissionen på basis af overvågningsresultater har omfattende bevismateriale, der viser, at de oprindelige data, antagelser og begrundelser, der lå til grund for de oprindelige mål, ikke længere gælder, kan Kommissionen beslutte at ændre de unionsdækkende præstationsmål eller efter anmodning fra en medlemsstat tillade, at lokale mål ændres.
(24)
Udøvelsen af netfunktioner bør være underlagt præstationsmål. Denne forordning bør gælde for den netadministrator, der er oprettet i henhold til artikel 3 i Kommissionens forordning (EU) nr. 677/2011 af 7. juli 2011 om detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) og om ændring af forordning (EU) nr. 691/2010 (7). Forordning (EU) nr. 677/2011 bør ændres i overensstemmelse med det ovenfor anførte.
(25)
Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (8), artikel 26 i forordning (EU) nr. 677/2011 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2011 af 24. november 2011 om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner (9) bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.
(26)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastlægges foranstaltninger for at forbedre luftfartstjenesternes og netfunktionernes overordnede præstation i den almene lufttrafik inden for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO), de europæiske (EUR) og afrikanske (AFI) områder, hvor medlemsstaterne er ansvarlige for udøvelsen af luftfartstjenester, med henblik på at opfylde alle luftrumsbrugernes krav.
2. For så vidt angår opstillingen af mål, finder denne forordning anvendelse på luftfartstjenester, der udøves af:
a)
luftfartstjenesteudøvere, som er udpeget i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 550/2004
b)
vejrtjenesteudøvere, når sådanne er udpeget i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 550/2004
c)
den netværksadministrator, der er oprettet i henhold til artikel 3 i forordning (EU) nr. 677/2011.
Forordningen finder også anvendelse på fastsættelse af mål og præstationsovervågning i forbindelse med omkostningseffektivitet for myndigheder eller enheder, der afholder omkostninger, som skal dækkes via brugerafgifter som angivet i artikel 15, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 550/2004 og artikel 6, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013.
3. Med forbehold af stk. 4 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende denne forordning i forbindelse med tårn- og indflyvningskontroltjenester, der udbydes i nogle eller alle deres lufthavne med færre end 70 000 IFR-flybevægelser om året. De underretter Kommissionen herom.
4. Hvis ingen af en medlemsstats lufthavne når grænsen på 70 000 IFR-flybevægelser om året, gælder denne forordning som minimum for lufthavnen med det største antal IFR-flybevægelser.
5. Opstilling af mål for omkostningseffektivitet gælder for de fastlagte omkostninger, der er omhandlet i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004.
6. Medlemsstaterne kan ligeledes anvende denne forordning:
a)
i luftrum under deres ansvarsområde i andre ICAO-områder, under forudsætning af at de underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater derom, og uden at det berører medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser i henhold til Chicagokonventionen af 1944 om international civil luftfart (Chicagokonventionen)
b)
på luftfartstjenesteudøvere, som har fået tilladelse til at udøve luftfartstjenester uden certificering i henhold til artikel 7, stk. 5, i forordning (EF) nr. 550/2004.
7. Uanset bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF (10) og direktivets gennemførelsesforordninger Kommissionens forordning (EF) nr. 1321/2007 (11) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1330/2007 (12) finder kravene om indberetning som defineret i kapitel V anvendelse på nationale myndigheder, luftfartstjenesteudøvere, lufthavnsoperatører, lufthavnskoordinatorer og luftfartsselskaber.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »lufthavnsoperatør«: lufthavnsdriftsorganet, som, eventuelt i tilknytning til andre aktiviteter, i henhold til nationale love eller bestemmelser har til opgave at administrere og forvalte lufthavnens faciliteter og koordinere og kontrollere de aktiviteter, der udføres af de forskellige operatører, der opererer i lufthavnen eller i lufthavnssystemet
2) »data«: kvalitative, kvantitative og andre relevante oplysninger relateret til præstationerne inden for luftfartssektoren, der indsamles og systematisk behandles af eller på vegne af Kommissionen med det formål at gennemføre præstationsordningen
3) »præstationsindikatorer«: de indikatorer, der anvendes til overvågning, benchmarking og evaluering af præstationerne
4) »centrale præstationsindikatorer«: de præstationsindikatorer, der anvendes til opstilling af præstationsmål
5) »IFR-flybevægelser«: summen af starter og landinger, der udføres efter instrumentflyvereglerne, beregnet som et årsgennemsnit over de tre år, der går forud for præstationsplanens forelæggelse
6) »bindende mål«: et præstationsmål vedtaget af medlemsstaterne som et led i en præstationsplan, der er underkastet en incitamentsordning og/eller korrigerende handlingsplaner
7) »luftfartsselskab«: en lufttransportvirksomhed med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat i henhold til EU-lovgivningen
8) »fastlagte omkostninger«: de omkostninger, der er defineret i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004
9) »national myndighed«: den regulerende og/eller tilsynsførende myndighed på nationalt niveau eller inden for den funktionelle luftrumsblok, hvis omkostninger kan inddrives fra luftrumsbrugere, når de opstår i forbindelse med udøvelsen af luftfartstjenester i medfør af artikel 6, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013
10) »åben rapporteringskultur«: en kultur, hvor operatører i forreste linje og lignende ikke straffes for handlinger, undladelser eller beslutninger, der står i rimeligt forhold til deres erfaring og uddannelse, mens grov uagtsomhed, forsætlige regelovertrædelser og destruktive handlinger samtidig ikke tolereres
11) »lufthavnskoordinator«: fysisk eller juridisk person, der er udpeget af en medlemsstat til at udføre de koordineringsopgaver i koordinerede lufthavne, som er fastsat i artikel 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (13)
12) »præstationsovervågning«: den kontinuerlige proces med indsamling og analyse af data for at måle det egentlige resultat af et system i forhold til de relevante (centrale) præstationsmål og præstationsplaner ved hjælp af de (centrale) præstationsindikatorer, der er fastsat i artikel 9 og i bilag I
13) »referenceperiode«: gyldigheds- og anvendelsesperiode for de unionsdækkende præstationsmål og præstationsplaner, der er anført i artikel 11, stk. 3, litra d), i forordning (EF) nr. 549/2004
14) »indtrængen på start- og landingsbane«: enhver hændelse på en flyveplads, der indebærer fejlagtig tilstedeværelse af et luftfartøj, et køretøj eller en person på det beskyttede areal af et område, der er beregnet til luftfartøjers landing og start
15) »lufttrafiktjenesteenhed« (ATS-enhed): en civil eller militær enhed, der er ansvarlig for udøvelse af lufttrafiktjeneste
16) »CNS-, MET- og AIS-tjenester«: kommunikations-, navigations- og overvågningstjenester, vejrtjenester til luftfartsformål og luftfartsinformationstjenester
17) »ekstraordinær situation«: omstændigheder, hvorunder ATM-kapaciteten er unormalt lav, således at niveauet for ATFM-forsinkelser er unormalt højt som følge af: en planlagt begrænsning, der skyldes en driftsmæssig eller teknisk ændring, meget dårlige vejrforhold, manglende tilgængelighed i store dele af luftrummet enten af naturrelaterede eller politiske grunde, arbejdsnedlæggelser, og netadministratoren aktiverer krisekoordineringscellen for europæisk luftfart (EACCC) som følge af en eller flere af disse årsager
18) »omstruktureringsomkostninger«: betydelige engangsomkostninger, der afholdes af luftfartstjenesteudøvere i omstruktureringsprocessen, ved at der indføres nye teknologier, procedurer og tilknyttede forretningsmodeller for at tilskynde til en integreret udøvelse af tjenester, hvis medlemsstaten ønsker at få dækket omkostningerne i en eller flere referenceperioder. De kan omfatte kompensationsudgifter til arbejdstagere, lukning flyvekontrolcentraler, overflytning af aktiviteter til nye lokaliteter og afskrivning af aktiver og/eller erhvervelse af strategisk medbestemmelsesret i andre luftfartstjenesteudøvere.
Artikel 3
Præstationsvurderingsorgan
1. Hvis Kommissionen beslutter at udpege et evalueringsorgan til at bistå den i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse, sker en sådan udpegning for et fast tidsrum, som falder sammen med referenceperioderne. Kommissionen udpeger formanden og medlemmerne af evalueringsorganet.
2. Præstationsvurderingsorganet skal have den fornødne kompetence og upartiskhed til selvstændigt at udføre de opgaver, det får tildelt af Kommissionen, navnlig inden for de centrale præstationsområder.
3. Præstationsvurderingsorganet bistår Kommissionen i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse, navnlig med følgende opgaver:
a)
indsamling, behandling, validering og formidling af præstationsrelaterede data
b)
definition af nye eller tilpasning af centrale præstationsområder i overensstemmelse med de områder, der er identificeret i ATM-masterplanens præstationsramme, som nævnt i artikel 9, stk. 1, og de tilhørende centrale præstationsindikatorer
c)
definition af passende centrale præstationsindikatorer med henblik på inden for alle centrale præstationsområder at dække netfunktionernes og luftfartstjenesternes præstationer i både overflyvnings- og tårn- og indflyvningskontroltjenester
d)
opstilling og revision af unionsdækkende præstationsmål
e)
opstilling af varslingstærskelværdier som nævnt i artikel 10, stk. 4, for aktivering af varslingssystemerne i artikel 19
f)
vurdering af overensstemmelsen af vedtagne præstationsplaner, herunder præstationsmål, med de unionsdækkende mål
g)
evt. vurdering af overensstemmelsen af de i henhold til artikel 19, stk. 3, vedtagne varslingstærskelværdier med de unionsdækkende varslingstærskelværdier, der er nævnt i artikel 10, stk. 4
h)
evt. vurdering af de reviderede præstationsmål eller de korrigerende foranstaltninger, som de berørte medlemsstater har iværksat
i)
overvågning, benchmarking og evaluering af luftfartstjenesternes præstationer, herunder investerings- og kapitaludgifter, på lokalt og unionsdækkende niveau
j)
overvågning, benchmarking og evaluering af netfunktionernes præstationer
k)
overvågning af det europæiske ATM-nets generelle præstation, herunder udarbejdelse af årsrapporter til Udvalget for det Fælles Luftrum
l)
vurdering af opfyldelsen af præstationsmålene efter hver referenceperiodes udløb med henblik på at forberede den følgende periode
m)
vurdering af netadministratorens præstationsplan, herunder dens overensstemmelse med de unionsdækkende præstationsmål
n)
vedligeholdelse og støtte i forbindelse med koordinering af en interessents høringskalender med hensyn til præstationsplaner og de høringsopgaver, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013.
4. På Kommissionens anmodning stiller evalueringsorganet ad hoc-oplysninger eller rapporter om præstationsrelaterede spørgsmål til rådighed.
5. Præstationsvurderingsorganet kan rapportere og rette henstillinger til Kommissionen om forbedring af ordningen.
6. Forbindelserne med de nationale tilsynsmyndigheder:
a)
Med henblik på overvågning af det europæiske ATM-nets generelle præstation indhenter evalueringsorganet de nødvendige oplysninger om præstationsplanerne fra de nationale tilsynsmyndigheder.
b)
Præstationsvurderingsorganet bistår de nationale tilsynsmyndigheder efter deres anmodning herom, idet det giver et uafhængigt syn på de nationale præstationsproblemer, herunder faktuelle sammenligninger mellem luftfartstjenesteudøvere, der arbejder inden for lignende miljøer (benchmarking), analyser af præstationsændringer over de seneste fem år eller analyser af prognoser.
c)
De nationale tilsynsmyndigheder kan anmode om evalueringsorganets bistand til at definere vejledende værdier for opstilling af nationale mål under hensyntagen til de unionsdækkende mål. Disse værdier stilles til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne og luftrumsbrugerne.
7. For at sikre overensstemmelse med de mål og standarder, der opstilles og gennemføres i henhold til forordning (EF) nr. 216/2008, samarbejder evalueringsorganet i relevant omfang med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) om de opgaver, der fremgår af stk. 3, når disse er af flyvesikkerhedsmæssig art.
8. Med henblik på overvågning af det europæiske ATM-nets generelle præstation opretter evalueringsorganet hensigtsmæssige ordninger for samarbejde med luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne, lufthavnskoordinatorerne og luftfartsselskaberne.
Artikel 4
Nationale tilsynsmyndigheder
1. De nationale tilsynsmyndigheder er ansvarlige for udarbejdelse af præstationsplaner samt for præstationskontrol og overvågning af præstationsplaner og mål. Ved udøvelsen af disse opgaver handler de upartisk, uafhængigt og gennemsigtigt.
2. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har eller har adgang til de nødvendige ressourcer og kompetencer inden for alle de centrale præstationsområder til at varetage de opgaver, der fremgår af nærværende forordning, herunder de undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der fremgår af artikel 20.
3. Såfremt en medlemsstat har mere end én national tilsynsmyndighed, underretter den Kommissionen om, hvilken national tilsynsmyndighed der er ansvarlig for den nationale koordination i forbindelse med gennemførelsen af nærværende forordning.
Artikel 5
Funktionelle luftrumsblokke
1. Medlemsstaterne opstiller præstationsplaner på det funktionelle luftrumsbloksniveau.
2. Med henblik på at overholde forpligtelsen i stk. 1 skal medlemsstaterne
a)
sikre, at præstationsplanen er i overensstemmelse med den skabelon, der fastsættes i bilag II
b)
underrette Kommissionen om, hvilken national tilsynsmyndighed eller hvilket nationalt organ der er ansvarligt for koordinationen inden for den funktionelle luftrumsblok og for forbindelserne med Kommissionen med hensyn til præstationsplanens gennemførelse
c)
træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at:
i)
der opstilles et enkelt mål for hver enkelt central præstationsindikator i henhold til bestemmelserne i litra e) og bilag I
ii)
med henblik på gennemsigtighed fastlægges hver enkelt luftfartstjenesteudøvers bidrag inden for den funktionelle luftrumsblok, kontrolleret på det mest hensigtsmæssige niveau, til opnåelse af de præstationsmål, der er opstillet for den funktionelle luftrumsblok, i præstationsplanen
iii)
de foranstaltninger, der henvises til i artikel 11, stk. 3, litra d), i forordning (EF) nr. 549/2004, defineres og iværksættes i referenceperioden, når målene ikke nås. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen
d)
bære ansvaret for fastsættelsen og opfyldelsen af de præstationsmål, der er opstillet på lokalt niveau, dvs. for den funktionelle luftrumsblok, nationalt, for afgiftszone og lufthavn
e)
hvis der ikke er blevet fastlagt nogen fælles overflyvningsafgiftszone i henhold til artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013, og hvis målene for overflyvningsomkostningseffektivitet derfor opstilles for mere end én afgiftszone inden for den funktionelle luftrumsblok, lægge disse mål sammen til én samlet værdi for overflyvningsluftfartstjenester og til oplysning anføre et samlet tal, der viser omkostningseffektivitetsindsatsen inden for den funktionelle luftrumsblok
f)
hvis en afgiftszone ændres i løbet af en referenceperiode, vise, at det med denne ændring stadig er muligt at overholde de præstationsmål, der er vedtaget for perioden
g)
sikre, at præstationsplanen er i overensstemmelse med nærværende forordnings anvendelsesområde i henhold til artikel 1, stk. 6, i denne forordning og artikel 7 i forordning (EF) nr. 549/2004.
Artikel 6
Netadministrator
Netadministratoren oprettet i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 og artikel 3 i forordning (EU) nr. 677/2011 skal udføre følgende opgaver i forbindelse med præstationsordningen:
a)
bistå Kommissionen med relevante oplysninger til udarbejdelsen af unionsdækkende præstationsmål forud for referenceperioderne og til overvågning af, at præstationsmålene nås i løbet af referenceperioden. Netadministratoren henleder navnlig Kommissionens opmærksomhed på eventuelle betydelige og varige fald i den operationelle præstation
b)
i medfør af artikel 21, stk. 5, give Kommissionen adgang til alle data som anført i bilag V
c)
bistå funktionelle luftrumsblokke og deres luftfartstjenesteudøvere med at nå deres præstationsmål i løbet af referenceperioderne ved at sikre overensstemmelsen mellem præstationsplaner, netstrategiplanen og netoperationsplanen
d)
udarbejde en præstationsplan, netpræstationsplanen, i henhold til artikel 5, stk. 1, og artikel 16, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 677/2011, som forelægges Kommissionen senest seks måneder forud for hver enkelt referenceperiodes start og vedtages af Kommissionen inden hver enkelt referenceperiodes start. Præstationsplanen offentliggøres og skal
i)
indeholde præstationsmål for alle centrale præstationsområder og for alle indikatorer, der stemmer overens med de unionsdækkende præstationsmål for hele referenceperioden med årlige værdier, der skal anvendes til overvågningsformål
ii)
indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der er planlagt med henblik på at nå målene
iii)
om nødvendigt, eller når dette besluttes af Kommissionen, indeholde supplerende centrale præstationsindikatorer og mål.
Artikel 7
Koordination med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA)
I henhold til artikel 13a i forordning (EF) nr. 549/2004 og i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 216/2008 koordinerer medlemsstaterne og Kommissionen efter omstændighederne med EASA for at sikre, at følgende aspekter er taget behørigt i betragtning:
a)
præstationsordningens flyvesikkerhedsaspekter, herunder opstilling, revision og gennemførelse af centrale flyvesikkerhedsrelaterede præstationsindikatorer og unionsdækkende sikkerhedsrelaterede præstationsmål, samt fremsættelsen af forslag om passende aktioner og foranstaltninger efter aktivering af en varslingsmekanisme
b)
de centrale flyvesikkerhedsrelaterede præstationsindikatorers og måls overensstemmelse med gennemførelsen af det europæiske luftfartssikkerhedsprogram.
Artikel 8
Referenceperiodernes varighed
1. Præstationsordningens første referenceperiode omfatter kalenderårene 2012 til og med 2014. Præstationsordningens anden referenceperiode omfatter kalenderårene 2015 til og med 2019. De efterfølgende referenceperioder omfatter fem kalenderår, medmindre andet besluttes ved ændring af nærværende forordning.
2. Referenceperioden er den samme for de unionsdækkende præstationsmål og for præstationsplaner og -mål.
Artikel 9
Centrale præstationsområder og præstationsindikatorer
1. I forbindelse med opstillingen af mål træffer Kommissionen beslutning om eventuel sammenlægning og tilpasning af andre centrale præstationsområder i henhold til artikel 11, stk. 4, litra b), i forordning (EF) nr. 549/2004 i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 3, i samme forordning.
2. I forbindelse med opstillingen af mål er der en eller et begrænset antal centrale præstationsindikatorer, der svarer til hvert enkelt centralt præstationsområde. Luftfartstjenesternes præstation vurderes ud fra bindende mål for hver enkelt central præstationsindikator.
3. I bilag I, afsnit 1, fastsættes de centrale præstationsindikatorer for opstilling af mål og de centrale præstationsindikatorer på unionsniveau, udvalgt for hvert enkelt centralt præstationsområde.
4. I bilag I, afsnit 2, fastsættes de lokale centrale præstationsindikatorer for opstilling af lokale mål og de centrale præstationsindikatorer på lokalt niveau, der anvendes ved opstillingen af præstationsmålene. Det lokale niveau, dvs. funktionel luftrumsblok, nationalt niveau, afgiftszone og lufthavn, er angivet i bilag I, afsnit 2.
5. De centrale præstationsindikatorer må ikke ændres inden for en referenceperiode. Ændringer vedtages ved ændring af nærværende forordning senest seks måneder før vedtagelsen af nye unionsdækkende præstationsmål.
6. Med henblik på deres egen præstationsovervågning og/eller som et led i præstationsplanen kan medlemsstaterne beslutte at opstille præstationsindikatorer og tilhørende mål ud over de centrale præstationsområder og centrale præstationsindikatorer, der fremgår af denne artikel og af bilag I, afsnit 2. Disse supplerende indikatorer og mål understøtter opfyldelsen af de unionsdækkende mål og de deraf resulterende mål på lokalt niveau. De kan f.eks. omfatte og beskrive præstationsplanens civile-militære eller meteorologiske dimension og kan ledsages af passende incitamentsordninger.
7. For at lette implementeringen og målingen af de (centrale) flyvesikkerhedspræstationsindikatorer vedtager EASA i samråd med evalueringsorganet acceptable måder for overensstemmelse og vejledende materiale i overensstemmelse med proceduren i artikel 52 i forordning (EF) nr. 216/2008, inden den anden referenceperiodes start.
KAPITEL II
FORBEREDELSE AF PRÆSTATIONSPLANER
Artikel 10
Unionsdækkende præstationsmål
1. Kommissionen vedtager unionsdækkende præstationsmål i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 under hensyntagen til de relevante input fra netadministratoren og de nationale tilsynsmyndigheder og efter høring af interessenterne, som det fremgår af artikel 10 i samme forordning, samt af andre relevante organisationer efter behov, og EASA for så vidt angår de med præstationen forbundne flyvesikkerhedsaspekter.
2. Kommissionen stiller forslag om unionsdækkende mål senest 15 måneder inden referenceperiodens start og vedtager disse senest 12 måneder inden referenceperiodens start, jf. dog artikel 9, stk. 3.
3. Opstillingen af unionsdækkende mål for de centrale præstationsindikatorer, der er omhandlet i bilag I, afsnit 1, punkt 4.1, litra b), påbegyndes i den anden referenceperiodes tredje år efter proceduren i stk. 1, i henhold til Kommissionens afgørelse.
4. Når Kommissionen vedtager de unionsdækkende præstationsmål, definerer den på samme tid varslingstærskelværdier. Såfremt disse varslingstærskelværdier overskrides, kan varslingsmekanismerne i artikel 19 aktiveres.
5. Kommissionen underbygger hvert enkelt unionsdækkende præstationsmål med en beskrivelse af de antagelser og den begrundelse, der ligger til grund for opstillingen af disse mål, herunder anvendelsen af input fra netadministratoren, nationale tilsynsmyndigheder og andre faktuelle oplysninger, trafikprognoser, sammensætningen af grupper af luftfartstjenesteudøvere eller funktionelle luftrumsblokke med et ensartet operationelt og økonomisk miljø.
Artikel 11
Udarbejdelse af præstationsplaner
1. De nationale tilsynsmyndigheder udarbejder inden for den funktionelle luftrumsblok præstationsplaner indeholdende mål, som er i overensstemmelse med de unionsdækkende præstationsmål og de vurderingskriterier, der er opstillet i bilag IV.
Med forbehold af den skabelon, der er opstillet i bilag II, kan præstationsplanen indeholde forskellige afsnit i forhold til det lokale niveau, dvs. funktionel luftrumsblok, nationalt niveau, afgiftszone og lufthavn.
2. For at underbygge udarbejdelsen af præstationsplanerne sikrer de nationale tilsynsmyndigheder:
a)
at luftfartstjenesteudøverne indgiver deres forretningsplaner til de nationale tilsynsmyndigheder
b)
at interessenterne høres om præstationsplanen og målene i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 549/2004. Interessenterne får stillet relevante oplysninger til rådighed senest tre uger forud for høringsmødet.
3. Præstationsplanerne skal navnlig omfatte:
a)
trafikprognoser udtrykt i tjenesteenheder for hvert år i referenceperioden, inden for den funktionelle luftrumsblok og for hver enkelt afgiftszone i den funktionelle luftrumsblok, sammen med en begrundelse for de anvendte tal
b)
de fastlagte omkostninger for luftfartstjenesterne for hvert enkelt år i referenceperioden og for hver enkelt afgiftszone i henhold til bestemmelserne i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004
c)
en beskrivelse af de investeringer, der er nødvendige for at opfylde præstationsmålene, og der redegøres for disses relevans i forhold til den europæiske ATM-masterplan, netstrategiplanen og de fælles projekter, der er nævnt i artikel 15a, stk. 3, i forordning (EF) nr. 550/2004. Denne beskrivelse skal fremhæve de fordele og synergier, der er opnået inden for den funktionelle luftrumsblok
d)
præstationsmålene inden for de enkelte relevante centrale præstationsområder opstillet med henvisning til hver enkelt central præstationsindikator for hele referenceperioden med årlige værdier, der kan anvendes til overvågnings- og incitamentformål
e)
en overvejelse af afhængighederne mellem de centrale præstationsområder, herunder en vurdering af præstationsplanens indvirkning på flyvesikkerhed samt evt. afhjælpning, der er nødvendig for at sikre flyvesikkerheden
f)
en beskrivelse af planens civile-militære dimension, som beskriver præstationen med hensyn til den fleksible brug af luftrummet med henblik på at øge kapaciteten, idet der tages behørigt hensyn til effektiviteten af militære missioner og om nødvendigt til relevante præstationsindikatorer og mål i overensstemmelse med præstationsplanens øvrige indikatorer og mål
g)
en beskrivelse af og begrundelse for, hvordan præstationsmålene under litra d) er forenelige og bidrager til opfyldelsen af de unionsdækkende præstationsmål og det europæiske ATM-nets præstation
h)
en identifikation af hver enkelt berørt luftfartsudøver og dennes specifikke bidrag til opfyldelsen af målene kontrolleret med henblik på gennemsigtighed på det mest hensigtsmæssige niveau som omhandlet i artikel 5, stk. 2, litra c), nr. ii)
i)
en beskrivelse af de incitamentsmekanismer, der vil blive anvendt på de berørte luftfartstjenesteudøvere for at tilskynde til opfyldelse af målene i referenceperioden
j)
de foranstaltninger, de nationale tilsynsmyndigheder iværksætter for at overvåge opfyldelsen af præstationsmålene
k)
en beskrivelse af resultatet af interessenthøringen, herunder de spørgsmål, der blev rejst af deltagerne, og de vedtagne aktioner.
4. Præstationsplanerne baseres på skabelonen i bilag II og kan, hvis medlemsstaterne beslutter det i henhold til artikel 9, stk. 6, indeholde yderligere indikatorer med tilhørende mål.
5. Netadministratoren udarbejder en netpræstationsplan, der indeholder mål, som er i overensstemmelse med de unionsdækkende præstationsmål, og de vurderingskriterier, der er opstillet i bilag IV, finder tilsvarende anvendelse.
6. Ved udarbejdelsen af netpræstationsplanen skal netadministratoren
a)
sikre, at der sker en høring i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. 677/2011
b)
anvende skabelonen i bilag III.
Artikel 12
Incitamentsordninger
1. De incitamentsordninger, som medlemsstaterne anvender som led i deres præstationsplan, overholder følgende generelle principper:
a)
De er effektive og forholdsmæssige og må ikke ændres i løbet af referenceperioden.
b)
De gennemføres på et ikkediskriminerende og gennemsigtigt grundlag med henblik på at støtte forbedringer af udøvelsen af tjenester.
c)
De er en del af den lovgivningsramme, som alle interessenter kender på forhånd, og finder anvendelse gennem hele referenceperioden.
d)
De påvirker adfærden hos enheder, som er omfattet af de opstillede mål, med henblik på at opnå et højt præstationsniveau og nå de tilhørende mål.
2. Incitamenter vedrørende omkostningseffektivitetsmål er af økonomisk art og forvaltes i henhold til de relevante bestemmelser i artikel 13 og 14 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013. De består af en mekanisme til risikodeling på nationalt niveau eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
3. Incitamenter vedrørende kapacitetsmål er af økonomisk art og forvaltes i henhold til bestemmelserne i artikel 15 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013. De kan suppleres med incitamenter af anden art, herunder korrigerende handlingsplaner med frister og tilhørende foranstaltninger, som besluttes af nationale tilsynsmyndigheder under hensyn til lokale forhold.
4. Incitamenter vedrørende miljømål kan være af økonomisk art og forvaltes i henhold til bestemmelserne i artikel 15 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013. De kan suppleres med incitamenter af anden art, såsom korrigerende handlingsplaner med frister og tilhørende foranstaltninger, som besluttes af nationale tilsynsmyndigheder under hensyn til lokale forhold.
5. Derudover kan medlemsstaterne på lokalt niveau modulere luftfartsafgifter som angivet i artikel 16 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013.
KAPITEL III
VEDTAGELSE AF PRÆSTATIONSPLANER
Artikel 13
Indledende vedtagelse af præstationsplaner
Efter forslag fra de nationale tilsynsmyndigheder vedtager medlemsstaterne præstationsplaner indeholdende bindende præstationsmål og fremsender disse til Kommissionen senest seks måneder inden referenceperiodens start.
Artikel 14
Vurdering og revision af præstationsplaner og mål
1. Kommissionen vurderer præstationsplanerne, deres mål og især deres overensstemmelse med og passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende præstationsmål samt med kriterierne i bilag IV, idet den tager behørigt hensyn til den kontekstuelle udvikling, der kan have fundet sted mellem datoen for vedtagelse af de unionsdækkende mål og datoen for vurdering af præstationsplanen. Hvis der opstilles mål på lokalt niveau uden henvisning til et unionsdækkende præstationsmål, baseres vurderingen på kriterierne i bilag IV.
2. Såfremt Kommissionen finder, at en præstationsplan, eller en del af en præstationsplan, og dens mål er i overensstemmelse med og yder et passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende mål samt er i overensstemmelse med kriterierne i bilag IV, underretter Kommissionen de(n) berørte medlemsstat(er) herom senest fem måneder efter modtagelsen af præstationsplanen.
3. Hvis Kommissionen finder, at en præstationsplan, eller en del af en præstationsplan, og nogle eller alle af dens mål ikke er i overensstemmelse med og ikke yder et passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende mål og/eller ikke er i overensstemmelse med et eller flere af kriterierne i bilag IV, fremsætter Kommissionen en henstilling senest fem måneder efter modtagelsen af præstationsplanen og i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 til de(n) berørte medlemsstat(er) om at vedtage en revideret præstationsplan, eller en del deraf, og/eller præstationsmål. Denne henstilling fremsættes efter høring af de(n) berørte medlemsstat(er) og påpeger nøjagtig, hvilke dele af præstationsplanen og/eller -mål der skal revideres, samt en begrundelse for Kommissionens vurdering.
4. I sådanne tilfælde vedtager de(n) berørte medlemsstat(er) en revideret præstationsplan, eller en del af en præstationsplan, og/eller mål under behørigt hensyn til Kommissionens synspunkter sammen med passende foranstaltninger til opfyldelse af disse mål og underretter Kommissionen herom inden for fire måneder efter meddelelse af henstillingen.
Artikel 15
Vurdering af reviderede præstationsplaner og -mål samt vedtagelse af korrigerende foranstaltninger
1. Kommissionen vurderer hver enkelt revideret præstationsplan, eller del deraf, og planens præstationsmål på grundlag af kriterierne i bilag IV.
2. Såfremt Kommissionen finder, at en revideret præstationsplan, eller en del deraf, og planens mål er i overensstemmelse med og yder et passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende mål samt er i overensstemmelse med kriterierne i bilag IV, underretter Kommissionen de(n) berørte medlemsstat(er) herom senest fem måneder efter modtagelsen af den reviderede præstationsplan.
3. Hvis Kommissionen finder, at en revideret præstationsplan, eller en del deraf, og nogle eller alle af dens mål stadig ikke er i overensstemmelse med og ikke yder et passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende mål og/eller stadig ikke er i overensstemmelse med et eller flere af kriterierne i bilag IV, skal Kommissionen senest fem måneder efter modtagelsen af den reviderede præstationsplan og i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004, træffe afgørelse om, at de(n) berørte medlemsstat(er) skal træffe korrigerende foranstaltninger.
4. I en sådan afgørelse påpeges ud fra kriterierne i bilag IV nøjagtigt, hvilken del af planen og målet/målene der skal revideres, og begrundelsen for Kommissionens vurdering. Den kan indeholde det forventede præstationsniveau for de pågældende mål med henblik på at give de(n) berørte medlemsstat(er) mulighed for at iværksætte passende korrigerende foranstaltninger og/eller indeholde forslag til sådanne korrigerende foranstaltninger.
5. Kommissionen underrettes senest to måneder efter sin afgørelse om de korrigerende foranstaltninger, som de(n) berørte medlemsstat(er) har vedtaget, samt om de elementer, der viser foranstaltningernes overensstemmelse med Kommissionens beslutning.
Artikel 16
Præstationsplaner og korrigerende foranstaltninger, der vedtages efter referenceperiodens start
Præstationsplaner og korrigerende foranstaltninger, der vedtages efter referenceperiodens start i medfør af procedurerne i artikel 14 og 15, virker med tilbagevirkende kraft fra referenceperiodens første dag.
Artikel 17
Revision af målene
1. I henhold til proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 kan Kommissionen træffe afgørelse om at revidere de unionsdækkende mål og/eller tillade, efter anmodning fra en medlemsstat, at et eller flere lokale mål kan revideres:
a)
når Kommissionen på basis af den i artikel 18, stk. 4, omtalte rapport har omfattende bevismateriale, der viser, at de oprindelige data, antagelser og begrundelser, der danner grundlag for opstillingen af de oprindelige mål, ikke længere gælder, eller
b)
som følge af anvendelsen af en varslingsmekaniske som omtalt i artikel 19, eller
c)
efter en afgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 10, stk. 3, med hensyn til den centrale præstationsindikator, der er fastsat i bilag I, afsnit 1, punkt 4.1, litra b).
2. En revision af de unionsdækkende mål kan resultere i en ændring af de eksisterende præstationsplaner. I sådanne tilfælde kan Kommissionen træffe afgørelse om at foretage en passende tilpasning af den tidsplan, der fastsættes i kapitel II og III i nærværende forordning.
KAPITEL IV
OVERVÅGNING AF PRÆSTATIONSRESULTATERNE
Artikel 18
Løbende overvågning og rapportering
1. De nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen overvåger gennemførelsen af præstationsplanerne. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, fastsætter og iværksætter de(n) berørte medlemsstat(er) korrigerende foranstaltninger, der har til formål at afhjælpe situationen, og underretter Kommissionen herom. Finder Kommissionen sådanne korrigerende foranstaltninger utilstrækkelige til at afhjælpe situationen, underretter den inden for fem måneder efter modtagelsen af foranstaltningerne og i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 de(n) berørte medlemsstat(er) herom med forslag til korrigerende foranstaltninger.
2. Såfremt Kommissionen er vidne til en væsentlig og varig præstationsforringelse på lokalt niveau eller inden for en funktionel luftrumsblok, som påvirker andre stater, der er part i det fælles europæiske luftrum og/eller hele det europæiske luftrum, kan den anmode de(n) berørte medlemsstat(er) om at fastsætte og gennemføre korrigerende foranstaltninger med henblik på at opfylde de mål, der er opstillet i deres præstationsplan, og underrette Kommissionen om sådanne foranstaltninger. Finder Kommissionen sådanne foranstaltninger utilstrækkelige til at afhjælpe situationen, underretter den inden for fem måneder efter modtagelsen af foranstaltningerne og i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 den eller de berørte medlemsstater herom med forslag til korrigerende foranstaltninger.
3. Kommissionen overvåger gennemførelsen af netadministratorens netpræstationsplan. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, anmoder Kommissionen netadministratoren om at fastsætte og iværksætte korrigerende foranstaltninger, der har til formål at sikre opfyldelsen af målene i netpræstationsplanen, og om at underrette Kommissionen herom. Kommissionen informerer de nationale tilsynsmyndigheder eller organer som angivet i artikel 5, stk. 2, litra b), om sådanne korrigerende foranstaltninger.
4. Senest den 1. juni hvert år, og når der er risiko for, at præstationsmålene ikke nås, rapporterer de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer som angivet i artikel 5, stk. 2, litra b), til Kommissionen om overvågningen af præstationsplanerne og målene. Rapporterne baseres på henstillinger, der uddybes af Kommissionen inden referenceperiodens start. Kommissionen rapporterer til Udvalget for det Fælles Luftrum om opfyldelsen af præstationsmålene mindst én gang om året.
Artikel 19
Varslingsmekanismer
1. Såfremt varslingstærskelværdierne i artikel 10, stk. 4, overskrides på EU-niveau over et kalenderår som følge af omstændigheder, der ikke kunne forudses ved vedtagelsen af præstationsplanerne, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes, luftfartstjenesteudøvernes og netadministratorens kontrol, evaluerer Kommissionen situationen efter høring af medlemsstaterne via Udvalget for det Fælles Luftrum og stiller forslag om passende foranstaltninger inden for fire måneder. Dette kan indebære en revision af de unionsdækkende præstationsmål og en deraf følgende revision af de lokale præstationsmål.
2. Såfremt varslingstærskelværdierne i artikel 10, stk. 4, overskrides på lokalt niveau over et kalenderår som følge af omstændigheder, der ikke kunne forudses ved vedtagelsen af præstationsplanerne, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes, luftfartstjenesteudøvernes og netadministratorens kontrol, evaluerer de berørte nationale myndigheder situationen efter kontakt til Kommissionen og stiller forslag om passende foranstaltninger inden for fire måneder. Dette kan indebære revision af de lokale præstationsmål.
3. Medlemsstaterne kan beslutte at vedtage andre varslingstærskelværdier end dem, der fremgår af artikel 10, stk. 4, med henblik på at tage højde for lokale forhold og særpræg. I sådanne tilfælde anføres disse tærskelværdier i præstationsplanen, og de skal være i overensstemmelse med de tærskelværdier, der vedtages i henhold til artikel 10, stk. 4. Afvigelserne underbygges med en detaljeret begrundelse. Såfremt disse tærskelværdier aktiveres, finder proceduren i stk. 1 anvendelse.
4. Såfremt gennemførelsen af en varslingsmekanisme indebærer revision af præstationsplaner og mål, letter Kommissionen en sådan revision via en passende tilpasning af den tidsplan, der finder anvendelse, i henhold til proceduren i kapitel II og III.
Artikel 20
Uhindret overensstemmelsesovervågning
1. Luftfartstjenesteudøverne og netadministratoren sikrer, at Kommissionen og den berørte nationale tilsynsmyndighed, en kvalificeret enhed, der handler på vegne af den berørte tilsynsmyndighed, eller i påkommende tilfælde EASA kan udføre uhindret inspektion og uhindrede undersøgelser, herunder besøg på stedet. Uden at dette berører de nationale tilsynsmyndigheders og EASA's kontrolbeføjelser, bemyndiges de autoriserede personer:
a)
til inden for alle centrale præstationsområder at kontrollere de relevante dokumenter og alt andet materiale af relevans for opstillingen af præstationsplaner og mål
b)
til at tage kopi eller udskrift af de kontrollerede dokumenter
c)
til at anmode om en mundtlig redegørelse på stedet.
2. Inspektionerne og undersøgelserne i stk. 1 udføres i overensstemmelse med de gældende procedurer i den medlemsstat, hvor de skal foretages.
3. De nationale tilsynsmyndigheder overvåger gennemførelsen af nærværende forordning på præstationsområdet flyvesikkerhed i overensstemmelse med procedurerne for tilsyn med flyvesikkerheden i Kommissionens forordning (EU) nr. 1034/2011 (14).
4. I forbindelse med standardiseringsinspektioner overvåger EASA medlemsstaternes gennemførelse af nærværende forordning på det centrale præstationsområde flyvesikkerhed i overensstemmelse med arbejdsmetoderne i artikel 24, stk. 5, i forordning (EF) nr. 216/2008.
KAPITEL V
INDSAMLING, VALIDERING, UNDERSØGELSE, EVALUERING OG FORMIDLING AF OPLYSNINGER RELATERET TIL PRÆSTATIONERNE INDEN FOR LUFTFARTSSEKTOREN I DET FÆLLES EUROPÆISKE LUFTRUM
Artikel 21
Indsamling og validering af data til evaluering
1. Ud over de data, som Kommissionen allerede har indsamlet via andre unionsinstrumenter, og som også kan anvendes til evalueringsformål, sikrer de nationale myndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne, lufthavnskoordinatorerne og luftfartsselskaberne, at Kommissionen får stillet de data, der fremgår af bilag V, til rådighed i henhold til kravene i nævnte bilag.
2. De nationale myndigheder kan helt eller delvist uddelegere eller omorganisere indberetningsarbejdet mellem deres nationale tilsynsmyndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne og lufthavnskoordinatorerne med henblik på at tage højde for lokale særpræg og eksisterende rapporteringsveje.
3. De indberettende organer træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre kvaliteten, valideringen og den rettidige fremsendelse af dataene, herunder dokumentation for deres kvalitetskontrol og valideringsprocesser, forklaringer på specifikke forespørgsler fra Kommissionen vedrørende dataenes kvalitet og om nødvendigt handlingsplaner med henblik på at forbedre dataenes kvalitet. Dataene indberettes elektronisk uden beregning og i påkommende tilfælde i det af Kommissionen angivne format.
4. Kommissionen vurderer kvaliteten og validerer de i henhold til stk. 1 fremsendte data. Såfremt dataene ikke er velegnede til evalueringsformål, kan Kommissionen iværksætte passende foranstaltninger med henblik på at vurdere og forbedre dataenes kvalitet i samarbejde med medlemsstaterne og især deres nationale tilsynsmyndigheder.
5. I forbindelse med nærværende forordning skal de i stk. 1 nævnte data, der allerede indberettes til Eurocontrol, anses for at være indberettet til Kommissionen. I tilfælde hvor data ikke allerede indberettes til Eurocontrol, træffer Kommissionen og Eurocontrol de nødvendige forholdsregler for at sikre, at dataene stilles til Kommissionens rådighed i henhold til de krav, der fremgår af stk. 3.
6. Når der konstateres et væsentligt behov for nye data, eller det kan forventes, at dataenes kvalitet er utilstrækkelig, kan Kommissionen, inden der fastsættes nye datakrav ved ændring af nærværende forordning, iværksætte pilotundersøgelser, som på frivillig basis gennemføres af medlemsstaterne eller interessenter. Pilotundersøgelserne foretages med henblik på at vurdere gennemførligheden af den pågældende dataindsamling under hensyntagen til fordelene ved dataenes tilgængelighed i forhold til udgifterne i forbindelse med indsamlingen og den byrde, der pålægges respondenterne.
Artikel 22
Formidling af oplysninger
1. Kommissionen formidler oplysninger med henblik på at opfylde målsætningerne i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (15), navnlig artikel 4, og artikel 18 i forordning (EF) nr. 550/2004.
2. De oplysninger, der er omfattet af artikel 3, stk. 3, litra a), skal være offentligt tilgængelige, navnlig ad elektronisk vej. Til dette formål træffer Kommissionen afgørelse om strategien for håndtering, beskyttelse, fortrolighed og formidling af de data, der indsamles i præstationssammenhæng i medfør af artikel 21 og de tilhørende intellektuelle ejendomsrettigheder.
3. Kommissionens rapporter, der er nævnt i artikel 18, stk. 4, offentliggøres, og en henvisning til dem offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen kan beslutte regelmæssigt at stille andre generelle oplysninger til rådighed for de berørte parter, navnlig ad elektronisk vej.
4. De unionsdækkende mål i artikel 10 og en henvisning til de vedtagne præstationsplaner i kapitel III skal være offentligt tilgængelige og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
5. Det indberettende organ, som oplysningerne og aktiviteterne direkte vedrører, skal have individuel adgang til specifikke oplysninger, herunder validerede data og statistikker.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 23
Fritagelser
Hvis det konstateres i overensstemmelse med procedurerne i artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013, at nogle eller alle tårn- og indflyvningskontroltjenester og/eller CNS-, MET- og AIS-tjenester i en medlemsstat er underlagt markedsforhold, og medlemsstaten har besluttet i henhold til samme forordning ikke at beregne fastlagte omkostninger for disse tjenester og ikke at anvende finansielle incitamenter på disse tjenester, gælder målene for omkostningseffektivitet ikke for disse tjenester.
Artikel 24
Klageadgang
Medlemsstaterne sikrer, at afgørelser, der træffes i henhold til nærværende forordning, er behørigt begrundede, og at de underkastes en effektiv revisions- og/eller klageprocedure.
Artikel 25
Evaluering af ordningen
Ved hver referenceperiodes afslutning evaluerer Kommissionen præstationsordningen og analyserer især systemets gennemslagskraft, effektivitet og anvendelsesområde under hensyntagen til ICAO's arbejde inden for dette område.
Artikel 26
Ændringer af forordning (EU) nr. 677/2011
I forordning (EU) nr. 677/2011 foretages følgende ændringer:
1)
Betragtning 28 udgår.
2)
Artikel 5, stk. 1, affattes således:
»1. Som retningslinjer på længere sigt skal netadministratoren udvikle, vedligeholde og gennemføre en netstrategiplan, der skal være sammenfaldende med referenceperioden som defineret i artikel 8 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 (16).
3)
Artikel 5, stk. 4, affattes således:
»4. Netstrategiplanen ajourføres regelmæssigt mindst 12 måneder forud for hver enkelt referenceperiodes begyndelse.«
4)
Artikel 20, stk. 3, affattes således:
»3. Netadministratoren fremsender hvert år en rapport til Kommissionen og agenturet om de foranstaltninger, denne har truffet med henblik på at udføre sine opgaver. Rapporten skal omhandle individuelle netfunktioner samt den samlede situation for nettet og hænge nøje sammen med indholdet i netstrategiplanen og netoperationsplanen og netpræstationsplanen som omhandlet i artikel 6, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013. Kommissionen underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum.«
5)
Bilag IV affattes således:
»BILAG IV
SKABELON FOR NETSTRATEGIPLAN
Netstrategiplanen baseres på følgende struktur:
1. INDLEDNING
1.1.
Netstrategiplanens anvendelsesområde (geografisk og tidsrum)
1.2.
Udarbejdelse af planen og valideringsprocessen
2. OVERORDNET SAMMENHÆNG OG KRAV
2.1.
Beskrivelse af den aktuelle og planlagte netsituation, herunder ERND, ATFM, lufthavne og sparsomme ressourcer
2.2.
Udfordringer og muligheder i den tidsperiode, som planen vedrører (herunder prognoser for trafikefterspørgsel og udviklingen på verdensplan)
2.3.
Præstationsmål og forretningsmæssige krav som fremført af forskellige interessenter og de unionsdækkende præstationsmål
3. STRATEGISK VISION
3.1.
Beskrivelse af den strategiske måde, som nettet vil udvikle sig på og gøre fremskridt i retning af at opfylde præstationsmålene og de forretningsmæssige krav
3.2.
Overholdelse af præstationsordningen
3.3.
Overholdelse af den europæiske ATM-masterplan
4. STRATEGISKE MÅL
4.1.
Beskrivelse af de strategiske mål for nettet:
a)
herunder de samarbejdsbaserede aspekter af de deltagende operationelle interessenters roller og ansvar
b)
angivelse af, hvordan de strategiske mål vil opfylde kravene
c)
identificering af, hvordan fremskridtene i retning af disse mål skal måles
d)
angivelse af, hvordan de strategiske mål vil påvirke branchen og andre berørte områder.
5. STRATEGISK PLANLÆGNING
5.1.
Beskrivelse af planlægningen på kort/mellemlang sigt:
a)
prioriteringer for de enkelte strategiske mål
b)
gennemførelsen af de enkelte strategiske mål for indførelse af teknologi, arkitektonisk indvirkning, menneskelige aspekter, omkostninger, fordele samt den nødvendige styring, regulering og de nødvendige ressourcer
c)
den krævede deltagelse af de operationelle interessenter i de enkelte dele af planen, herunder deres roller og ansvar
d)
netadministratorens aftalte involvering i gennemførelsen af de enkelte dele af planen for de enkelte funktioner.
5.2.
Beskrivelse af planlægningen på lang sigt:
a)
hensigten om at nå de enkelte strategiske mål med hensyn til den nødvendige teknologi og de tilhørende FoU-aspekter, arkitektoniske virkninger, menneskelige aspekter, sagsmateriale, styring og regulering samt den tilhørende flyvesikkerhedsmæssige og økonomiske begrundelse for disse investeringer
b)
den krævede deltagelse af de operationelle interessenter i de enkelte dele af planen, herunder deres roller og ansvar.
6. RISIKOVURDERING
6.1.
Beskrivelse af risiciene ved gennemførelsen af planen
6.2.
Beskrivelse af overvågningsprocessen (herunder potentielle afvigelser fra de oprindelige mål)
7. HENSTILLINGER
7.1.
Identificering af de foranstaltninger, som Unionen og medlemsstaterne skal træffe for at understøtte planens gennemførelse.«
Artikel 27
Ikrafttræden
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Denne forordning gælder fra den anden referenceperiode som angivet i artikel 8 og i denne periodes varighed. Med henblik på at muliggøre vedtagelsen af unionsdækkende mål i medfør af artikel 10, stk. 2, forud for den anden referenceperiodes start samt forberedelse og vedtagelse af præstationsplaner i overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende forordning, gælder artikel 1, stk. 3 og 4, artikel 3, stk. 3, litra i) og n), artikel 5, artikel 6, artikel 9, stk. 3 og 4, artikel 26, kapitel II, kapitel III og bilag I, II, III, IV og V fra denne forordnings ikrafttræden med hensyn til anvendelse af præstationsordningen.
Artikel 28
Ophævelse
Forordning (EU) nr. 691/2010, artikel 26 i forordning (EU) nr. 677/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2011 ophæves med virkning fra den 1. januar 2015, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelse til at gennemføre præstationsordningen i den første referenceperiode som fastsat i artikel 8.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2013.
A BIZOTTSÁG 390/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 3.)
a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az 1070/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (2) és különösen annak 11. cikkére,
mivel:
(1)
Az 549/2004/EK rendelet rendelkezik a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról. A Bizottságnak a teljesítményrendszer működését részletesen szabályozó végrehajtási szabályokat kell elfogadnia.
(2)
A teljesítményrendszernek hozzá kell járulnia a légi közlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez azáltal, hogy - kellőképpen szem előtt tartva a legfőbb repülésbiztonsági célokat - az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv (ATM-főterv) teljesítménykeretével összhangban növeli a léginavigációs szolgálatok általános hatékonyságát a repülésbiztonság, a környezet, a kapacitás és a költséghatékonyság fő teljesítményterületein.
(3)
Az 1070/2009/EK rendelettel módosított, a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (léginavigációs-szolgálati rendelet) (3) díjszámítási rendszer létrehozásáról és az európai ATM-főterv végrehajtását szolgáló közös projektek kidolgozásáról rendelkezik. Mind a díjszámítási rendszer, mind pedig a közös projektek lényegi elemét képezik a teljesítményrendszer sikeres végrehajtásának.
(4)
Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében ezt a rendeletet a légiforgalmi szolgáltatási hálózat azon funkcióira kell alkalmazni, amelyeket az 1070/2009/EK rendelettel módosított, a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (légtérrendelet) (4) 6. cikke említ.
(5)
A teljesítményrendszer végrehajtásában a Bizottság munkáját egy teljesítményfelügyeleti szerv segítheti. E szerv feladata, hogy független tanácsadással szolgáljon a Bizottság részére minden olyan területen, amely befolyással bír a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményére.
(6)
Tekintettel arra a tényre, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok kulcsszerepet játszanak a teljesítményrendszer végrehajtásában, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e hatóságok képesek legyenek a felelősségi körükbe tartozó feladatok hatékony ellátására.
(7)
Az európai ATM-főtervben megfogalmazott magas szintű társadalmi célok eléréséhez vezető, hosszú távú kedvező folyamatok garantálása érdekében a teljesítményrendszert egyetlen referencia-időszaknál hosszabb időtartamra kell alkalmazni.
(8)
A hálózat általános teljesítményének javítását szem előtt tartva, a teljesítményrendszernek a léginavigációs szolgálatok vonatkozásában az útvonali és a közelkörzeti léginavigációs szolgálatokat is magában foglaló, „kaputól kapuig” megközelítést kell alkalmaznia.
(9)
A teljesítményrendszernek minden fő teljesítményterületen olyan mutatókat és kötelező célokat kell rögzítenie, amelyek révén elérhető és fenntartható a repülésbiztonság elvárható szintje.
(10)
Az egyes referencia-időszakokra vonatkozó, uniós szintű teljesítménycélok elfogadásakor a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie az előző referencia-időszak(ok)ban elért teljesítményszintet.
(11)
Mivel a különböző fő teljesítményterületek szorosan összefüggenek egymással, a teljesítményrendszer kidolgozása és ellenőrzése során kellőképpen figyelembe kell venni a teljesítménycélok közötti kölcsönhatást, szem előtt tartva a legfőbb repülésbiztonsági célokat.
(12)
A teljesítményterveket a funkcionális légtérblokkok szintjén kell elkészíteni, így az átláthatóság érdekében egyértelmű lesz, hogy egy-egy funkcionális légtérblokkon belül mennyire járulnak hozzá az egyes léginavigációs szolgálatok a célok eléréséhez, majd e hozzájárulást a legmegfelelőbb szinten kell ellenőrizni.
(13)
A teljesítményterveknek tartalmazniuk kell azon intézkedések - például ösztönző rendszerek - leírását, amelyek az érdekeltek teljesítményének javítását célozzák valamennyi szinten. Kiemelt helyzetéből következően a repülésbiztonság kérdésének függetlennek kell lennie az ösztönzőktől.
(14)
Az érdekeltek álláspontjának meghallgatása érdekében nemzeti szinten, a funkcionális légtérblokkok szintjén és uniós szinten is egyeztetéseket kell folytatni.
(15)
Olyan körülmények között, amelyeket a teljesítményterv elfogadásakor nem lehetett előre látni, és amelyek egyfelől elháríthatatlanok, másfelől a tagállamok, valamint a teljesítménycélok által érintett szervezetek befolyásán kívül esnek, megfelelő riasztási mechanizmusok létrehozása révén lehetővé kell tenni a repülésbiztonsági követelmények betartására, valamint a szolgáltatások folyamatos biztosítására irányuló olyan megfelelő intézkedések végrehajtását, amelyek magukban foglalhatják az uniós szintű vagy helyi teljesítménycélok felülvizsgálatát is.
(16)
Rendkívül fontos a teljesítményrendszer céljainak eléréséhez a polgári-katonai együttműködés és koordináció, amely során kellő hangsúlyt kap a katonai megbízatás hatékonysága.
(17)
A teljesítményrendszer nem sértheti az 549/2004/EK rendelet alapvető légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekek megóvására irányuló rendelkezéseit.
(18)
Olyan konkrét, mérhető fő teljesítménymutatókat kell kiválasztani, amelyek alapján ki lehet jelölni a teljesítménycélok eléréséhez kapcsolódó felelősségi köröket. A teljesítménymutatókhoz kapcsolódó teljesítménycéloknak teljesíthetőknek, realisztikusaknak és határidőhöz kötötteknek kell lenniük, valamint a léginavigációs szolgálatok fenntartható teljesítményének hatékony irányítására kell irányulniuk.
(19)
A kötelező teljesítménycéloknak a pénzügyi természetű ösztönzőkkel támogatott végrehajtását megfelelő módon össze kell kapcsolni a díjszámításról szóló, 2013. május 3-i 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (5).
(20)
A fő teljesítménymutatókat és teljesítménycélokat a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott biztonsági célokkal és előírásokkal, valamint az említett rendelet végrehajtási szabályaival, továbbá az e célok elérésére és fenntartására irányuló uniós intézkedésekkel összhangban kell megállapítani és megvalósítani.
(21)
A Bizottságnak értékelnie kell a teljesítményterveket és -célokat, és meg kell bizonyosodnia arról, hogy azok összhangban vannak az uniós célokkal és az európai ATM-hálózati összteljesítményével, illetve megfelelően hozzájárulnak az említett célok és teljesítmény eléréséhez. Ha ez az összhang nem teremthető meg, és az említett hozzájárulás nem biztosítható, a Bizottságnak a teljesítményterv(ek) és -cél(ok) felülvizsgálatát és/vagy javító intézkedések megtételét kell kérnie.
(22)
A referencia-időszakokban hatékony teljesítmény-ellenőrző eljárást - többek között adatgyűjtést és -terjesztést - kell bevezetni annak érdekében, hogy a teljesítmények alakulása lehetővé tegye a teljesítménycélok elérését, szükség esetén pedig javító intézkedések meghozatalát.
(23)
Amennyiben az ellenőrzés eredményei alapján a Bizottság bizonyítva látja, hogy a kiindulási adatok, az eredeti célok kitűzésének alapjául szolgáló feltételezések és okok már nem érvényesek, dönthet úgy, hogy felülvizsgálja az uniós szintű teljesítménycélokat, vagy egy tagállam kérése alapján engedélyezheti a helyi célok felülvizsgálatát.
(24)
A hálózati funkciók végrehajtásának teljesítménycélok szerint kell történnie. Ezért ez a rendelet alkalmazandó a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. július 7-i 677/2011/EU bizottsági rendelettel (7) összhangban létrehozott hálózatkezelőre. A 677/2011/EU bizottsági rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(25)
A léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendeletet (8), a 677/2011/EU bizottsági rendelet 26. cikkét és a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról szóló 691/2010/EU bizottsági rendeletet módosító 2011. november 24-i 1216/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (9)2015. január 1-jei hatállyal hatályon kívül kell helyezni.
(26)
Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet azon intézkedéseket határozza meg, amelyek az általános légi forgalom tekintetében a léginavigációs szolgálatok általános teljesítményének, valamint hálózati funkcióinak javítására irányulnak a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) európai (EUR) és afrikai (AFI) körzetein belül, ahol a tagállamok felelősek a léginavigációs szolgáltatások biztosításáért minden légtérfelhasználó igényeinek kielégítése érdekében.
(2) A célok kitűzése és a teljesítmény ellenőrzése tekintetében e rendelet az alábbiak által biztosított léginavigációs szolgálatokra alkalmazandó:
a)
az 550/2004/EK rendelet 8. cikkével összhangban kijelölt légiforgalmi szolgáltatók;
b)
az 550/2004/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban kijelölt meteorológiai szolgáltatók;
c)
a 677/2011/EU bizottsági rendelet 3. cikkével összhangban létrehozott hálózatkezelő.
A célok kitűzése és a költséghatékonysággal kapcsolatos teljesítmény ellenőrzése tekintetében ez a rendelet alkalmazandó az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdése b) pontjának és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően a hatóságoknál vagy minősített szervezeteknél felmerülő, a légtérfelhasználók által fizetendő díjakból megtéríthető költségekre is.
(3) A (4) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák ezt a rendeletet azon repülőtéri léginavigációs szolgálatok esetében, amelyeket az évente 70 000-nél kevesebb műszeres repülési szabályok szerinti légi szállítási műveletet lebonyolító egyes repülőtereken vagy akár valamennyi ilyen repülőtéren biztosítanak. A tagállamok döntésükről tájékoztatják a Bizottságot.
(4) Amennyiben egy tagállamban nincs olyan repülőtér, ahol a műszeres repülési szabályok szerinti légi szállítási műveletek száma elérné az évi 70 000-es küszöbértéket, e rendeletet alkalmazni kell legalább arra a repülőtérre vonatkozóan, amelyen a legtöbb műszeres repülési szabályok szerinti légi szállítási műveletet bonyolítják.
(5) A költséghatékonysággal kapcsolatos célokat alkalmazni kell az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti megállapított költségekre.
(6) A tagállamok ezt a rendeletet alkalmazhatják továbbá:
a)
a tagállamoknak a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi Chicagói Egyezményben (a Chicagói Egyezmény) foglalt jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, a más ICAO-körzetekben lévő, de a felelősségi körükbe tartozó légtér vonatkozásában azzal a feltétellel, hogy erről megfelelően tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot;
b)
azon léginavigációs szolgáltatókra, amelyek az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének (5) bekezdése alapján engedéllyel rendelkeznek léginavigációs szolgálatok tanúsítvány nélküli végzésére.
(7) A 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) adatvédelmi rendelkezései, valamint az irányelv végrehajtására szolgáló 1321/2007/EK bizottsági rendelet (11) és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet (12) ellenére az V. fejezetben meghatározott adatvédelmi követelményeket alkalmazni kell a nemzeti hatóságokra, a léginavigációs szolgáltatókra, a repülőtér-üzembentartókra, a repülőtéri koordinátorokra, valamint a légi fuvarozókra.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „repülőtér-üzembentartó”: a repülőteret irányító szerv, mely - adott esetben egyéb tevékenységekhez kapcsoltan - nemzeti jogszabályok vagy rendelkezések alapján ellátja a repülőtéri létesítmények igazgatásának és kezelésének feladatát, és összehangolja, valamint ellenőrzi az érintett repülőtéren vagy repülőtér-rendszeren belül a különféle üzemeltetők tevékenységeit;
2. „adat”: a Bizottság által vagy nevében a teljesítményrendszer végrehajtása érdekében a léginavigációs teljesítménnyel kapcsolatban gyűjtött és rendszeresen feldolgozott minőségi, mennyiségi, illetve egyéb releváns információ;
3. „teljesítménymutatók”: a teljesítmény ellenőrzésére, értékelésére és felülvizsgálatára szolgáló mutatók;
4. „fő teljesítménymutatók”: a teljesítménycélok meghatározására szolgáló teljesítménymutatók;
5. „műszeres repülési szabályok szerinti szállítási műveletek”: a műszeres repülési szabályok szerinti felszállások és leszállások számának a teljesítménytervek benyújtását megelőző három naptári év éves átlagaként számolt összege;
6. „kötelező cél”: a tagállamok által a teljesítményterv részeként elfogadott teljesítménycél, amely egy ösztönző rendszertől és/vagy a korrekciós intézkedési tervektől függ;
7. „légi fuvarozó”: egy tagállam által az európai uniós joggal összhangban kibocsátott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi közlekedési vállalkozás;
8. „megállapított költségek”: az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott költségek;
9. „nemzeti hatóság”: nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű szabályozó és/vagy felügyeleti hatóság, amelynek költségei a légtérhasználati díjakból kerülhetnek megtérülésre, amennyiben e költségek a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti léginavigációs szolgálatok nyújtásával kapcsolatban merülnek fel;
10. „a méltányosság elve (just culture)”: olyan jogelv, amely bár a súlyos gondatlanságot, a szándékos szabálysértést, illetve károkozást nem tolerálja, de amelynek értelmében az operatív személyzettel és más dolgozókkal szemben nem alkalmaznak szankciót olyan intézkedéseik, döntéseik vagy mulasztásaik miatt, amelyeket a tapasztalataiknak és szakképesítésüknek megfelelően hoztak meg, illetve követtek el;
11. „repülőtéri koordinátor”: egy tagállam által a koordinált repülőtereken azon koordinátori feladatok elvégzésére kijelölt, megfelelő képesítéssel rendelkező természetes vagy jogi személy, amelyeket a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet (13) 4. cikke határoz meg;
12. „teljesítmény-ellenőrzés”: az adatok folyamatos gyűjtésének és elemzésének folyamata, melynek célja, hogy az I. melléklet 9. cikke szerinti (fő) teljesítménymutatók segítségével megállapítsák egy rendszer tényleges eredményét a releváns (fő) teljesítménycélokhoz és teljesítménytervekhez képest;
13. „referencia-időszak”: az uniós szintű teljesítménycélok és a teljesítménytervek érvényességi és alkalmazási időszaka az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározottaknak megfelelően;
14. „futópályasértés”: bármely olyan esemény egy repülőtéren, amely során egy légi jármű, gépjármű vagy személy jogosulatlanul tartózkodik a légi járművek leszállására és felszállásra kijelölt védett területen;
15. „légiforgalmi szolgálati egység” (ATS egység): a légiforgalmi szolgálatok ellátásért felelős - polgári vagy katonai - egység;
16. „CNS, MET és AIS szolgálatok”: a kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző szolgáltatások, a léginavigációhoz szükséges meteorológiai szolgáltatások és a légiforgalmi tájékoztatás;
17. „rendkívüli esemény”: olyan körülmények, amelyek között a légiforgalmi szolgáltatási kapacitás abnormális módon lecsökken, ezért a légiforgalmiáramlás-szervezéssel összefüggő késések szintje abnormálisan magas az alábbiak következtében: tervezett korlátozás operatív vagy műszaki változás miatt, igen kedvezőtlen időjárási feltételek, a légtér jelentős részének rendelkezésre nem állása természeti vagy politikai okok miatt, illetve ezen okok olyan kombinációja, amely indokolttá teszi a szervezett fellépést és az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység hálózatkezelő általi mozgósítását;
18. „szerkezetátalakítási költségek”: az integrált szolgáltatásnyújtás ösztönzését célzó új technológiák és eljárások, valamint a hozzájuk kapcsolódó üzleti modellek bevezetése révén megvalósuló szerkezetátalakítási folyamat során a léginavigációs szolgáltatóknál felmerülő jelentős összegű, egyszeri költségek, amelyeket a tagállamok egy vagy több referencia-időszak során kívánnak megtéríttetni. Ezen költségek közé tartozhatnak egyebek mellett az alkalmazottak végkielégítései, a légiforgalom-irányító központok bezárása, a tevékenységek áthelyezése, valamint egyes eszközök értékének leírása és/vagy más léginavigációs szolgáltatókban való stratégiai részesedés szerzése kapcsán felmerülő költségek.
3. cikk
Teljesítmény-felülvizsgálati szerv
(1) Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy teljesítmény-felülvizsgálati szervet jelöl ki annak érdekében, hogy az segítse a teljesítményrendszer végrehajtásával kapcsolatos munkáját, e kijelölésnek a referencia-időszakoknak megfelelő határozott időtartamra kell vonatkoznia. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv elnökét és tagjait a Bizottság nevezi ki.
(2) A teljesítmény-felülvizsgálati szervnek a Bizottság által a számára kijelölt feladatok független ellátásához megfelelő hatáskörrel és pártatlansággal kell rendelkeznie, különösen a fő teljesítményterületek vonatkozásában.
(3) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottságot a teljesítményrendszer végrehajtásakor különösen a következő feladatok ellátásában segíti:
a)
a teljesítménnyel kapcsolatos adatok gyűjtése, vizsgálata, hitelesítése és terjesztése;
b)
a fő teljesítményterületek meghatározása vagy kiigazítása a 9. cikk (1) bekezdésében említetteknek megfelelően az ATM-főterv teljesítménykeretében meghatározottakkal, illetve a kapcsolódó fő teljesítménymutatókkal összhangban;
c)
az útvonali és közelkörzeti léginavigációs szolgáltatásoknak és a hálózati funkcióknak a teljesítményére vonatkozó megfelelő fő teljesítménymutatók meghatározása valamennyi fő teljesítményterületen;
d)
az uniós szintű teljesítménycélok meghatározása és felülvizsgálata;
e)
a 19. cikkben létrehozott riasztási mechanizmusok aktiválásához szükséges, a 10. cikk (4) bekezdésében említett riasztási küszöbérték(ek) meghatározása;
f)
az elfogadott teljesítménytervek - ezen belül a teljesítménycélok -, illetve az uniós szintű célok összhangjának vizsgálata;
g)
adott esetben a 19. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában elfogadott küszöbértékek és a 10. cikk (4) bekezdésében említett európai uniós szintű riasztási küszöbértékek összhangjának vizsgálata;
h)
adott esetben a felülvizsgált teljesítménycélok, illetve az érintett tagállamok által meghozott korrekciós intézkedések értékelése;
i)
a léginavigációs szolgálatok teljesítményének ellenőrzése, értékelése és felülvizsgálata helyi és uniós szinten, ideértve a beruházási és tőkekiadásokat is;
j)
a hálózati funkciók teljesítményének ellenőrzése, értékelése és felülvizsgálata;
k)
az európai ATM-hálózat általános teljesítményének vizsgálata, ezen belül éves jelentések készítése az egységes égbolttal foglalkozó bizottság részére;
l)
a teljesítménycélok elérésének értékelése minden egyes referencia-időszak végén, a következő időszakra való előkészítés céljából;
m)
a hálózatkezelő teljesítménytervének - többek között az uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangjának - értékelése;
n)
a teljesítménytervekkel kapcsolatos érdekelti egyeztetések ülésnaptárát és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti egyeztetési feladatokat érintő koordináció folyamatos végzése és támogatása.
(4) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottság kérésére a teljesítmény-vonatkozású ügyekről eseti tájékoztatást ad, illetve jelentéseket készít.
(5) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a rendszer fejlesztése érdekében jelentést készíthet és ajánlásokat tehet a Bizottság részére.
(6) Kapcsolat a nemzeti felügyeleti hatóságokkal:
a)
a teljesítmény-felülvizsgálati szerv az európai ATM-hálózat általános teljesítményének ellenőrzése céljából a nemzeti felügyeleti hatóságoktól megkapja a szükséges információkat a teljesítménytervekkel kapcsolatban.
b)
a teljesítmény-felülvizsgálati szerv a nemzeti felügyeleti hatóságok kérésére független véleményt nyilvánít a teljesítménnyel összefüggő olyan kérdésekről, mint például a hasonló környezetben működő léginavigációs szolgáltatók tényszerű összehasonlítása (teljesítményértékelés), az előző öt év teljesítményében bekövetkezett változások elemzése vagy az előrejelzések elemzése.
c)
a nemzeti felügyeleti hatóságok kérhetik a teljesítmény-felülvizsgálati szerv segítségét az uniós szintű célokat figyelembe vevő célmeghatározás indikatívérték-tartományának meghatározásához. Ezeket az értékeket a nemzeti felügyeleti hatóságok, a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér-üzembentartók, illetve a légtérfelhasználók rendelkezésére kell bocsátani.
(7) A 216/2008/EK rendeletben megállapított és annak megfelelően végrehajtott célkitűzésekkel, illetve szabványokkal való összhang biztosítása érdekében a teljesítmény-felülvizsgálati szerv szükség szerint együttműködik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA) a (3) bekezdésben említett feladatok teljesítésekor, amennyiben azok a repülésbiztonsággal kapcsolatosak.
(8) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv az európai ATM-hálózat általános teljesítményének ellenőrzése érdekében megfelelő munkamegállapodásokat köt a léginavigációs szolgáltatókkal, a repülőtér-üzembentartókkal, a repülőtéri koordinátorokkal, valamint a légi fuvarozókkal.
4. cikk
Nemzeti felügyeleti hatóságok
(1) A nemzeti felügyeleti hatóságok felelősek a teljesítménytervek kidolgozásáért, valamint a teljesítménytervek és -célok felügyeletéért és ellenőrzéséért. E feladataik ellátása során pártatlanul, függetlenül és átláthatóan járnak el.
(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok valamennyi fő teljesítményterületen rendelkezzenek az e rendeletben előírt feladataik ellátásához szükséges erőforrásokkal és képességekkel (vagy hozzáférjenek ezekhez), ideértve a 20. cikkben említett feladatok ellátásához szükséges vizsgálati jogköröket is.
(3) Amennyiben egy tagállamnak több nemzeti felügyeleti hatósága van, értesíti a Bizottságot arról, hogy melyik nemzeti felügyeleti hatóság felelős az e rendelet végrehajtásával összefüggő nemzeti koordinációért.
5. cikk
Funkcionális légtérblokkok
(1) A tagállamok a teljesítményterveket a funkcionális légtérblokkok szintjén dolgozzák ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettségnek való megfelelés érdekében a tagállamok:
a)
biztosítják, hogy a teljesítményterv megfeleljen a II. mellékletben meghatározott mintának;
b)
bejelentik a Bizottságnak azt a nemzeti felügyeleti hatóságot vagy szervet, amelyik a teljesítményterv végrehajtása tekintetében a funkcionális légtérblokkon belüli koordinációért, valamint a Bizottsággal történő kapcsolattartásért felelős;
c)
megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy:
i.
az e) pont és az I. melléklet rendelkezéseire tekintettel, minden egyes fő teljesítménymutatóhoz egyetlen teljesítménycél tartozzon;
ii.
az átláthatóság céljából a teljesítménytervben beazonosításra kerüljön a funkcionális légtérblokkon belüli valamennyi léginavigációs szolgálat hozzájárulása az adott funkcionális légtérblokk tekintetében meghatározott teljesítménycélok eléréséhez, és e hozzájárulásokat a legmegfelelőbb szinten nyomon kövessék;
iii.
amennyiben a teljesítménycélok nem teljesülnek, meghatározásra és a referencia-időszak alatt alkalmazásra kerüljenek az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedések. Ennek érdekében a teljesítménytervben szereplő éves értékeket kell alkalmazni;
d)
felelősek a teljesítménycélok meghatározásáért és eléréséért a helyi szinteken, azaz a funkcionális légtérblokk, a nemzeti szint, a díjkörzet és a repülőtér vonatkozásában;
e)
ahol nem került meghatározásra a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 4. cikkének értelmében vett közös útvonal-díjkörzet, és ahol ennek következtében a funkcionális légtérblokkon belül egynél több díjszámítási körzet tekintetében határoztak meg útvonali költséghatékonysági célokat, egyetlen összesített értékben konszolidálják ezeket a célokat az útvonali léginavigációs szolgálatok részére, és tájékoztatás céljából egy általános számot határoznak meg, amely a funkcionális légtérblokk szintjén mutatja be a költséghatékonysági erőfeszítéseket;
f)
ahol az útvonal-díjkörzetet a referencia-időszak során módosítják, bemutatják, hogy ez a változás még lehetővé teszi a referencia-időszak tekintetében elfogadott teljesítménycélok elérését;
g)
biztosítják, hogy a teljesítményterv összhangban legyen e rendelet hatályával e rendelet 1. cikke (6) bekezdésének és az 549/2004/EK rendelet 7. cikkének megfelelően.
6. cikk
Hálózatkezelő
Az 551/2004/EK rendelet (14) 6. cikkével és a 677/2011/EU bizottsági rendelet 3. cikkével létrehozott hálózatkezelő a teljesítményrendszerrel összefüggő következő feladatokat látja el:
a)
segíti a Bizottság munkáját azzal, hogy releváns információkat nyújt az uniós szintű teljesítménycélok referencia-időszakok előtti előkészítése, valamint a teljesítménycélok elérésének a referencia-időszak alatti ellenőrzése céljából. Ezen belül a hálózatkezelő felhívja a Bizottság figyelmét a működési teljesítmény jelentős és tartós eséseire;
b)
a 21. cikk (5) bekezdésével összhangban hozzáférést biztosít a Bizottság számára az V. mellékletben felsorolt valamennyi adathoz;
c)
a referencia-időszak során támogatja a funkcionális légtérblokkokat és azok léginavigációs szolgáltatóit teljesítménycéljaik elérésében azzal, hogy összhangot biztosít a teljesítménytervek, a hálózatstratégiai terv és a hálózatműködtetési terv között;
d)
a 677/2011/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével és 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kidolgoz egy teljesítménytervet, a hálózati teljesítménytervet, melyet legkésőbb az egyes referencia-időszakok kezdete előtt hat hónappal megküld a Bizottságnak, a Bizottság pedig az egyes referencia-időszakok kezdete előtt elfogadja azt. Ez a teljesítményterv nyilvános és tartalmaz:
i.
valamennyi fő teljesítményterület és valamennyi mutató vonatkozásában egy olyan teljesítménycélt, amely a referencia-időszak teljes időtartama alatt összhangban áll a vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélokkal, és ellenőrzési célból éves értékeket tartalmaz;
ii.
egy leírást a célok elérésére irányuló lépésekről;
iii.
adott esetben, vagy ha a Bizottság úgy határoz, további fő teljesítménymutatókat és célokat.
7. cikk
Koordináció az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA)
Az 549/2004/EK rendelet 13a. cikkének alkalmazásában és a 216/2008/EK rendelettel összhangban a tagállamok és a Bizottság szükség szerint egyeztetést végeznek az EASA-val, hogy biztosítsák az alábbi szempontok megfelelő érvényesülését:
a)
a teljesítményrendszer biztonsági szempontjai, ideértve a fő repülésbiztonsági teljesítménymutatók, valamint az uniós szintű teljesítménycélok meghatározását, felülvizsgálatát és végrehajtását, továbbá a riasztási mechanizmus aktiválását követő szükség szerinti fellépésekre, illetve intézkedésekre vonatkozó javaslattételt;
b)
a repülésbiztonságra vonatkozó fő teljesítménymutatóknak és teljesítménycéloknak az Európai Repülésbiztonsági Program végrehajtásával való összehangolása.
8. cikk
A referencia-időszakok időtartama
(1) A teljesítményrendszer első referencia-időszaka a 2012 és 2014 közötti naptári éveket foglalja magában. A második referencia-időszak a 2015 és 2019 közötti naptári éveket foglalja magában. Amennyiben e rendelet módosítása másként nem rendelkezik, a következő referencia-időszakok öt-öt naptári évig tartanak majd.
(2) Ugyanez a referencia-időszak alkalmazandó az uniós szintű teljesítménycélokra, valamint a teljesítménytervekre és -célokra is.
9. cikk
A fő teljesítményterületek és a fő teljesítménymutatók
(1) A célok meghatározása érdekében a Bizottság az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján és a szóban forgó rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban további fő teljesítményterületek meghatározásáról és elfogadásáról határozhat.
(2) A célmeghatározás érdekében minden egyes fő teljesítményterülethez egy vagy korlátozott számú fő teljesítménymutatót kell rendelni. A léginavigációs szolgálatok teljesítményét az egyes fő teljesítménymutatókra vonatkozó kötelező célok alapján kell értékelni.
(3) Az I. melléklet 1. szakasza tartalmazza az egyes fő teljesítményterületekhez tartozó, célmeghatározásra vonatkozó fő teljesítménymutatókat és az európai uniós szintű teljesítménymutatókat.
(4) Az I. melléklet 2. szakasza tartalmazza a helyi célmeghatározásra szolgáló helyi fő teljesítménymutatókat és a teljesítménycélok meghatározására használt helyi szintű teljesítménymutatókat. Az I. melléklet 2. szakasza meghatározza a helyi szintet, azaz a funkcionális légtérblokkot, a nemzeti szintet, a díjkörzetet és a repülőteret.
(5) A fő teljesítménymutatókat az egyes referencia-időszakok alatt nem lehet megváltoztatni. Változtatásokat legkésőbb az új uniós szintű teljesítménycélok elfogadása előtt hat hónappal, e rendelet módosításával lehet elfogadni.
(6) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az ebben a cikkben említett és az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt fő teljesítményterületeken és fő teljesítménymutatókon kívül - saját teljesítmény-ellenőrzési célból és/vagy a teljesítményterv részeként - meghatároznak teljesítménymutatókat, illetve hozzájuk rendelt teljesítménycélokat. E további teljesítménymutatóknak és -céloknak elő kell segíteniük az uniós szintű célok és az azokból fakadó helyi célok elérését. Ezek magukban foglalhatják és kifejezhetik például a teljesítményterv polgári-katonai, illetve meteorológiai vonatkozásait, és kiegészülhetnek megfelelő ösztönző rendszerekkel.
(7) A repülésbiztonsági (fő) teljesítménymutatók végrehajtásának és mérésének megkönnyítése érdekében az EASA - a teljesítmény-felülvizsgálati szervvel konzultálva - az első referencia-időszak kezdete előtt meghatározza a megfelelés elfogadható módozatait és útmutató dokumentumokat fogad el a 216/2008/EK rendelet 52. cikke alapján elfogadott eljárásokkal összhangban.
II. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYTERVEK ELKÉSZÍTÉSE
10. cikk
Uniós szintű teljesítménycélok
(1) A Bizottság az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban, valamint a hálózatkezelőtől és a nemzeti felügyeleti hatóságoktól kapott releváns adatok figyelembevételével, és az említett rendelet 10. cikkében foglaltaknak megfelelően az érdekeltekkel, más érintett szervezetekkel, illetve az EASA-val a teljesítmény repülésbiztonsági szempontjairól folytatott konzultáció után uniós szintű teljesítménycélokat fogad el.
(2) A 9. cikk (3) bekezdésére figyelemmel, az uniós szintű célokra legkésőbb a referencia-időszak kezdete előtt tizenöt hónappal a Bizottság tesz javaslatot, és azokat legkésőbb a referencia-időszak kezdete előtt tizenkét hónappal kell elfogadni.
(3) Az I. melléklet 1. szakaszának 4.1.b) pontja szerinti fő teljesítmény-mutatókra vonatkozó uniós szintű célmeghatározást a második referencia-időszak harmadik évétől kell elkezdeni a Bizottság döntése alapján és az (1) bekezdésben említett eljárást követve.
(4) A Bizottság az európai uniós szintű teljesítménycélok elfogadásával együtt riasztási küszöbérték(ek)et határoz meg, amely(ek)nek átlépése esetén a 19. cikkben említett riasztási mechanizmusok aktiválhatóak.
(5) A Bizottság minden uniós szintű teljesítménycélt alátámaszt a célok alapjául szolgáló feltételezések és okok leírásával, melyek között ott szerepelnek a hálózatkezelőtől és a nemzeti felügyeleti hatóságoktól kapott adatok és más tényszerű információk, forgalmi előrejelzések, a léginavigációs szolgálatok csoportjainak összetételére, valamint a hasonló működési és gazdasági környezetben lévő funkcionális légtérblokkokra vonatkozó információk.
11. cikk
A teljesítménytervek kidolgozása
(1) A nemzeti felügyeleti hatóságok funkcionális légtérblokk szintű teljesítményterveket dolgoznak ki, amelyek az uniós szintű teljesítménycélokkal, valamint a IV. mellékletben foglalt értékelési kritériumokkal összhangban lévő célokat tartalmaznak.
A II. melléklet szerinti minta sérelme nélkül, a teljesítményterv különböző, a helyi szintre - tehát a funkcionális légtérblokkra, a nemzeti szintre, a díjszabási körzetre és a repülőtérre - vonatkozó szakaszokat foglalhat magában.
(2) A nemzeti felügyeleti hatóságok a teljesítményterv elkészítésének elősegítése érdekében biztosítják, hogy:
a)
a léginavigációs szolgáltatók benyújtsák üzleti terveiket a nemzeti felügyeleti hatóságokhoz;
b)
a teljesítménytervek és teljesítménycélok vonatkozásában egyeztetésre kerüljön sor az érdekeltekkel, összhangban az 549/2004/EK rendelet 10. cikkében foglaltakkal. Legalább három héttel a konzultációs megbeszélés előtt az érdekeltek részére megfelelő tájékoztatást kell biztosítani.
(3) A teljesítménytervek tartalmazzák különösen:
a)
a szolgálati egységekre lebontott forgalom-előrejelzést és az azt alátámasztó felhasznált számadatokat a referencia-időszak minden egyes évére vonatkozóan, a funkcionális légtérblokk szintjén és a funkcionális légtérblokkon belüli díjszámítási körzetekre nézve;
b)
az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban a léginavigációs szolgálatok végzésére megállapított költségeket a referencia-időszak minden egyes évére és minden egyes díjszámítási körzetre vonatkozóan;
c)
a beruházások leírását, ideértve a teljesítménycélok eléréséhez szükséges beruházásokat is, részletesen ismertetve összefüggéseiket az európai ATM-főtervvel, a hálózatstratégiai tervvel, valamint az 550/2004/EK rendelet 15a. cikkének (3) bekezdésében említett közös projektekkel. Az említett leírásnak rá kell mutatnia a funkcionális légtérblokk szintjén mutatkozó előnyökre és szinergiákra;
d)
minden egyes releváns fő teljesítményterületen, a referencia-időszak teljes tartamára vonatkozóan az egyes fő teljesítménymutatókra való hivatkozással megállapított teljesítménycélokat, és az ellenőrzési, illetve ösztönzési célokra szolgáló éves értékeket;
e)
a fő teljesítményterületek közötti szoros összefüggés figyelembevételét, ideértve a teljesítményterv repülésbiztonságra gyakorolt hatásának értékelését, valamint a repülésbiztonság tartós biztosításához szükséges mérséklési intézkedéseket;
f)
a terv polgári-katonai vonatkozásainak ismertetését a kapacitás növelése érdekében alkalmazott rugalmas légtérfelhasználás polgári-katonai teljesítményének leírásával (amelyben kellő hangsúlyt kap a katonai megbízatás hatékonysága) és - szükség esetén - a teljesítményterv mutatóival és céljaival összhangban lévő más releváns teljesítménymutatók és teljesítménycélok feltüntetésével;
g)
annak leírását és indokolását, hogy a d) pontban említett teljesítménycélok hogyan kerülnek összhangba az uniós szintű teljesítménycélokkal és az európai ATM-hálózat teljesítményével, illetve azokhoz hogyan járulnak hozzá;
h)
az átláthatóság érdekében valamennyi érintett léginavigációs szolgálatnak és - az 5. cikk (2) bekezdése c) pontja ii. alpontjának megfelelően - a célok eléréséhez való konkrét hozzájárulásuknak az azonosítását, melyet a legmegfelelőbb szinten nyomon követnek;
i)
a teljesítménycéloknak a referencia-időszak alatti elérését elősegítő, az érintett léginavigációs szolgálatok esetében alkalmazott ösztönző mechanizmusok leírását;
j)
a nemzeti felügyeleti hatóságok által a teljesítménycélok elérésének ellenőrzése céljából tett intézkedéseket;
k)
az érdekeltekkel folytatott konzultációk eredményének leírását, ideértve a résztvevők által felvetett kérdéseket, valamint a közösen elfogadott intézkedéseket.
(4) A teljesítményterveket a II. mellékletben foglalt minta alapján kell elkészíteni, és azok - amennyiben a tagállamok a 9. cikk (6) bekezdésének alkalmazásával úgy határoznak - további mutatókat is tartalmazhatnak a hozzájuk kapcsolódó célokkal együtt.
(5) A hálózatkezelő az uniós szintű teljesítménycélokkal és értelemszerűen a IV. mellékletben meghatározott értékelési kritériumokkal összhangban lévő célokat tartalmazó hálózati teljesítménytervet dolgoz ki.
(6) A hálózati teljesítményterv kidolgozása érdekében a hálózatkezelő:
a)
egyeztetést biztosít a 677/2011/EU bizottsági rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően;
b)
a III. melléklet szerinti mintát használja.
12. cikk
Ösztönző rendszerek
(1) A tagállamok által a teljesítményterveik részeként alkalmazott ösztönző rendszereknek meg kell felelniük az alábbi általános alapelveknek:
a)
hatékonyaknak és arányosaknak kell lenniük, továbbá a referencia-időszak alatt nem lehet változtatni rajtuk;
b)
megkülönböztetésmentesen és átláthatóan kell végrehajtani őket annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a szolgáltatásnyújtás teljesítményének javulásához;
c)
a referencia-időszak teljes tartamában kell alkalmazni őket az érdekeltek által előzetesen ismert szabályozási környezet részeként;
d)
a célmegállapításban érdekelt szervezeteket magas szintű teljesítmény elérésére és a kapcsolódó teljesítménycélok teljesítésére kell késztetniük.
(2) A költséghatékonysági célokra vonatkozó ösztönzőknek pénzügyi jellegűnek kell lenniük, és rájuk nézve a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 13. és 14. cikkében foglalt megfelelő rendelkezések az irányadók. Ezen ösztönzőknek nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű kockázatmegosztási mechanizmust kell tartalmazniuk.
(3) A kapacitási célokra vonatkozó ösztönzőknek pénzügyi jellegűnek kell lenniük, és rájuk nézve a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkében foglalt rendelkezések az irányadók. Ezeket kiegészíthetik olyan más jellegű ösztönzők - például határidőket és kapcsolódó intézkedéseket tartalmazó korrekciós intézkedési tervek -, amelyekről a nemzeti felügyeleti hatóságok a helyi körülmények figyelembevételével döntöttek.
(4) A környezeti célokra vonatkozó ösztönzőknek pénzügyi jellegűek lehetnek, és rájuk nézve a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkében foglalt rendelkezések az irányadók. Ezeket kiegészíthetik olyan más jellegű ösztönzők - például határidőket és kapcsolódó intézkedéseket tartalmazó korrekciós intézkedési tervek -, amelyekről a nemzeti felügyeleti hatóságok a helyi körülmények figyelembevételével döntöttek.
(5) Ezenkívül helyi szinten a tagállamok a léginavigációs díjszabásra a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően modulációt alkalmazhatnak.
III. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYTERVEK ELFOGADÁSA
13. cikk
A teljesítménytervek előzetes elfogadása
A tagállamok a nemzeti felügyeleti hatóságok javaslatára legkésőbb a referencia-időszak kezdete előtt hat hónappal elfogadják és a Bizottságnak elküldik a kötelező teljesítménycélokat tartalmazó teljesítményterveiket.
14. cikk
A teljesítménytervek és -célok értékelése és felülvizsgálata
(1) A Bizottság, kellően figyelembe véve az uniós szintű teljesítménycélok elfogadása és a teljesítménytervek értékelése közötti időszakban esetlegesen bekövetkezett változásokat, értékeli a teljesítményterveket, azok célkitűzéseit és különösen az uniós szintű teljesítménycélokkal - valamint a IV. mellékletben meghatározott kritériumokkal - való összhangjukat, illetve az azokhoz való hozzájárulásuk megfelelőségét. Amennyiben célokat helyi szinten, az uniós szintű teljesítménycélokra való hivatkozás nélkül határozták meg, az értékelésnek a IV. melléklet szerinti kritériumokon kell alapulnia.
(2) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy egy teljesítményterv vagy annak egy része és a benne szereplő teljesítménycélok összhangban vannak az uniós szintű célkitűzésekkel, és azokhoz megfelelően hozzájárulnak, illetve összhangban vannak a IV. mellékletben meghatározott összes kritériummal -,, erről a teljesítményterv beérkezésétől számított legfeljebb öt hónapon belül értesíti az érintett tagállam(ok)at.
(3) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy egy teljesítményterv vagy annak egy része és a benne szereplő teljesítménycélok vagy azok egy része nincsenek összhangban az uniós szintű célkitűzésekkel vagy azokhoz nem járulnak hozzá megfelelően és/vagy nincsenek összhangban a IV. mellékletben meghatározott valamely kritériummal vagy kritériumokkal, a teljesítményterv beérkezésétől számított öt hónapon belül, az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően ajánlást ad az érintett tagállam(ok)nak felülvizsgált teljesítményterv (vagy annak egy része) és/vagy teljesítménycél(ok) elfogadására. Ilyen ajánlásra az érintett tagállammal/tagállamokkal folytatott konzultáció után kerülhet sor, és a határozatban egyértelműen meg kell jelölni a felülvizsgálandó teljesítményterv-részeket és/vagy teljesítménycél(oka)t, valamint meg kell indokolni a Bizottság értékelésének alapját.
(4) Ebben az esetben az érintett tagállam(ok)nak, a Bizottság véleményét megfelelően figyelembe véve el kell fogadnia (fogadniuk) a felülvizsgált teljesítménytervet (vagy annak egy részét) és/vagy teljesítménycél(oka)t, valamint az azok elérését elősegítő intézkedéseket, és az ajánlásról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül értesítenie (értesíteniük) kell erről a Bizottságot.
15. cikk
A felülvizsgált teljesítménytervek és -célok értékelése és a korrekciós intézkedések elfogadása
(1) A Bizottság a IV. mellékletben foglalt kritériumok alapján értékel minden egyes felülvizsgált teljesítménytervet (vagy annak egy részét) és az abban foglalt teljesítménycélokat.
(2) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a felülvizsgált teljesítményterv (vagy annak egy része) és a benne szereplő teljesítménycélok összhangban vannak az uniós szintű célokkal, és azokhoz megfelelően hozzájárulnak, valamint összhangban vannak a IV. mellékletben meghatározott összes kritériummal, a felülvizsgált teljesítményterv beérkezésétől számított öt hónapon belül értesíti erről az érintett tagállam(ok)at.
(3) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy egy felülvizsgált teljesítményterv (vagy annak egy része) és a benne szereplő teljesítménycélok valamelyike vagy összessége nincs összhangban az uniós szintű célkitűzésekkel vagy azokhoz nem járulnak hozzá megfelelően és/vagy nincsenek összhangban a IV. mellékletben meghatározott valamely kritériummal vagy kritériumokkal, a felülvizsgált teljesítményterv beérkezésétől számított öt hónapon belül és az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam(ok)nak korrekciós intézkedéseket kell hozniuk.
(4) E döntésben a IV. mellékletben meghatározott kritériumok alapján egyértelműen meg kell jelölni a felülvizsgálandó teljesítményterv-részeket és/vagy teljesítménycél(oka)t, valamint meg kell indokolni a Bizottság értékelésének alapját. A döntésben rendelkezni kell továbbá a teljesítménycélokra vonatkozó elvárt teljesítményszintről annak érdekében, hogy az érintett tagállam(ok) megtehesse (megtehessék) a megfelelő korrekciós intézkedéseket, és/vagy a döntés tartalmazhat korrekciós intézkedésekre vonatkozó javaslatokat is.
(5) Az érintett tagállam(ok)nak a Bizottság döntését követően két hónapon belül értesítenie (értesíteniük) kell a Bizottságot az általa (általuk) elfogadott korrekciós intézkedésekről, illetve fel kell tüntetnie (tüntetniük) azokat a tényezőket, amelyek igazolják a Bizottság döntésével való összhang biztosítását.
16. cikk
A referencia-időszak kezdete után elfogadott teljesítménytervek vagy korrekciós intézkedések
A 14. és 15. cikkben foglalt eljárások végrehajtásából eredően a referencia-időszak kezdete után elfogadott teljesítménytervek, illetve korrekciós intézkedések a referencia-időszak első napjától kezdődően, visszamenőleges hatállyal érvényesek.
17. cikk
A célok felülvizsgálata
(1) Az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően a Bizottság dönthet úgy, hogy felülvizsgálja az uniós szintű célokat és/vagy a tagállam kérésére engedélyezheti egy vagy több helyi cél felülvizsgálatát:
a)
amennyiben a 18. cikk (4) bekezdésében említett jelentés alapján elégséges bizonyítékkal rendelkezik azzal kapcsolatban, hogy az eredeti célok kitűzésének alapjául szolgáló kiindulási adatok, feltételezések és okok már nem érvényesek; vagy
b)
a 19. cikkben említett riasztási mechanizmus alkalmazásának eredményeként; vagy
c)
azt követően, hogy a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban döntést hozott az I. melléklet 1. szakaszának 4.1.b) pontja szerinti fő teljesítménymutatók tekintetében.
(2) Az uniós szintű teljesítménycélok felülvizsgálata a meglévő teljesítménytervek módosítását eredményezheti. Ebben az esetben a Bizottság dönthet az e rendelet II. és III. fejezetében foglalt ütemterv megfelelő kiigazításáról.
IV. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYCÉLOK ELÉRÉSÉNEK ELLENŐRZÉSE
18. cikk
Folyamatos ellenőrzés és jelentéstétel
(1) A teljesítménytervek végrehajtását a Bizottság és a nemzeti felügyeleti hatóságok ellenőrzik. E célból a teljesítménytervben rögzített éves értékeket veszik alapul. Amennyiben a referencia-időszak alatt a teljesítménycélok nem teljesülnek, az érintett tagállam(ok) a helyzet orvoslása érdekében korrekciós intézkedéseket határoz(nak) meg és alkalmaz(nak), és ezekről tájékoztatja (tájékoztatják) a Bizottságot. Amennyiben a Bizottság úgy látja, hogy ezek a korrekciós intézkedések nem elégségesek a helyzet orvoslására, az intézkedésekről szóló tájékoztatás kézhezvételét követő öt hónapon belül és az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően értesíti erről az érintett tagállam(oka)t, és korrekciós intézkedésekre tesz javaslatokat.
(2) Amennyiben a Bizottság olyan jelentős és tartós teljesítménycsökkenést észlel helyi szinten vagy a funkcionális légtérblokk szintjén, amely érint más, az egységes európai égbolthoz tartozó tagállamokat és/vagy az egész európai légteret, kérheti az érintett tagállamo(ka)t, hogy határozzon (határozzanak) meg és alkalmazzon (alkalmazzanak) korrekciós intézkedéseket a teljesítményterveikben foglalt célok elérésére, és ezekről tájékoztassa (tájékoztassák) a Bizottságot. Amennyiben a Bizottság úgy látja, hogy ezek az intézkedések nem elégségesek a helyzet orvoslására, az intézkedésekről szóló tájékoztatás kézhezvételét követő öt hónapon belül, az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően értesíti erről az érintett tagállam(oka)t, és korrekciós intézkedésekre tesz javaslatokat.
(3) A Bizottság ellenőrzi a hálózatkezelő hálózati teljesítménytervének végrehajtását. E célból a teljesítménytervben rögzített éves értékeket veszi alapul. Amennyiben a referencia-időszak alatt a célok nem teljesülnek, a Bizottság felkéri a hálózatkezelőt, hogy határozzon meg és alkalmazzon korrekciós intézkedéseket a hálózati teljesítménytervben foglalt célok elérésére, és ezekről tájékoztassa a Bizottságot. A Bizottság tájékoztatja ezekről a korrekciós intézkedésekről az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti felügyeleti hatóságokat vagy szerveket.
(4) Legkésőbb minden év június 1-jéig, valamint ha a teljesítménycélok elérése veszélybe kerül, az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti felügyeleti hatóságok vagy szervek jelentést tesznek a Bizottságnak a teljesítménytervek és -célok ellenőrzéséről. A jelentéseknek azokon az ajánlásokon kell nyugodniuk, amelyeket a Bizottság fog kidolgozni a referencia-időszak kezdete előtt. A Bizottság a teljesítménycélok eléréséről legalább évente egy alkalommal jelentést küld az egységes égbolttal foglalkozó bizottságnak.
19. cikk
Riasztási mechanizmusok
(1) Amennyiben a teljesítménytervek elfogadása idején előre nem látható, ugyanakkor elháríthatatlan és a tagállamok, a léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelő befolyásán kívül eső körülmények miatt egy naptári év folyamán uniós szinten elérik a 10. cikk (4) bekezdésében említett riasztási küszöbérték(ek)et, a Bizottság az egységes égbolttal foglalkozó bizottságon keresztül a tagállamokkal folytatott konzultáció keretében értékeli a helyzetet, és négy hónapon belül megfelelő intézkedésekre tesz javaslatokat. Ez magában foglalhatja az uniós szintű, és ebből következően a helyi szintű teljesítménycélok felülvizsgálatát.
(2) Amennyiben a teljesítménytervek elfogadása idején előre nem látható, ugyanakkor elháríthatatlan és a tagállamok, a léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelő befolyásán kívül eső körülmények miatt a naptári év folyamán helyi szinten elérik a 10. cikk (4) bekezdésében említett riasztási küszöbérték(ek)et, az érintett nemzeti felügyeleti hatóságok a Bizottsággal együttműködve értékelik a helyzetet, és négy hónapon belül megfelelő intézkedésekre tesznek javaslatokat. Ez magában foglalhatja a helyi szintű teljesítménycélok felülvizsgálatát.
(3) A tagállamok a helyi körülmények és sajátosságok figyelembevétele érdekében a 10. cikk (4) bekezdésében említettektől eltérő riasztási küszöbértékeket fogadhatnak el. Ebben az esetben ezeket a küszöbértékeket fel kell tüntetni a teljesítménytervben, és összhangba kell hozni a 10. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott küszöbértékekkel. Az eltéréseket részletes indoklással kell alátámasztani. Ezen küszöbértékek aktiválásakor az (1) bekezdésben foglalt eljárást kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a riasztási mechanizmus végrehajtása a teljesítménytervek, illetve a teljesítménycélok felülvizsgálatát vonja maga után, a Bizottság a II. és III. fejezetében említett eljárással összhangban a vonatkozó határidők megfelelő módosítása révén segíti elő a felülvizsgálatot.
20. cikk
A megfelelőség ellenőrzésének elősegítése
(1) A léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelő segíti a Bizottság és az érintett nemzeti felügyeleti hatóság, vagy az utóbbi nevében eljáró minősített szervezet, vagy - amennyiben releváns - az EASA által végzett vizsgálatokat és felméréseket, ezen belül a helyszíni szemléket. A nemzeti felügyeleti hatóságokra, illetve az EASA-ra a ruházott felügyeleti hatáskörök sérelme nélkül, az engedéllyel rendelkező személyek a következőkre kapnak felhatalmazást:
a)
a teljesítménytervek, illetve a teljesítménycélok megállapításához kapcsolódó dokumentumok és egyéb anyagok vizsgálata minden fő teljesítményterületen;
b)
másolatok, illetve kivonatok készítése ezekből a dokumentumokból;
c)
szóbeli magyarázat kérése a helyszínen.
(2) Az (1) bekezdésben említett vizsgálatokat és felméréseket az érintett tagállamban érvényben lévő eljárásokkal összhangban kell lefolytatni.
(3) A nemzeti felügyeleti hatóságok az 1034/2011/EU bizottsági rendeletben (15) meghatározott repülésbiztonsági felügyeleti eljárásokkal összhangban ellenőrzik e rendeletnek a repülésbiztonsági teljesítményterülettel kapcsolatos végrehajtását.
(4) A szabványosítási vizsgálatok keretében az EASA a 216/2008/EK rendelet (16) 24. cikkének (5) bekezdésében említett munkamódszerekkel összhangban ellenőrzi e rendeletnek a fő repülésbiztonsági teljesítményterülettel kapcsolatos végrehajtását a tagállamokban.
V. FEJEZET
AZ EGYSÉGES EURÓPAI ÉGBOLTRA VONATKOZÓ LÉGINAVIGÁCIÓ MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK GYŰJTÉSE, HITELESÍTÉSE, VIZSGÁLATA, ÉRTÉKELÉSE ÉS TERJESZTÉSE
21. cikk
A teljesítmény felülvizsgálata érdekében történő adatgyűjtés és adathitelesítés
(1) A nemzeti hatóságok, a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér-üzembentartók, a repülőtéri koordinátorok és a légi fuvarozók a Bizottság által egyéb uniós eszközök révén már összegyűjtött és a teljesítmény felülvizsgálata céljára is felhasználható adatokon felül, az V. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően biztosítják a szóban forgó melléklet szerinti adatoknak a Bizottság részére történő rendelkezésre bocsátását.
(2) A nemzeti hatóságok a helyi sajátosságokat és a meglévő jelentéstételi csatornákat figyelembe véve megoszthatják, illetve részben vagy egészben átszervezhetik az adatszolgáltatási feladatokat nemzeti felügyeleti hatóságaik, léginavigációs szolgáltatóik, repülőtér-üzembentartóik, valamint repülőtéri koordinátoraik között.
(3) Az adatszolgáltatók megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák az adatok minőségét, hitelesítését és időben történő továbbítását, és ezen belül rendelkezésre bocsátják a minőség-ellenőrzések és a hitelesítési folyamatok bizonyítékait, a Bizottságnak az adatok minőségével kapcsolatosan felmerült különleges kéréseire válaszként adott magyarázatokat és szükség esetén az adatok minőségének javítására irányuló cselekvési terveket. Az adatszolgáltatás díjtalanul, adott esetben elektronikus úton történik, a Bizottság által megadott formátumban.
(4) A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően értékeli az adatok minőségét, és hitelesíti a továbbított adatokat. Amennyiben az adatok nem alkalmasak a teljesítmény felülvizsgálatára, a Bizottság a tagállamokkal és különösen azok nemzeti felügyeleti hatóságaival együttműködve megteheti a megfelelő intézkedéseket az adatok minőségének értékelésére és javítására.
(5) E rendelet alkalmazásában az (1) bekezdésben említett azon adatokat, amelyeket már korábban az Eurocontrol rendelkezésére bocsátottak, a Bizottság rendelkezésére bocsátottnak kell tekinteni. Amennyiben az adatokat még nem bocsátották az Eurocontrol rendelkezésére, a Bizottság és az Eurocontrol megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szóban forgó adatokat a (3) bekezdésben meghatározott követelményekkel összhangban a Bizottság megkapja.
(6) Amennyiben lényegesen új adatszolgáltatási követelményeket határoznak meg, illetve az adatok minősége várhatóan nem lesz megfelelő, a Bizottság kísérleti tanulmányokat végezhet a tagállamok vagy az érdekeltek önkéntes részvételével, mielőtt e rendelet módosításával új adatszolgáltatási követelményeket vezetnének be. E kísérleti tanulmányok célja, hogy felmérjék a vonatkozó adatok gyűjtésének megvalósíthatóságát, illetve összevessék egymással egyfelől az adatok rendelkezésre állásából fakadó előnyöket, másfelől az adatgyűjtés költségét és az adatszolgáltatókra rótt terhet.
22. cikk
Az információk terjesztése
(1) Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében foglalt célkitűzések elérése érdekében a Bizottság hozzáférhetővé teszi az általános információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) és különösen annak 4. cikkével, illetve az 550/2004/EK rendelet 18. cikkével összhangban.
(2) A 3. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt információkat az érdekelt felek számára nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, mindenekelőtt elektronikus úton. Ennek érdekében a Bizottság dönt a 21. cikk értelmében, teljesítményvonatkozású célból gyűjtött adatok kezelésével, védelmével, bizalmas kezelésével és terjesztésével, valamint a kapcsolódó szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos politikáról.
(3) A 18. cikk (4) bekezdésében említett bizottsági jelentéseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és a rájuk való hivatkozásokat közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság határozhat úgy, hogy rendszeresen az érdekelt felek rendelkezésére bocsát további általános információkat is, mindenekelőtt elektronikus úton.
(4) A 10. cikkben említett uniós szintű teljesítménycélokat, valamint a III. fejezetben említett elfogadott teljesítménytervekre való hivatkozásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(5) A különleges információkhoz, például a hitelesített adatokhoz és statisztikákhoz való egyedi hozzáférést biztosítani kell azon adatszolgáltatók részére, akiket az információk és tevékenységek közvetlenül érintenek.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
23. cikk
Mentességek
Abban az esetben, ha a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban megállapításra került, hogy a repülőtéri léginavigációs szolgáltatások és/vagy a kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző szolgáltatások (CNS), a meteorológiai szolgáltatások (MET) és a légiforgalmi tájékoztató szolgálatok (AIS) valamelyikére vagy mindegyikére piaci feltételek vonatkoznak, és a tagállamok a szóban forgó rendelet értelmében úgy döntöttek, hogy az említett szolgáltatások tekintetében nem számítanak ki megállapított költségeket, nem számítanak ki és nem határoznak meg repülőtéri díjakat, illetve nem alkalmaznak pénzügyi ösztönzőket, a költséghatékonysági célok e szolgáltatásokra nem alkalmazandók.
24. cikk
Fellebbezés
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e rendelet alapján meghozott határozatok megfelelően indokoltak legyenek, és hatékony felülvizsgálati és/vagy fellebbezési eljárás vonatkozzon rájuk.
25. cikk
A rendszer felülvizsgálata
Az egyes referencia-időszakok végéig a Bizottság felülvizsgálja a teljesítményrendszert és különösen elemzi a rendszer hatását, hatékonyságát és hatókörét az ICAO által ezen a területen végzett munka figyelembevételével.
26. cikk
A 677/2011/EU rendelet módosításai
A 677/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A (28) preambulumbekezdést el kell hagyni.
2.
Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A hosszú távú perspektívára vonatkozó iránymutatások biztosítása érdekében a hálózatkezelő hálózatstratégiai tervet dolgoz ki, tart fenn és hajt végre, és ezt összehangolja a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (18) 8. cikkének (1) bekezdése szerinti referencia-időszakkal.
3.
Az 5. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A hálózatstratégiai tervet rendszeresen, az egyes referencia-időszakok kezdete előtt legalább 12 hónappal frissíteni kell.”
4.
A 20. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A hálózatkezelő évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz és az Ügynökséghez a feladatai teljesítése során meghozott intézkedésekről. A jelentésben ki kell térni az egyes hálózati funkciókra és a teljes hálózat helyzetére, valamint a jelentés tartalmának közvetlenül kapcsolódnia kell a hálózatstratégiai terv, a hálózatműködtetési terv és a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet 6. cikkének d) pontja szerinti hálózati teljesítményterv tartalmához. A Bizottság tájékoztatja az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot.”
5.
A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„IV. MELLÉKLET
MINTA A HÁLÓZATSTRATÉGIAI TERVHEZ
A hálózatstratégiai tervet az alábbi tagolás szerint kell elkészíteni:
1. BEVEZETÉS
1.1.
A hálózatstratégiai terv hatálya (területi és időbeli)
1.2.
A terv elkészítése és a jóváhagyási folyamat
2. ÁLTALÁNOS HÁTTÉR ÉS KÖVETELMÉNYEK
2.1.
A hálózat aktuális és tervezett helyzetének leírása, beleértve az európai útvonalhálózat-kialakítási funkciót, a légiforgalmiáramlás-szervezést, a repülőtereket és a szűkös erőforrásokat
2.2.
A tervidőszakhoz kapcsolódó kihívások és lehetőségek (beleértve a forgalmi igények előrejelzését és világszintű alakulását)
2.3.
A különféle érdekelt felek által kifejezésre juttatott teljesítménycélok és üzleti követelmények, valamint az uniós szintű teljesítménycélok
3. STRATÉGIAI JÖVŐKÉP
3.1.
A hálózatfejlesztési stratégia leírása, amely révén teljesíthetők a kitűzött teljesítménycélok és üzleti követelmények
3.2.
A teljesítményrendszernek való megfelelés
3.3.
Az európai ATM-főtervnek való megfelelés
4. STRATÉGIAI CÉLKITŰZÉSEK
4.1.
A hálózatstratégiai célkitűzések leírása:
a)
a részt vevő operatív érdekelt felek együttműködési szempontjai a szerepek és felelősségi körök tekintetében,
b)
annak bemutatása, hogy a stratégiai célkitűzések hogyan segítik elő a követelmények teljesülését,
c)
az e célkitűzések megvalósítása felé tett előrehaladás mérési módszerének meghatározása,
d)
annak bemutatása, hogy a stratégiai célkitűzések hogyan hatnak az iparágra és más érintett területekre.
5. STRATÉGIAI TERVEZÉS
5.1.
A rövid/középtávú tervezés ismertetése:
a)
az egyes stratégiai célkitűzések prioritásai,
b)
az egyes stratégiai célkitűzések végrehajtása a következők tekintetében: a technológia előírt alkalmazása, az architektúrát érintő hatás, az emberi tényezők, a felmerülő költségek, az előnyök, valamint a szükséges irányítás, az erőforrások és a szabályozás,
c)
a szükséges operatív érdekelt felek részvétele a terv egyes elemeiben, beleértve szerepeiket és felelősségi köreiket,
d)
a hálózatkezelő részvételének közösen elfogadott szintje az egyes egyedi funkciókat érintő terv egyes elemei végrehajtásának támogatásához.
5.2.
A hosszú távú tervezés ismertetése:
a)
szándék minden egyes stratégiai célkitűzés teljesítésére a következők tekintetében: a szükséges technológia és a megfelelő K + F szempontok, az architektúrát érintő hatás, az emberi tényezők, a gazdaságossági tanulmány, a szükséges irányítás és szabályozás, valamint e beruházások kapcsolódó biztonsági és gazdasági indoklásai,
b)
az operatív érdekelt felek megkívánt részvétele a terv egyes elemeiben, ideértve szerepeiket és felelősségi köreiket.
6. KOCKÁZATÉRTÉKELÉS
6.1.
A terv megvalósításához kapcsolódó kockázatok ismertetése
6.2.
Az ellenőrzési folyamat ismertetése (ideértve a kiindulási célkitűzésektől való lehetséges eltérést)
7. AJÁNLÁSOK
7.1.
Az Unió és a tagállamok által a terv megvalósításának elősegítése érdekében meghozandó intézkedések meghatározása.”
27. cikk
Hatálybalépés
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a 8. cikkben meghatározott második referencia-időszakban, annak kezdetétől alkalmazandó. A teljesítményrendszer alkalmazásával összefüggésben és annak érdekében, hogy a 10. cikk (2) bekezdése szerinti uniós szintű célok a második referencia-időszak kezdete előtt elfogadásra kerülhessenek, valamint a teljesítményterveknek az e rendelet rendelkezéseinek megfelelő kidolgozása és elfogadása céljából, az 1. cikk (3) bekezdését, az 1. cikk (4) bekezdését, a 3. cikk (3) bekezdésének i) pontját, a 3. cikk (3) bekezdésének n) pontját, az 5. cikket, a 6. cikket, a 9. cikk (3) bekezdését, a 9. cikk (4) bekezdését, a 26. cikket, a II. fejezetet, a III. fejezetet, valamint az I., II., III., IV. és V. mellékletet e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.
28. cikk
Hatályon kívül helyezés
A teljesítményrendszernek a 8. cikkben foglaltaknak megfelelően az első referencia-időszakban történő végrehajtásával kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül, a 691/2010/EU bizottsági rendeletet, a 677/2011/EU bizottsági rendelet 26. cikkét és az 1216/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet 2015. január 1-jei hatállyal hatályon kívül kell helyezni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 3-án.