KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1071/2012
af 14. november 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab ("grundforordningen") (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"), Thailand og Indonesien ("de pågældende lande").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union ("klageren") på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("deformerbare fittings med gevind"). Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, EU-producenterne, de eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og repræsentanter for de eksporterende lande om procedurens indledning. Kommissionen underrettede også producenter i Argentina, da Argentina blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende deformerbare fittings med gevind (jf. definitionen i afsnit B nedenfor) i perioden 1.1.2011 til 31.12.2011. Der blev ikke påtænkt anvendt stikprøver for de eksporterende producenter i de to andre pågældende lande, Thailand og Indonesien.
(6)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter i Kina, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. To virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og fire virksomheder anmodede om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(7)
Kommissionen fremlagde officielt konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren. De fik også mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt.
(8)
Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 29, indsendte seks EU-producenter de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre EU-producenter på grundlag af deres salgsmængde.
(9)
Som anført i betragtning 31 indsendte 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de ni importører med den største importmængde til Unionen og på grundlag af deres geografiske placering i Unionen. Da en af importørerne ikke besvarede spørgeskemaet, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.
(10)
Som anført i betragtning 30 indsendte 12 eksporterende producenter i Kina de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter i Kina med den største eksportmængde til Unionen.
(11)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven, de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Thailand, tre eksporterende producenter fra Indonesien, ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, og syv brugere.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Kina, to eksporterende producenter fra Thailand, en eksporterende producent fra Indonesien og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Østrig
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina
c)
Eksporterende producenter i Thailand
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
d)
Eksporterende producent i Indonesien
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien
e)
Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører
-
Crane Limited, Ipswich, Det Forenede Kongerige
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederlandene
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio (MB), Italien.
(14)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Indien som referenceland:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien.
3. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1.1.2011 til 31.12.2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("den pågældende vare"), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10.
(17)
De vigtigste råvarer er metalskrot, koks/elektricitet, sand (til støbning) og zink (til galvanisering). Det første trin i produktionsprocessen er smeltning af metalskrot i kuppelovne. Derefter følger formningsprocessen og støbningen af forskellige former, som derefter adskilles i enkelte stykker. Varerne skal igennem en langvarig udglødningsproces for at sikre, at de er tilstrækkeligt deformerbare til anvendelser, hvor f.eks. stød- og vibrationsbestandighed er nødvendige, og for at kunne modstå hurtige temperaturskift. Derefter kan fittings om nødvendigt galvaniseres. Herefter påføres varerne gevind.
(18)
Deformerbare fittings med gevind anvendes til at forbinde to eller flere rør, forbinde et rør til et apparat, ændre retning på en væskestrømning eller lukke et rør. Deformerbare fittings med gevind anvendes hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. De anvendes også i rørsystemer på olieraffinaderier. Deformerbare fittings findes i mange udformninger, og de mest almindelige er 90 graders albuer, t-formede fittings, samleled, krydsled og muffeled. De produceres både i sort (ikke galvaniseret) og i galvaniseret form.
2. Samme vare
(19)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, Thailand og Indonesien og på hjemmemarkedet i Indien, der blev valgt som referenceland, samt den vare, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4, ("samme vare").
(20)
Der blev fremsat en række påstande vedrørende varedækningen, som hovedsagelig kom fra importører, men også fra myndighederne i en medlemsstat. Disse påstande er behandlet enkeltvis nedenfor.
(21)
En importør påstod, at "elektrogalvaniserede fittings" burde udelukkes fra definitionen af deformerbare fittings med gevind. Det påstås, at produktionen af elektrogalvaniserede fittings forudsætter flere produktionstrin efter gevindskæringen såsom vask og en supplerende elektrisk galvanisering. Dette fører utvivlsomt til en række kvalitetsforbedringer og fordele i forhold til almindelige fittings. Det står dog klart, at elektrogalvaniserede fittings og almindelige fittings er fuldt udskiftelige og derfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De anses derfor for at være den pågældende vare.
(22)
Den samme importør importerer samlinger af kompressionsfittings, som derefter sættes sammen med andre dele i færdige kompressionsfittings. Spørgsmålet var, om samlinger af kompressionsfittings hører under definitionen af den pågældende vare. Selv om disse samlinger ligner en fitting og har gevind, kan de dog ikke anvendes direkte til at samle rør - de skal samles, før hele samlingen kan påføres rørene. Selv om de er dyrere, er de udskiftelige med andre gevindskårne fittings, idet de også kan anvendes til at forbinde rør, dog overvejende til reparationer og ikke i nye installationer. Det konkluderes derfor foreløbigt, at kompressionsfittings og samlinger heraf falder under definitionen af den pågældende vare.
(23)
Visse parter påstod, at deformerbare fittings, som produceres og sælges af EU-producenterne, ikke kunne betragtes som sammenlignelige med de varer, der producers og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande, idet kvaliteten af det materiale, der anvendes til EU-varerne, generelt er deformerbart støbejern med hvid kerne, mens kvaliteten af det materiale, der anvendes til de varer, der eksporteres, er deformerbart støbejern med sort kerne.
(24)
Som det allerede konkluderes i Rådets forordning (EF) nr. 1784/2000 (3) vedrørende den samme vare, har undersøgelsen foreløbig vist, at der ikke er forskel i markedsopfattelsen af fittings med hvid kerne og fittings med sort kerne, da de i alle andre henseender end kulstofindholdet har næsten identiske egenskaber og samme anvendelsesformål og dermed er udskiftelige. Dette bekræftes ved det forhold, at de importører/forhandlere, der køber både deformerbare fittings med sort kerne fra de pågældende lande og deformerbare fittings med hvid kerne fra EU-erhvervsgrenen, sælger dem til brugere uden at skelne mellem de to kvaliteter af materiale. For så vidt angår brugerne af den undersøgte vare, har undersøgelsen bekræftet, at de ikke i væsentlig grad skelner mellem fittings med sort kerne og fittings med hvid kerne.
(25)
Dette fastslås også ved det forhold, at både fittings med hvid kerne og med sort kerne indgår i den europæiske standard EN 10242 og i den internationale standard ISO 49, som fastlægger kravene til udformning af deformerbare fittings og deres ydeevne. Hvad angår kvaliteten af det anvendte materiale, kan både hvid kerne og sort kerne anvendes.
(26)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbig, at deformerbare fittings med hvid kerne, som produceres og sælges af en del af EU-producenterne, bør betragtes som samme vare som de deformerbare fittings med sort kerne, der produceres og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande.
(27)
En importør importerer begrænsede mængder af ufærdige fittings uden gevind. Importøren foretager selv gevindskæringen efterfølgende. Da de importerede varer ikke har gevind, betragtes de ikke som den pågældende vare.
(28)
Myndighederne i en af medlemsstaterne påpegede, at udtrykket "deformerbart" i henhold til de forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur (4) omfatter kuglegrafitstøbejern (identisk med duktilt støbejern). Selv om ingen af de interesserede parter opgav salg af fittings med gevind af duktilt støbejern i UP, er der bevis for, at dette er muligt. Da disse fittings har de samme grundlæggende fysiske egenskaber som de deformerbare fittings med gevind, der er blevet undersøgt, skønnes det hensigtsmæssigt at præcisere, at varer af duktilt støbejern falder under anvendelsesområdet for denne procedure og for foranstaltningerne.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(29)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative salgsmængde af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den udtagne stikprøve består af tre producenter - ud af de seks kendte producenter af den samme vare - der indgår i to virksomhedsgrupper, som tegner sig for 81 % af salget af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev samtlige EU-producenter og klageren hørt, og alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.
2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Tolv eksporterende producenter, der tegner sig for 51 % af den kinesiske eksport til Unionen i UP, indsendte stikprøveoplysninger, jf. bilag A til indledningsmeddelelsen. Stikprøven bestod af tre virksomheder, der tegner sig for 88 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder hørt. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.
3. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen ud fra den største repræsentative importmængde til Unionen og virksomhedernes geografiske placering en stikprøve, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I alt 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte stikprøveoplysningerne, jf. bilag B til indledningsmeddelelsen. Den oprindelige stikprøve bestod af 6 importører fra fem medlemsstater, som tegner sig for 59 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle importører hørt. Som følge af en række bemærkninger blev endnu tre virksomheder udtaget til stikprøven, hvilket resulterede i en endelig stikprøve på ni importører fra seks medlemsstater, som tegner sig for 67 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til den nye stikprøve. Da en af importørerne ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.
D. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(32)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(33)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3.
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(34)
To eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(35)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(36)
Efterprøvningen fastslog, at ingen af de to eksporterende producenter, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(37)
De reviderede regnskaber fra de to eksporterende producenter opfyldte heller ikke de internationale regnskabsstandarder, og de reviderede regnskaber hos den ene eksportør var endog ufuldstændige, idet de ikke omfattede en likviditetsopgørelse. Det er derfor indlysende, at de ikke opfyldte kriterium 2.
(38)
En eksportør kunne ikke bevise, at den kapital, der blev distribueret i forbindelse med virksomhedens privatisering var blevet korrekt evalueret, mens den anden eksportør modtog statsydelser overvejende i form af en skattemæssig særbehandling. De opfyldte derfor ikke kriterium 3.
(39)
En virksomhed, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, fremsatte bemærkninger til fremlæggelsen af resultaterne. Den anfægtede ingen af kendsgerningerne i fremlæggelsen, men rejste tre store spørgsmål i sine bemærkninger.
(40)
Indledningsvis blev det påstået, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var ulovlig, da den blev truffet næsten to måneder efter den lovbestemte frist. Det skal hertil bemærkes, at denne forsinkelse hovedsagelig skyldtes, at efterprøvningen med henblik på markedsøkonomisk behandling ikke kunne finde sted tidligere, da de kinesiske eksportører ikke havde tid på det tidspunkt. Det skal understreges, at tidspunktet for afgørelsen ikke havde nogen indflydelse på udfaldet.
(41)
Dernæst blev det påstået, at de reviderede regnskabers manglende overholdelse af kriteriet udelukkende skyldtes formelle fejl. Dernæst blev det påstået, at en regnskabspraksis, der ikke fuldt ud opfylder de formelle krav i IAS ikke udgør et brud på kriterium 2 om markedsøkonomisk behandling, så længe denne praksis ikke har påvirket virksomhedens finansielle resultater. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kriterium 2 ikke omtaler virksomhedens finansielle resultater. Påstanden er derfor ubegrundet. Det relevante kriterium "regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring" er ganske vist et formelt kriterium. Det skal ikke desto mindre bemærkes, at samtlige brud var af væsentligt omfang, enten på grund af beløbenes størrelse eller omfanget af bruddet (f.eks. at den obligatoriske analyse ganske enkelt ikke var blevet gennemført).
(42)
Endelig blev det påstået, at de fordele i form af skattemæssig særbehandling, som virksomheden havde modtaget, ikke tidligere var blevet lagt til grund for et afslag på markedsøkonomisk behandling. Det skal i den forbindelse bemærkes, at alle sager behandles ud fra de foreliggende oplysninger. Under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling vurderes det, om de kinesiske eksportører er underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Det er tilfældet i denne sag, hvad angår statsydelser, som overvejende tog form af skattemæssig særbehandling. De generelle bemærkninger, som den kinesiske eksportør fremsatte, er derfor ikke tilstrækkeligt begrundede.
(43)
Det konkluderes således, at det ikke er godtgjort, om de to eksporterende producenter opfyldte kriterium 2 og 3. Disse to virksomheder kan derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel behandling
(44)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsætter der i givet fald en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(45)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2.
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3.
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4.
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
5.
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(46)
De eksporterende producenter, som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og den tredje producent i stikprøven anmodede alle om individuel behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger blev det foreløbig fastslået, at alle eksporterende producenter i stikprøven opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kan indrømmes individuel behandling.
1.3. Referenceland
(47)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi ("referenceland").
(48)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Argentina som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(49)
En række eksportører og importører har fremsat bemærkninger til valget af referenceland, idet Argentina angiveligt ikke skulle være et egnet referenceland, hvilket hovedsagelig skyldes den begrænsede konkurrence på hjemmemarkedet og det deraf følgende høje prisniveau på det argentinske hjemmemarked. Der er ganske rigtigt indikationer af, at det argentinske marked i høj grad er delt mellem tre hjemlige producenter. Iflg. de argentinske statistikker er importen til det argentinske marked ubetydeligt, idet de traditionelt største udenlandske leverandører Brasilien og Kina er pålagt høj antidumpingtold.
(50)
De samme eksportører og importører foreslog Thailand, Indien og Indonesien som mere egnede referencelande. I betragtning af bemærkningerne fra de interesserede parter søgte Kommissionen samarbejde fra argentinske og indiske producenter, og i sidste ende accepterede en argentinsk og en indisk producent at samarbejde.
(51)
En analyse af disse besvarelser viste, at de hjemmemarkedspriser, som den eneste samarbejdsvillige argentinske producent havde angivet, ganske rigtigt var høje og lå væsentlig over salgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven og deres ikke-skadevoldende pris.
(52)
På den anden side viste det sig, at det indiske marked er meget konkurrencepræget med ca. 300 producenter. De hjemmemarkedspriser, som den samarbejdsvillige indiske eksportør angav, kan følgelig betragtes som rimelige.
(53)
Thailand og Indonesien var involveret i den samme undersøgelse, men der er kun et begrænset antal producenter i disse to lande, hvilket gør deres hjemmemarkeder mindre konkurrencedygtige i forhold til Indien. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indien er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
1.4. Normal værdi
(54)
Da ingen af de kinesiske eksportører i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2,stk. 7, litra a), beregnet ved at anvende Indien som referenceland med markedsøkonomi.
(55)
Det blev først konkluderet for hver af de pågældende eksporterende producenter, om referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af deformerbare fittings med gevind var repræsentativt, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af hver eksporterende producents samlede mængde af salg af den pågældende vare til eksport til Unionen. Dette var tilfældet for to af de tre eksporterende producenter i stikprøven.
(56)
De varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de virksomheder, hvor referencelandets producent havde et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, som var identisk eller direkte sammenligneligt med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev efterfølgende identificeret.
(57)
For hver type, som producenten i referencelandet solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type deformerbare fittings med gevind, der solgtes med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den eksporterende producents samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(58)
For producenten i referencelandet undersøgte Kommissionen dernæst, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(59)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den pågældende type i UP.
(60)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(61)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(62)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(63)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af den eneste samarbejdsvillige referencelandsproducents salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
1.5. Eksportpris
(64)
Da producenterne i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres salg af den pågældende vare med henblik på eksport til Unionen fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
1.6. Sammenligning
(65)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(66)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(67)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende fysiske egenskaber, indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
1.7. Dumpingmargener
(68)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(69)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(71)
På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 42,3 %.
(72)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med de tilsvarende importstatistikker fra Eurostat.
(73)
Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Da der ikke var grund til at tro, at de eksporterende producenter bevidst undlod at samarbejde, blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da der ikke var indikationer for, at de virksomheder, der ikke samarbejdede, foretog dumping på et lavere niveau, og for at sikre foranstaltningernes effektivitet.
(74)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
42,3 %
Alle andre virksomheder
67,8 %
2. Thailand og Indonesien
2.1. Normal værdi
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om dennes samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand og Indonesien.
(76)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller næsten identiske med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(77)
For hver type af samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(78)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(79)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af priserne for alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype.
(80)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(81)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(82)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(83)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi.
2.2. Eksportpris
(84)
Da de samarbejdsvillige thailandske og indonesiske eksportørers samlede eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.3. Sammenligning
(85)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(86)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(87)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende handelsled, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
2.4. Dumpingmargener
a) Thailand
(88)
For de to samarbejdsvillige virksomheder i Thailand blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(89)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder udgjorde mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder.
(90)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener for de thailandske virksomheder følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
Alle andre virksomheder
50,7 %
b) Indonesien
(91)
For den eneste samarbejdsvillige virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(92)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed udgjorde mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed.
(93)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Alle andre virksomheder
11,0 %
E. SKADE
1. EU-produktionen
(94)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 6 producenter i Unionen. To grupper af EU-producenter bestående af tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 29, og de tegnede sig for over 81 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(95)
De 6 eksisterende EU-producenter, som fremstillede samme vare i UP, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen ("EU-erhvervsgrenen"), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
3. EU-forbruget
(96)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importmængden fra Eurostat, justeret efter resultaterne af undersøgelsen.
(97)
EU-forbruget faldt markant med 21 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint til et niveau, der lå 9 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.
EU-forbrug (ton)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4. Import fra de pågældende lande
4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(98)
Kommissionen undersøgte, om importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(99)
Den dumpingmargen, der var fastsat i forhold til importen fra hvert af de pågældende lande, lå over bagateltærskelen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, (jf. betragtning 74, 90 og 93).
(100)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det konstateret, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelser i WTO's antidumpingaftale (5).
(101)
Samtidig fastslog undersøgelsen på det indledende stadium, at hovedparten af importen fra Indonesien meget vel kan være blevet angivet under en anden KN-kode, nemlig 7307 99 10 i stedet for 7307 19 10, som normalt anvendes til rørfittings af deformerbart støbejern med gevind. Totaliteten eller i hvert fald en stor del af denne måske ukorrekt angivne import er dog allerede omfattet af de 2,5 %, der er nævnt i foregående betragtning.
(102)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbig, at denne import ikke skal kumuleres med importen fra Thailand og Kina.
(103)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Thailand og Kina, kan den ikke betragtes som ubetydelig, idet markedsandelen udgjorde hhv. 5,4 og 47,3 % i UP.
(104)
Det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af de sammenlignelige konkurrencevilkår mellem de importerede varer fra disse to lande og den samme vare, som fremstilles i Unionen, dvs. gennem de samme salgskanaler og til samme kategori af kunder. Det fremgik ganske rigtigt af undersøgelsen, at de importerede varer fra Kina og Thailand blev solgt via de samme distributører.
(105)
Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt. Importen fra Thailand og Kina blev derfor undersøgt kumulativt. Importen omtales i det følgende som "importen fra de to pågældende lande".
4.2. Mængde og markedsandel for importen fra de to pågældende lande
(106)
Mængden af import af den pågældende vare fra de to pågældende lande til EU- markedet er steget med 15 % i den betragtede periode. Mens importen oprindeligt faldt med 16 % mellem 2008 og 2009 efter et fald i forbruget, jf. betragtning 97, steg den herefter markant med 31 procentpoint indtil UP.
Importmængde til Unionen (ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
De to pågældende lande
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Kilde:
Eurostat og resultaterne af undersøgelsen
(107)
Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 11 procentpoint fra 41,7 % til 52,7 % i den betragtede periode. Væksten i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.
Markedsandele på EU-markedet
2008
2009
2010
UP
Kina
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Thailand
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
De to pågældende lande
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4.3. Priser på importen fra de to pågældende lande og prisunderbud
a) Prisudvikling
(108)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra de to pågældende lande ved Unionens grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen for importen fra de to pågældende lande konstant med i alt 14 %.
Importpriser (EUR/ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Thailand
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
De to pågældende lande
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Kilde:
Eurostat
b) Prisunderbud
(109)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i Unionen. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i de to pågældende lande. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled (navnlig OEM-salg) og omkostninger efter import.
(110)
Sammenligningen viste, at importen af de pågældende varer fra Thailand og Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i Unionen til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 25-55 %, udtrykt som en procentdel heraf.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele, samt EU-producenterne i stikprøven, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(112)
Produktionsmængderne i Unionen faldt mellem 2008 og 2009 med 39 % og faldt efterfølgende en anelse fra det allerede lave niveau til trods for en stigning på 12 procentpoint i forbruget i de efterfølgende år, jf. betragtning 97.
EU-produktionsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(113)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 21 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og 2009. Faldet i produktionskapaciteten skyldes især, at tre EU-producenter indstillede produktionen i den betragtede periode.
EU-produktionskapacitet (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Produktions-kapacitet
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(114)
Til trods for et fald i produktionskapacitet faldt kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen med 26 %, især mellem 2008 og 2009.
Udnyttelse af EU-produktionskapaciteten
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Produktionskapa-citetsudnyttelse
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
5.2. Lagerbeholdninger
(115)
Lagerbeholdningerne faldt med 23 % i den betragtede periode i tråd med EU-erhvervsgrenens faldende salgs- og produktionsmængder.
Lagerbeholdninger (ton)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
91
75
77
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.3. Salgsmængde og markedsandel
(116)
EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 25 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog markant igen i Unionen, jf. betragtning 97, men EU-erhvervsgrenens salg stagnerede på det lave niveau fra 2009 indtil udgangen af den betragtede periode.
EU-salgsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(117)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 9 procentpoint eller 18 % i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 11 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 107.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(118)
De stikprøveudvalgte EU-producenter var kun i stand til at øge deres salgspriser med 4 % i den betragtede periode. På grund af de stigende mængder af dumpingimport på EU-markedet var denne prisstigning lavere end stigningen i omkostningerne.
Gennemsnitlig EU-pris pr. ton
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
103
103
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.5. Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
(119)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var tilfredsstillende i begyndelsen af den betragtede periode, men var til gengæld nærmest væk i 2009. Selv om rentabiliteten forbedredes en anelse efterfølgende, lå den langt under det ikke-skadevoldende niveau i resten af den betragtede periode.
(120)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte den samme tendens som rentabilitetsudviklingen.
Rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet (Indeks)
100
8
38
37
Investerings-afkast (indeks)
100
1
36
40
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(121)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne faldt konstant med i alt 64 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i UP.
Likviditet (EUR)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
55
58
36
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.6. Vækst
(122)
EU-forbruget steg, jf. betragtning 97, markant mellem 2009 og UP med 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009. Det fremgår således, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at drage fordel af den nylige vækst i EU-forbruget som følge af den stigende markedsandel for dumpingimporten fra de to pågældende lande.
5.7. Investeringer og evne til at rejse kapital
(123)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:
Nettoinvesteringer (EUR)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
65
41
76
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(124)
EU-producenternes investeringer faldt, jf. tabellen ovenfor, markant mellem 2008 og 2010. Denne tendens blev vendt i UP, hvor investeringerne i væsentligt omfang voksede igen, men uden dog at nå det samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode.
5.8. Evne til at rejse kapital
(125)
På grund af den utilstrækkelige rentabilitet, jf. betragtning 119, havde visse EU-producenter vanskeligt ved at rejse kapital til fremtidige investeringer under de gældende omstændigheder. Det utilstrækkelige afkast af investeringerne gav således også problemer med at rejse kapital.
5.9. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(126)
Beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (jf. betragtning 112), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen søgte at tilpasse arbejdsstyrken til den forværrede markedssituation, hvilket førte til et konstant generelt fald i beskæftigelsen på 36 % i den betragtede periode.
Beskæftigelse (i FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
75
67
64
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(127)
Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser på at tilpasse beskæftigelsen til den forværrede markedssituation faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt med 19 % mellem 2008 og 2009. Situationen bedredes konstant i tiden herefter, men lå dog 9 % under niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode.
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
81
87
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(128)
I den betragtede periode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i EU-erhvervsgrenen støt med i alt 12 %.
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
106
112
112
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(129)
Dumpingmargenerne for importen fra de to pågældende lande er, jf. betragtning 74 og 90, høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige.
5.11. Genrejsning efter tidligere dumping
(130)
Deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Brasilien, Tjekkiet, Japan, Kina, Korea og Thailand var allerede underlagt foranstaltninger (6) mellem 2000 og 2005 (7) ("de tidligere foranstaltninger"). EU-erhvervsgrenens tilfredsstillende rentabilitet fra begyndelsen af den betragtede periode (jf. betragtning 119) antyder, at disse foranstaltninger gav EU-erhvervsgrenen et midlertidigt pusterum. De stigende mængder af dumpingimport har dog sat en stopper for denne forholdsvis positive periode. Det skal også bemærkes, at den samlede markedsandel for de seks lande, der var berørt af de tidligere foranstaltninger, aldrig lå over 29 % (8), mens de to lande, der er berørt af denne undersøgelse, har en markedsandel på 52,7 % i UP, jf. betragtning 107.
6. Konklusion om skade
(131)
Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens.
(132)
Samtidig underbød importen af deformerbare fittings med gevind fra de to pågældende lande EU-erhvervsgrenens priser med op til 55 % i UP (jf. betragtning 110) og øgede derved markant deres markedsandel på samme tid (jf. betragtning 107).
(133)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(134)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, er det blevet undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina og Thailand har påført EU-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(135)
Mellem 2008 og UP voksede mængden af dumpingimport fra de to pågældende lande med 15 % på et marked, der skrumpede med 9 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet fra 41,7 % til fra 52,7 %.
(136)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra de to pågældende lande i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte 8,7 procentpoint i markedsandel og måtte reducere sin produktion med 41 %. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte en meget lav rentabilitet i det meste af den betragtede periode.
(137)
Ud fra ovenstående konkluderes det midlertidigt, at dumpingimporten fra de to pågældende lande til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(138)
Eurostat rapporterer om væsentlig import fra Indien til meget lave priser i hele den betragtede periode, og meget tyder på, at denne import ikke er den pågældende vare, men forskellige varer, der tariferes under den samme KN-kode.
(139)
Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt med 2,1 procentpoint fra 10,5 % til 8,4 %.
(140)
De næste største importkilder i UP var Indonesien, Brasilien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem hhv. 1,3 % og 1,6 %, og alle disse lande tabte markedsandele i den betragtede periode.
Markedsandel for importen
2008
2009
2010
UP
Brasilien
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesien
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Tyrkiet
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Andre lande
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
I alt
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Kilde:
Eurostat
(141)
Som følge af begrænsede mængder og faldende tendenser kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(142)
Hvad angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten konstant med i alt 34 % i den betragtede periode.
Eksportsalg (ton)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(143)
I den betragtede periode udgjorde eksportsalget dog kun 13-15 % af EU-erhvervsgrenens produktion. Eksporten lader derfor ikke til i væsentligt omfang at have bidraget til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.
3.3. Udviklingen i EU-forbruget
(144)
EU-forbruget faldt, jf. betragtning 97, med 21 % mellem 2008 og 2009, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens EU-salg på 25 % i samme periode. Efter 2009 steg EU-forbruget dog markant med ca. 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009.
(145)
De interesserede parter påstod, at en vigtig årsag til skaden var krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked, som angiveligt påvirkede ATUSA, en spansk virksomhed og en af de største klagere, betydeligt. ATUSA sælger dog hovedsageligt til andre EU-medlemsstater, og virkningen af krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked var begrænset til virksomhedens salg i Spanien, som aldrig udgjorde hovedparten af dens salg. Desuden er skadesbilledet klart, hvad angår både virksomhederne i stikprøven, samtlige klagere og den samlede EU-erhvervsgren. Skadesanalysen var under alle omstændigheder ikke begrænset til en EU-producents resultater eller et nationalt marked, men derimod til hele EU-erhvervsgrenen.
(146)
Visse interesserede parter påstod desuden, at den skade, der var forårsaget af den negative udvikling i EU-forbruget, ikke skyldtes dumpingimporten, men derimod virkningerne af alternative varer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i EU-forbruget kan have forvoldt EU-producenterne skade. Denne skade blev dog forværret af den stadige stigning i dumpingimporten på et marked med faldende efterspørgsel. Den nylige bedring i EU-forbruget, jf. ovenfor, har udelukkende gavnet dumpingimporten, mens EU-producenterne ikke har været i stand til at øge deres salgsmængder.
3.4. EU-producenternes strukturelle problemer
(147)
Den kendsgerning, at Georg Fischer ("GF") fortsat har været rentabel til trods for deres højere priser, mens de andre EU-producenter ikke havde tilfredsstillende resultater, skulle iflg. visse interesserede parter betyde, at de strukturelle problemer var årsag til EU-erhvervsgrenens skade og ikke dumpingimporten. GF blev dog også påvirket negativt med tab af markedsandele og fortjenstmargen til følge. Beskæftigelsen og produktionen faldt også. Derfor kan påstanden om, at GF ikke led skade, ikke accepteres.
(148)
Desuden var alle EU-producenter, inkl. GF, udsat for pristrykket fra dumpingimporten.
(149)
Ligeledes påstod visse interesserede parter, at da Berg Montana, det bulgarske datterselskab i ATUSA-gruppen, også konstant havde været rentable, betød dette, at skaden kunne være forvoldt af andre årsager end dumpingimporten. Men også Berg Montana blev påvirket negativt af den kinesiske import: Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt markant lige som beskæftigelsen. Da hovedparten af Berg Montanas salg foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i ATUSA-gruppen, er det ikke hensigtsmæssigt at se på rentabiliteten i Berg Montana alene uden også at se på de finansielle resultater i gruppen som helhed, idet Berg Montanas rentabilitet er påvirket af intern afregning - og samlet set er ATUSA-gruppen tabsgivende. Derfor kan påstanden om, at Berg Montana ikke led skade, heller ikke accepteres.
(150)
Det kunne påstås, at faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder mellem 2008 og UP, jf. betragtning 127, er et tegn på strukturelle problemer. Dette fald indtraf dog i en periode, hvor EU-erhvervsgrenen reducerede sin arbejdsstyrke generelt med 36 % og sin produktion med 41 %. Disse nedskæringer indikerer, at EU-producenterne konstant var tvunget til at tilpasse deres operationer til markedspresset fra dumpingimporten og den midlertidigt svage efterspørgsel. Ud fra dette dystre økonomiske billede kan faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder betegnes som moderat.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(151)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra de to pågældende lande er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt.
(152)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i den forbindelse konkluderet, at importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og udviklingen i EU-forbruget, tilsyneladende ikke var af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.
(153)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina og Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(154)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger de sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter samt de sandsynlige følger af ikke at træffe foranstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenen
(155)
Alle kendte EU-producenter går ind for indførelsen antidumpingforanstaltninger. Det skal påpeges, at de fleste skadesindikatorer udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.
(156)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(157)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra de to pågældende lande. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i Unionen med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(158)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
3. Importører
(159)
32 ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 31, og deres import tegnede sig for ca. 45 % af den samlede import fra de to pågældende lande. Importørerne er generelt imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. I de fleste tilfælde vil virkningen af foranstaltningerne dog tilsyneladende være begrænset. I mange tilfælde tegner den pågældende vare sig for en mindre del af importørens samlede forretning. Enkelte importører køber således allerede deformerbare fittings med gevind fra andre kilder, og importører, der på nuværende tidspunkt kun køber fra de to pågældende lande, kan også skifte til andre kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
4. Brugere
(160)
Deformerbare fittings med gevind anvendes, jf. betragtning 18, hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. Brugerne af de deformerbare fittings med gevind er derfor vvs-folk. Ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Værdien af de deformerbare fittings med gevind tegner sig således for en mindre del af de samlede omkostninger til vvs-installationer. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for brugernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
(161)
Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser.
5. Konkurrenceaspekter
(162)
De interesserede parter påstod, at hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, skabes der et duopol på EU-markedet, som vil domineres af de to største klagere, ATUSA og GF. Det skal i den forbindelse indledningsvis bemærkes, at disse to gruppers nuværende markedsandele er forholdsvis lave, i betragtning af det påståede "duopol", og udgør ca. 30 %. Dette skal sammenholdes med en markedsandel for de to pågældende lande, som udgør 52,7 %, mens importen fra andre tredjelande desuden har en markedsandel på 8,4 %. De andre EU-producenter har derudover en markedsandel på 7,5 %.
(163)
Hensigten med antidumpingforanstaltninger er desuden ikke at forbyde al import, men at genskabe redelige konkurrenceforhold. Det skal også bemærkes, at de tidligere foranstaltninger mellem 2000 og 2005 ikke satte en stopper for importen. Tværtimod eksporterede Kina større mængder i 2002, 2003 og 2004 end før indførelsen af foranstaltningerne med en antidumpingtold på 49,4 %. Samlet set indikerer det store antal aktører på EU-markedet, at risikoen for et konkurrencebegrænsende duopol på EU-markedet er begrænset.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(164)
Ud fra ovenstående blev det ud fra de foreliggende oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Kina og Thailand.
H. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(165)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra de to pågældende lande forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(166)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.
(167)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-producenterne mulighed for at dække deres produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en producent af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(168)
I den tidligere undersøgelse vedrørende den samme vare blev denne rimelige fortjeneste fastlagt til 7 % (9). Da EU-producenterne var i stand til at opnå lignende fortjenester i begyndelsen af den betragtede periode, er der ikke noget, der tyder på, at denne fortjenstmargen ikke længere er rimelig.
(169)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenter for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 7 % til produktionsomkostningerne.
(170)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, når den solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(171)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina og Thailand svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(172)
I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det givne land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for alle andre virksomheder pålægges de virksomheder, som ikke samarbejdede i undersøgelsen.
(173)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(174)
Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:
Folkerepublikken Kina
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Alle andre virksomheder
67,8 %
Thailand
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Alle andre virksomheder
39,7 %
(175)
Ovenstående antidumpingforanstaltninger er midlertidigt indført i form af værditold.
(176)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(177)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (10) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(178)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(179)
For så vidt angår Thailand, opfordres sidstnævnte virksomheder, hvis de opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(180)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i forordningen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats
Taric-tillægskode
Folkerepublik-ken Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Alle andre virksomheder
67,8 %
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Alle andre virksomheder
39,7 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.
A BIZOTTSÁG 1071/2012/EU RENDELETE
(2012. november 14.)
Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2012. február 16-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Thaiföldről és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindításának alapját az a panasz képezte, amelyet 2012. január 3-án a Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union (temperöntvény csőszerelvények és -illesztések európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága, a továbbiakban: panaszos) nyújtott be olyan temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: menetelt temperöntvény csőszerelvények) gyártói nevében, amelyek termelése a teljes uniós gyártás jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, az uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, a független importőröket, a felhasználókat és az exportáló országok képviselőit. A Bizottság Argentína termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nagy számára az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkért minden kínai exportáló gyártót, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat az (alábbi B. szakaszban meghatározott) menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel kapcsolatos, 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozó tevékenységéről. A másik két érintett ország, Thaiföld és Indonézia tekintetében az exportáló gyártók körében nem irányoztak elő mintavételt.
(6)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján két vállalat kért piacgazdasági elbánást, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján pedig négy vállalat kért egyéni elbánást.
(7)
A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók, a kínai hatóságok és a panaszos számára. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére.
(8)
A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint hat uniós gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság az értékesítési mennyiség alapján három uniós gyártóból álló mintát választott ki.
(9)
A (31) preambulumbekezdésben leírtak szerint 33 független importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A tőlük kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a kilenc importőrt vette fel, amely a legnagyobb mennyiségben importál az Unióba és földrajzilag is az Unióban található. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be.
(10)
A (30) preambulumbekezdésben leírtak szerint 12 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság azt a három kínai exportáló gyártót vette fel a mintába, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.
(11)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett három uniós gyártónak, a mintába felvett három kínai exportáló gyártónak, három thaiföldi exportáló gyártónak, három indonéz exportáló gyártónak, a mintába felvett kilenc független importőrnek és hét felhasználónak.
(12)
A mintába felvett három uniós gyártó, három kínai exportáló gyártó, két thaiföldi exportáló gyártó, egy indonéz exportáló gyártó és nyolc független importőr küldött vissza kitöltött kérdőívet. A felhasználók közül egy sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.
(13)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanyolország
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgária
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Ausztria
b)
Kínai exportáló gyártók
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kína
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kína
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kína
c)
Thaiföldi exportőr gyártók
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thaiföld;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thaiföld;
d)
Indonéz exportáló gyártó
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonézia
e)
Független uniós importőrök
-
Crane Limited, Ipswich, Egyesült Királyság
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Németország
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Németország
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Hollandia
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Olaszország
(14)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalat telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India
3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(15)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(16)
Az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint azon menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: az érintett termék) alkotják, amelyek jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá tartoznak.
(17)
Az elsődleges nyersanyagok a fémhulladékok, a koksz és a villamos energia, homok (az öntéshez) és cink (a galvanizáláshoz). A gyártási eljárás első lépése a fémhulladék kupolókemencében való olvasztása. Ezt az öntési eljárás követi, amely során a folyékony fémet különböző formákba öntik, majd ezeket később darabolják. A termékeket hosszadalmas temperálási folyamatnak kell alávetni annak érdekében, hogy a megfelelő képlékenységet biztosítsák olyan területeken történő felhasználáshoz, ahol például lökés- és rezgésállóság szükséges, továbbá ahol a termékeknek gyors hőmérséklet-változást kell kibírniuk. Ezt követően a szerelvények szükség esetén galvanizálhatók. Ezután történik a menetvágás.
(18)
A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket két vagy több cső csatlakoztatására, egy cső berendezéshez történő csatlakoztatására, a folyadékáramlás irányának megváltoztatására vagy egy cső lezárására használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. Olajfinomítók csővezeték-rendszereiben is alkalmazzák őket. A temperöntvény csőszerelvények többféle kialakításban kaphatók: a leggyakoribbak a 90 fokos könyökidomok, T-idomok, kapcsolókarmantyúk, keresztidomok és csatlakozók. Fekete (nem galvanizált) és galvanizált kivitelben is készülnek.
2. Hasonló termék
(19)
Az érintett termék és a Kínában, Thaiföldön és Indonéziában, valamint az analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen országok belföldi piacain értékesített termékek, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek esetében megállapítható, hogy alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaik azonosak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek (a továbbiakban: hasonló termék) kell tekinteni.
(20)
A termékkörrel kapcsolatban számos kérelmet nyújtottak be. Legtöbbjük az importőröktől érkezett, azonban egy tagállam hatóságai is nyújtottak be kérelmeket. A kérelmekkel a Bizottság az alábbiak szerint egyenként foglalkozott.
(21)
Az egyik importőr kérelme szerint az „elektrogalvanizált csőszerelvényeket” ki kellene zárni a menetelt temperöntvény csőszerelvények fogalommeghatározásából. Az érvelés szerint az elektrogalvanizált csőszerelvények előállításához a menetvágáson kívül további lépések, például mosás és további elektrogalvanizálás is szükséges. Vitatható, hogy a hagyományos csőszerelvényekhez képest a termékek minősége szempontjából ezek az eljárások magasabb minőséget vagy minőségi fejlesztést jelentenek-e. Az azonban teljesen egyértelmű, hogy az elektrogalvanizált csőszerelvények a hagyományos csőszerelvényekkel teljes mértékben felcserélhetők, így azok fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket érintett terméknek kell tekinteni.
(22)
Ugyanez az importőr roppantógyűrűs idomtesteket is importál, amelyek egyéb alkatrészekkel összeszerelve roppantógyűrűs csőszerelvény késztermékké alakít. Felmerült a kérdés, hogy a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak-e. Noha ezek az idomtestek hasonlóak a szerelvényekhez és menettel is rendelkeznek, csövek csatlakoztatására közvetlenül nem alkalmazhatók: a teljes csőszerelvényt össze kell állítani ahhoz, hogy csatlakozóként alkalmazható legyen. Ezek az idomtestek jóval drágábbak, azonban - főleg javítások esetén, ritkábban új szereléseknél - ezeket is csövek és csővezetékek összeillesztésére használják, tehát más menetelt csőszerelvényekkel felcserélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a roppantógyűrűs csőszerelvények és a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak.
(23)
Néhány fél állítása szerint az uniós gyártók által előállított és értékesített temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az érintett exportáló országokban gyártott és az Unió területére exportált temperöntvény csőszerelvényeket nem lehet hasonló termékeknek tekinteni, mivel az Unióban előállított termékekhez általában fehér töretű, az exportált termékekhez viszont fekete töretű temperöntvényt használnak.
(24)
Amint azt az 1784/2000/EK tanácsi rendelet (3) ugyanezen termék vonatkozásában megállapította, a vizsgálat ideiglenesen azt mutatta ki, hogy a fehér, illetve fekete töretű szerelvények piaci megítélésében nincs számottevő különbség, mivel a széntartalomtól eltekintve a két típus minden tekintetben hasonló jellemzőkkel bír, felhasználásuk azonos, és emiatt felcserélhetők. Ezt az a tény is megerősítette, hogy az érintett országokból fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket egyaránt beszerző importőrök/kereskedők a két anyag közötti különbségre való tekintet nélkül értékesítik vásárlóik számára az említett termékeket. Az érintett termék felhasználóit illetően a vizsgálat megerősítette, hogy a felhasználók nem különböztetik meg jelentős mértékben a fehér, illetve a fekete töretű szerelvényeket.
(25)
A fentieket bizonyítja az is, hogy a fehér és a fekete töretű szerelvények egyaránt a temperöntvény csőszerelvények konstrukciójára és teljesítményére vonatkozó előírásokról szóló EN 10242 európai, illetve ISO 49 nemzetközi szabvány alá tartoznak. A felhasználható anyagok besorolását illetően ki kell emelni, hogy a fehér és a fekete töretű temperöntvény egyaránt elfogadott.
(26)
A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gyártók egy része által előállított és értékesített fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket és az érintett exportáló országban gyártott és az Unióba exportált fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket hasonló terméknek kell tekinteni.
(27)
Az egyik importőr kis mennyiségben importál félkész, menet nélküli szerelvényeket. A menetvágást az importőr végzi. Mivel az importáruk menet nélküli termékek, ezért nem tekinthetők érintett terméknek.
(28)
Az egyik tagállam hatóságai azt a tényt emelték ki, hogy a Kombinált Nómenklatúra magyarázata (4) szerint a „temper-” kifejezés magában foglalja a (duktil öntöttvassal megegyező) gömbgrafitos öntöttvasat is. Ugyan egyik érdekelt fél sem jelentette, hogy a vizsgálati időszakban duktil öntöttvasból készült menetelt csőszerelvényt értékesített volna, ezt a lehetőséget bizonyítékok támasztják alá. Mivel ezek a szerelvények ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a vizsgált menetelt temperöntvény csőszerelvények, helyénvalónak tekinthető az a megállapítás, hogy a duktil öntöttvasból készült termékek az eljárás és az intézkedések hatálya alá tartoznak.
C. MINTAVÉTEL
1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(29)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a menetelt temperöntvény csőszerelvények független uniós vevők részére történő értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta két olyan vállalatcsoporthoz tartozó három gyártóból áll, amelyek értékesítése a menetelt temperöntvény csőszerelvények hat ismert uniós gyártója által a független uniós vevők részére történő értékesítésének a 81 %-át képviseli. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi uniós gyártóval és a panaszossal konzultált, és valamennyi érdekelt felet felkérte, hogy a javasolt mintával kapcsolatban tegye meg észrevételeit. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.
2. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(30)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke értelmében a mintát a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban tizenkét exportáló gyártó küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés A. mellékletében kért információkat. A szóban forgó gyártók a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai export 51 %-át képviselték. A kiválasztott minta az együttműködő felek által a Kínából az Unióba exportált mennyiség több mint 88 %-át képviselő három vállalatból áll. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság konzultált valamennyi érintett exportáló gyártóval és a kínai hatóságokkal. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.
3. Mintavétel a független importőrök körében
(31)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a vállalatok földrajzi elhelyezkedése, valamint az Unióba történő behozatal azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban összesen harminchárom független importőr küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés B. mellékletében kért információkat. A kezdetben kiválasztott minta öt tagállam hat importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 59 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden importőrrel konzultált. Az észrevételeket követően további három vállalatot vettek fel a mintába, így a végleges minta hat tagállam kilenc importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 67 %-át képviselik. A kibővített mintával kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be.
D. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.
(33)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik;
2.
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján két exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, akik a megadott határidőn belül benyújtották a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.
(35)
A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.
(36)
A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő két exportáló gyártó egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket.
(37)
Az exportőrök könyvvizsgálat alá vont könyvelése nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak és az egyik exportőr könyvelése nem is volt teljes, mivel nem tartalmazott cash flow-kimutatást. Ezért egyértelmű, hogy a második feltételnek nem feleltek meg.
(38)
Az egyik exportőr nem tudta bizonyítani, hogy a privatizáció során biztosított tőke-hozzájárulást megfelelően könyvelték, a másik exportőr pedig főleg nyereségadó-kedvezmény formájában állami juttatásban részesült. Így a harmadik feltételnek sem feleltek meg.
(39)
A piacgazdasági elbánást igénylő egyik vállalat a közzététellel kapcsolatban észrevételeket tett. A közzétételben szereplő tények egyikét sem vitatta, azonban három fő észrevételt nyújtott be.
(40)
Először is azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás nem jogszerű, mivel arra a jogszabályban foglalt határidőt követően mintegy két hónappal került sor. Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy ez a késedelem főleg annak volt köszönhető, hogy a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzésre korábban nem kerülhetett sor, mivel a kínai exportőrök akkor még nem álltak rendelkezésre. Hangsúlyozni kell, hogy a megállapítás időpontja annak eredményét egyáltalán nem befolyásolta.
(41)
Az említett fél másodsorban azzal érvelt, hogy a könyvvizsgálat alá vont könyvelés nem megfelelőségét kizárólag formai okokra hivatkozva állapították meg. Érvei között az is szerepelt, hogy „a nemzetközi számviteli standardoknak formai szempontból nem teljes mértékben megfelelő számviteli gyakorlat nem tekinthető a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második feltétel megszegésének mindaddig, amíg az nem befolyásolja a vállalat pénzügyi eredményét”. Ezzel kapcsolatban érdemes megjegyezni, hogy a második feltételben egyáltalán nem szerepel a vállalat pénzügyi eredménye. Ennélfogva az állítás megalapozatlan. A szóban forgó feltétel, azaz hogy „a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek” valójában egy formai követelmény. Mindazonáltal érdemes megemlíteni, hogy a vállalatok minden esetben jelentős mértékben megszegték az előírásokat: vagy az érintett összegek nagyságrendjében való eltérés, vagy a követelmények megszegésének súlya volt jelentős. (például egy kötelezően előírt elemzést egyszerűen nem végeztek el).
(42)
Végül azt állították, hogy nyereségadó-kedvezmény formájában biztosított állami juttatás miatt korábban nem tagadták meg a piacgazdasági elbánást. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság minden esetet egyedileg vizsgál. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó harmadik feltétellel összefüggésben azt vizsgálják, hogy a kínai exportőröknél megfigyelhetők-e a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ebben az esetben éppen ez a helyzet az állami juttatások miatt, amelyekben a vállalatok főleg nyereségadó-kedvezmény formájában részesülnek. Ezért a kínai exportőrök által benyújtott általános megjegyzések nem kellőképpen megalapozottak.
(43)
Végezetül megállapítható, hogy az exportáló gyártók egyike sem bizonyította, hogy megfelelne a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második és harmadik feltételnek, ezért ezeket a vállalatokat nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni.
1.2. Egyéni elbánás
(44)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett rendelkezés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek.
(45)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
2.
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
3.
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
4.
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és
5.
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(46)
Azok az exportáló gyártók, amelyek nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, illetve a mintába felvett harmadik gyártó egyéni elbánást igényelt. A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapította, hogy a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt követelményeknek, ezért egyéni elbánásban részesíthető.
1.3. Analóg ország
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (analóg ország) megállapított ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.
(48)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy Argentínát használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(49)
Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy Argentína - főleg a gyenge belföldi verseny és az argentin belső piacon ennek következtében uralkodó magas árszínvonal miatt - nem lenne megfelelő analóg ország. Valóban vannak arra utaló jelek, hogy az argentin piac legnagyobb részén három belföldi gyártó osztozik. Az argentin statisztikák szerint az argentin piacra érkező import elhanyagolható, mivel a hagyományosan legnagyobb külföldi beszállítók, Brazília és Kína termékeit magas dömpingellenes vámok sújtják.
(50)
Ugyanezek az exportőrök és importőrök Thaiföldet, Indiát és Indonéziát javasolták alkalmasabb analóg országnak. A Bizottság az érdekelt felektől érkezett észrevételek figyelembevételével argentin és indiai gyártókkal vette fel a kapcsolatot, és végül egy argentin és egy indiai gyártó vállalta az együttműködést.
(51)
Az adatok elemzése azt mutatta, hogy az egyetlen együttműködő argentin gyártó belföldi árai valóban nagyon magasak: jóval magasabbak, mint a mintába felvett uniós gyártók eladási, illetve kárt nem okozó árai.
(52)
Másrészről kiderült, hogy az indiai piacon jelenlévő mintegy háromszáz gyártó miatt rendkívül erős a verseny. Ennek eredményeként az együttműködő indiai exportőr által bejelentett belföldi árakat ésszerűnek lehet tekinteni.
(53)
A vizsgálatban Thaiföld és Indonézia is érintett, azonban mindkét ország piacán kevés gyártó van jelen, így a belföldi piacaikon Indiához képest jóval kisebb a verseny. A Bizottság ezért ideiglenesen megállapította, hogy India az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.
1.4. Rendes érték
(54)
Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát - mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot - választotta.
(55)
Először is mindegyik érintett exportáló gyártó vonatkozásában megállapította, hogy az analóg ország gyártói által a belföldi piacon értékesített menetelt temperöntvény csőszerelvények eladása reprezentatív volt-e, azaz a vizsgálati időszakban ezen értékesítések teljes mennyisége legalább 5 %-a volt-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termékek teljes mennyiségének. A mintába felvett három exportáló gyártó közül kettő esetében ez volt a helyzet.
(56)
Ezt követően megállapította, hogy melyek azok az egyes vállalatok által belföldön értékesített terméktípusok, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azzal közvetlenül összehasonlíthatók, és amelyeket az analóg országbeli gyártó általában reprezentatív mennyiségben értékesíti a belföldi piacon.
(57)
Az analóg országbeli gyártó által a belföldi piacon értékesített és az exportáló gyártók által az Unióba exportált menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel közvetlenül összehasonlíthatónak minősített típusok esetében megállapította, hogy a belföldi értékesítés kellőképpen reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősül kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az exportáló gyártó által uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.
(58)
A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(59)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.
(60)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(61)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(62)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték.
(63)
A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel. Az előállítási, valamint az SGA-költségeket még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
1.5. Exportár
(64)
Mivel a mintába felvett gyártók egyéni elbánásban részesültek és az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg.
1.6. Összehasonlítás
(65)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze.
(66)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét.
(67)
Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a fizikai jellemzők, a közvetett adók, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
1.7. Dömpingkülönbözetek
(68)
A mintába felvett vállalatok esetében az analóg ország minden egyes hasonló termékére megállapított rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(69)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
A mintában nem szereplő többi együttműködő kínai exportőr gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók átlaga alapján számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján számították ki.
(71)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet ideiglenesen 42,3 %-on állapították meg.
(72)
A dömpingkülönbözetet az összes többi kínai exportáló gyártó esetében - az alaprendelet 18. cikke alapján - a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal.
(73)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 50 %-át és a gazdasági ágazat a kínai exportáló gyártók nagy száma miatt tagoltnak tekinthető, az együttműködés mértéke magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a maradványvámszintet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.
(74)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Más együttműködő vállalatok
42,3 %
Minden más vállalat
67,8 %
2. Thaiföld és Indonézia
2.1. Rendes érték
(75)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában először azt állapította meg, hogy a hasonló termék teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések mennyisége kitette-e az érintett termék Unióba irányuló összes exportértékesítésének legalább 5 %-át. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hasonló termék thaiföldi és indonéziai belföldi értékesítése valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatívnak tekinthető.
(76)
Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy nagyon hasonlóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített típusokkal.
(77)
Az exportáló gyártók belföldi piacon értékesített valamennyi olyan hasonló terméktípusánál, amelyet össze lehetett hasonlítani az érintett termék Unióba irányuló kivitel révén értékesített típusával, felmérte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az adott típus belföldi értékesítése kellően reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.
(78)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(79)
Azokban az esetekben, amikor az előállítási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.
(80)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége az adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, és amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték alapját a tényleges belföldi ár képezte, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(81)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(82)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték.
(83)
A rendes érték kiszámításához a felmerült SGA-költségeket és az érintett együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségeihez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel.
2.2. Exportár
(84)
Mivel az együttműködő thaiföldi és indonéz exportőrök érintett termékeit független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg.
2.3. Összehasonlítás
(85)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze.
(86)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét.
(87)
Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a kereskedelem szintje, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
2.4. Dömpingkülönbözetek
a) Thaiföld
(88)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az együttműködő thaiföldi vállalatok esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(89)
Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (a két együttműködő thaiföldi vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes thaiföldi export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi thaiföldi exportáló gyártó esetében a két együttműködő vállalat dömpingkülönbözete közül a magasabbik szintjén állapította meg.
(90)
Ez alapján a thaiföldi vállalatok vonatkozásában az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
Minden más vállalat
50,7 %
b) Indonézia
(91)
A Bizottság az egyetlen együttműködő vállalat esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(92)
Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (az egyetlen együttműködő indonéz vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes indonéz export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében az együttműködő vállalat vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet szintjén határozta meg.
(93)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Minden más vállalat
11,0 %
E. A KÁR
1. Uniós termelés
(94)
A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket hat gyártó állított elő az Unióban. A fenti (29) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába az uniós gyártók két csoportjából három gyártó került be, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 81 %-át képviselik.
2. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(95)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a hasonló terméket a vizsgálati időszakban előállító, hat uniós gyártó mindegyike alkotja (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
3. Uniós felhasználás
(96)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importvolumenre vonatkozó és a vizsgálat megállapításai szerint kiigazított adatai alapján határozták meg.
(97)
Az uniós felhasználás 2008 és 2009 között jelentősen, 21 %-kal visszaesett, majd 12 százalékponttal emelkedett, a figyelembe vett időszak elején mért felhasználási szintnél 9 %-kal alacsonyabb szintre.
Uniós felhasználás (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
4. Az érintett országokból érkező behozatal
4.1. Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése
(98)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében lehet-e összesítve értékelni.
(99)
A dömpingkülönbözet minden egyes érintett országból származó behozatal esetén meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéket (lásd a (74), (90) és (93) preambulumbekezdéseket).
(100)
Az Indonéziából származó dömpingelt behozatal mennyiségét illetően a Bizottság azt állapította meg, hogy a vizsgálati időszakban a hasonló termék Unióba irányuló összes behozatalának mindössze a 2,5 %-át képviselte. Így ez a behozatal az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, továbbá a Kereskedelmi Világszervezet dömpingellenes megállapodásának rendelkezései értelmében az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt. (5)
(101)
A vizsgálat ugyanakkor ebben az ideiglenes szakaszban megállapította, hogy az Indonéziából származó behozatal többsége esetében a termékeket helytelenül a menetelt temperöntvény csőszerelvényekre és -illesztésekre rendszerint vonatkozó 7307 19 10 helyett a 7307 99 10 KN-kód alá sorolták. Ezeket a feltehetően helytelenül más kód alá sorolt importtermékeket, vagy azok nagy részét azonban már beleszámították az előző preambulumbekezdésben említett 2,5 %-os mennyiségbe.
(102)
A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy ezeket az importokat nem kezeli együtt a Thaiföldről és a Kínából származó dömpingelt behozatallal.
(103)
A Thaiföldről és Kínából származó dömpingelt behozatalt nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni, mivel a vizsgálati időszakban a Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése eléri az 5,4 %-ot, a Kínából származó import pedig a 47,3 %-ot.
(104)
A Bizottság az összesített értékelést ideiglenesen megfelelőnek tartotta, mivel hasonló versenyfeltételek érvényesek az említett két országból származó behozatal és az uniós hasonló termék tekintetében, azaz a forgalmazás ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül történik ugyanazon kategóriákba tartozó vevők számára. Számos esetben bebizonyosodott, hogy a Kínából és Thaiföldről származó importtermékeket is ugyanazon forgalmazók értékesítették.
(105)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül, ezért a Thaiföldről és a Kínából származó behozatalt (a továbbiakban: a két érintett országból származó behozatal) összesítve értékelték.
4.2. A két érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(106)
Az érintett termék két érintett országból származó, uniós piacra irányuló behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőtt. Míg a behozatal kezdetben 2008 és 2009 között a felhasználás a (97) preambulumbekezdésben említett visszaesése miatt 16 %-kal csökkent, később a vizsgálati időszakig 31 százalékponttal emelkedett.
Uniós importvolumen (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thaiföld
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Két érintett ország
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Forrás:
Eurostat és a vizsgálat megállapításai
(107)
A két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 százalékponttal, 41,7 %-ról 52,7 %-ra emelkedett. A piaci részesedés főleg 2010 és a vizsgálati időszak között nőtt, amikor a kereslet fellendült.
Uniós piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thaiföld
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Két érintett ország
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
4.3. A két érintett országból származó behozatal árai és áralákínálás
a) Az árak alakulása
(108)
Az alábbi táblázat az Eurostat adatai alapján mutatja az érintett két országból érkező dömpingelt behozatal vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított átlagárát. A két érintett országból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 14 %-kal nőtt.
Importár (EUR/tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thaiföld
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Két érintett ország
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Forrás:
Eurostat.
b) Áralákínálás
(109)
Típusok közötti ár-összehasonlítás készült az exportáló gyártók értékesítési árai és a mintába felvett uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. A Bizottság ehhez a mintába felvett uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze a két érintett ország mintába felvett exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségei (nevezetesen az OEM-értékesítések) és a behozatal utáni költségek figyelembevétele céljából szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.
(110)
Az összehasonlítás szerint a vizsgálati időszak során a Thaiföldről és Kínából származó behozott érintett termékeket az Unióban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 25-55 %-os áralákínálással értékesítették.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(111)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, valamint az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintába felvett gyártókra vonatkoznak. Ami a mintába felvett gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ezért a Bizottság csak az indexeket adta meg annak érdekében, hogy érzékeltetni tudja ezeknek a mutatóknak a trendjét.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(112)
Az uniós termelési mennyiség 2008 és 2009 között 39 %-kal esett vissza és az egyébként is alacsony szintről még a felhasználás következő években végbemenő 12 százalékpontos emelkedése ellenére is némiképp tovább csökkent, ahogyan azt a (97) preambulumbekezdés is mutatja.
Uniós termelési mennyiség (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban, főként 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent. Ennek az volt a fő oka, hogy a figyelembe vett időszakban három uniós gyártó zárta be az üzemeit.
Uniós termelési kapacitás (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(114)
Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a termelési kapacitás csökkenése ellenére is 26 %-kal visszaesett, főként 2008 és 2009 között.
Uniós termelésikapacitás-kihasználás
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás-kihasználás
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
5.2. Készletek
(115)
A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 23 %-kal csökkent, ami összhangban volt az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési mennyiségének visszaesésével.
Készletek (tonna)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
91
75
77
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.3. Az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés
(116)
Az uniós piacon jelen lévő valamennyi uniós gyártó értékesítési mennyisége a csökkenő kereslet miatt jelentősen, 25 %-kal esett vissza 2008 és 2009 között. A kereslet 2009 után - a (97) preambulumbekezdésben említettek szerint - fellendült, az uniós értékesítések azonban egészen a figyelembe vett időszak végéig a 2009-es alacsony szinten maradtak.
Uniós értékesítési mennyiség (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítések
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(117)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 százalékponttal, a figyelembe vett időszakban összesen 18 %-kal folyamatosan csökkent, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban 11 százalékponttal emelkedett, amint azt a (107) preambulumbekezdés is mutatja.
Uniós piaci részesedés
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítések
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
5.4. Értékesítési árak és az árakat befolyásoló tényezők
(118)
A mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszakban csak csekély, mindössze 4 %-os áremelést tudtak elérni. Az Unió piacát egyre nagyobb mennyiségben elárasztó dömpingelt behozatal miatt ez az áremelés nem tudta meghaladni a költségek növekedését.
Átlagos uniós ár/tonna
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
103
103
104
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.5. Nyereségesség, a befektetések megtérülése és pénzforgalom
(119)
A Bizottság az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereség említett értékesítések forgalmi százalékában kifejezve állapította meg. Míg az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetén még kielégítő volt, 2009-ben már szinte teljesen megszűnt. Noha a későbbiek során a nyereségesség némiképp helyreállt, a figyelembe vett időszak fennmaradó részében még mindig jóval a kárt nem okozó szint alatt maradt.
(120)
A befektetések megtérülése - a befektetések könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség - tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte.
Nyereségesség és a befektetések megtérülése („ROI”)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Nyereségesség (indexálva)
100
8
38
37
Befektetések megtérülése (indexálva)
100
1
36
40
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(121)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 64 %-kal csökkent és a vizsgálati időszakban nagyon alacsony szintet ért el.
Pénzforgalom (EUR)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
55
58
36
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.6. Növekedés
(122)
Az uniós felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között a (97) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint jelentősen, 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak. Ebből látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat a két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése miatt nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedéséből származó előnyöket.
5.7. Beruházások és tőkebevonási képesség
(123)
A figyelembe vett időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:
Nettó beruházások (EUR)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
65
41
76
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(124)
Amint azt a fenti táblázat is mutatja, az uniós gyártók beruházásai 2008 és 2010 között jelentősen visszaestek. Ez a tendencia a vizsgálati időszakban megfordult és a beruházások ismét jelentősen nőttek, azonban azok nem érték el a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelhető szintet.
5.8. Tőkebevonási képesség
(125)
A (120) preambulumbekezdésben leírt elégtelen nyereségesség miatt néhány uniós gyártó nehézségekbe ütközött, amikor a jövőbeli beruházásaihoz ilyen körülmények között kívánt tőkét bevonni. A befektetések nem megfelelő megtérülése szintén hozzájárult a tőkebevonási problémákhoz.
5.9. Foglalkoztatás, termelékenység és munkaerőköltség
(126)
A foglalkoztatási szint teljes munkaidős egyenértékben nagy vonalakban a gyártási mennyiség alakulását követte (lásd a (112) preambulumbekezdést), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni az előállítási költségeket, amikor ez szükségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta a foglalkoztatási szintjét a romló piaci helyzethez igazítani, ami azt eredményezte, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 36 %-kal csökkent.
Foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
75
67
64
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(127)
Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatást a romló piaci helyzethez próbálta igazítani, az uniós gyártók teljes munkaidős egyenértékre vonatkoztatott teljesítménye 2008 és 2009 között jelentősen, 19 %-kal csökkent. A helyzet ezt követően folyamatosan javult, azonban a figyelembe vett időszak kezdetén mért szintnél 9 %-kal alacsonyabb szinten maradt.
Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
81
87
91
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(128)
Az uniós gazdasági ágazatban a munkaerő átlagköltsége a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 12 %-kal emelkedett.
Munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
106
112
112
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.10. A dömpingkülönbözet nagysága
(129)
A két érintett országból származó behozatal dömpingkülönbözete a (74) és (90) preambulumbekezdésben leírtak szerint nagyon magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és értékesítési árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető.
5.11. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(130)
A Brazíliából, a Cseh Köztársaságból, Japánból, Kínából, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalával összefüggésben 2000 és 2005 között (6) már voltak érvényben intézkedések (7) (a továbbiakban: korábbi intézkedések). Az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak kezdetén elért kielégítő nyereségessége (lásd a (120) preambulumbekezdést) arra utal, hogy az említett intézkedések átmenetileg könnyebbséget eredményeztek az uniós gazdasági ágazat számára. A növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal azonban véget vetett ennek a kedvező időszaknak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a korábbi intézkedésekkel érintett hat ország együttes piaci részesedése soha nem haladta meg a 29 %-ot (8), míg a jelenlegi vizsgálat alá vont két érintett ország a vizsgálati időszakban 52,47 %-os piaci részesedést tudott elérni, amint az a (107) preambulumbekezdésből is kiderül.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(131)
A figyelembe vett időszak során a kármutatók kedvezőtlenül alakultak. Ez különösen azokon a mutatókon vehető észre, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiséggel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak: ezek mindegyike egyértelműen hanyatló tendenciát mutatott.
(132)
A két érintett országból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatala ugyanakkor a vizsgálati időszakban mintegy 55 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a (110) preambulumbekezdést), amellyel egyben a piaci részesedését is jelentősen növelte (lásd a (107) preambulumbekezdést).
(133)
A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(134)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(135)
2008 és a vizsgálati időszak között a két érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, ami azt eredményezte, hogy egy 9 %-kal zsugorodó piacon 41,47 %-ról 52,47 %-ra növelték uniós piaci részesedésüket.
(136)
A két érintett országból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 8,7 százalékpontot veszített piaci részesedéséből és termelését 41 %-kal kellett csökkentenie. A jelentős áralákínálás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat az eladási áraiban elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett előállítási költségeket, ami a figyelembe vett időszak túlnyomó részében nagyon alacsony nyereségességi szintet eredményezett.
(137)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a két érintett országból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
3. További tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból érkező behozatal
(138)
Míg az Eurostat adatai szerint a figyelembe vett teljes időszakban Indiából jelentős mennyiségben érkeztek alacsony áron importtermékek, egyes jelek arra utalnak, hogy ezek a termékek nem tartoznak az érintett termékek körébe, hanem ugyanazon KN-kód alá besorolt, attól eltérő termékek.
(139)
A többi harmadik országból a figyelembe vett teljes időszakban kis mennyiségű import érkezett. A két érintett országon kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 2,1 százalékponttal 10,5 %-ról 8,4 %-ra csökkent.
(140)
A vizsgálati időszakban ezt követően legnagyobb mennyiségben Indonéziából, Brazíliából és Törökországból érkezett import, melynek piaci részesedése egyenként 1,3 %-ot, valamint 1,6 %-ot tett ki, és a figyelembe vett időszakban ezen országok mindegyike veszített piaci részesedéséből.
A behozatal piaci részesedése
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Brazília
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonézia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Törökország
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
más országok
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Összesen
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Forrás:
Eurostat.
(141)
Az alacsony mennyiség és a csökkenő tendencia miatt megállapítható, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgálati időszak során.
3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(142)
Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 34 %-kal csökkent.
Exportértékesítések (tonna)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportértékesítések
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(143)
Az exportértékesítés ugyanakkor a teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelésének mindössze 13-15 %-át képviselte. Ennélfogva úgy tűnik, hogy ez jelentősen nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.
3.3. Az uniós felhasználás alakulása
(144)
Amint az a (97) preambulumbekezdésből is kiderül, az uniós felhasználás 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent, ami azt eredményezte, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítése ugyanezen időszakban 25 %-kal esett vissza. Az uniós felhasználás 2009 után jelentősen, mintegy 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban - a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint - 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak.
(145)
Érdekelt felek azt állították, hogy a spanyol építőipari piacon bekövetkezett válság jelentős mértékben hozzájárult a kárhoz, amely állítólag nagyban érintette az egyik fő panaszost, az ATUSA nevű spanyol vállalatot. Az ATUSA ugyanakkor az uniós tagállamok legtöbbjének piacán értékesíti termékeit és a spanyol építőipari válság a vállalat spanyol piacra irányuló értékesítéseit valójában igen csekély mértékben befolyásolta, mivel soha nem ezek az értékesítések jelentették a vállalat eladásainak nagy részét. Ezenkívül a kárról kialakult kép a mintába felvett két vállalatcsoportot, az összes panaszost és az uniós gazdasági ágazat egészét illetően egyértelmű. A kárelemzés az uniós gazdasági ágazat egészére kiterjedt, nem korlátozódott egy uniós gyártó teljesítményére vagy egyetlen nemzeti piacra.
(146)
Érdekelt felek azt is állították, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása által okozott kár nem a dömpingelt behozatal, hanem más hatások miatt következett be. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása valóban okozhatott kárt az uniós gyártóknak. Ezt a kárt azonban súlyosbította az a tény, hogy egy zsugorodó piacon folyamatosan nőtt a dömpingelt behozatal. A fent említettek alapján az uniós felhasználás közelmúltban bekövetkezett fellendüléséből kizárólag a dömpingelt behozatal húzott hasznot, míg az uniós gyártók nem tudták növelni értékesítési mennyiségüket.
3.4. Az uniós gyártók strukturális problémái
(147)
Érdekelt felek azt állították, hogy az a tény, hogy a Georg Fischer vállalat a magas árai ellenére is nyereséges maradt, míg a többi uniós gyártó nem tudott megfelelő eredményt elérni, arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömpingelt behozatal, hanem strukturális problémák okozták. Ugyanakkor a Georg Fischer vállalat helyzete is kedvezőtlenül alakult: veszített piaci részesedéséből és a haszonkulcsa is csökkent. A vállalat foglalkoztatási szintje és teljesítménye is visszaesett. Ezért azt az állítást, hogy a Georg Fischer vállalat nem szenvedett kárt, el kell utasítani.
(148)
Ezenkívül valamennyi uniós gyártó, többek között a Georg Fischer vállalat is ki volt téve a dömpingelt behozatal által kifejtett árleszorító hatásnak.
(149)
Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy mivel az ATUSA csoport bulgáriai leányvállalata, a Berg Montana szintén képes volt arra, hogy nyereséges maradjon, szintén arra utal, hogy a kár nem a dömpingelt behozatalra, hanem más okokra vezethető vissza. A Berg Montana vállalatot ugyanakkor szintén kedvezőtlenül érintette a kínai behozatal: termelése és kapacitáskihasználása jelentősen visszaesett, csakúgy, mint a foglalkoztatási szintje. Mivel a Berg Montana értékesítéseinek többsége az ATUSA csoport kapcsolt vállalkozásai felé irányul, önmagában a Berg Montana nyereségességének vizsgálata az egész csoport pénzügyi eredményének figyelembevétele nélkül nem ad reális képet, mivel a Berg Montana nyereségességét a transzferárak befolyásolják és az ATUSA csoport összességében véve veszteséges. Ezért azt az állítást, hogy a Berg Montana nem szenvedett kárt, szintén el kell utasítani.
(150)
Egyik állítás szerint a munkatermelékenység 2008 és a vizsgálati időszak közötti - a (127) preambulumbekezdésben kifejtett - 9 %-os visszaesése strukturális problémát jelez. Az említett visszaesés azonban abban az időszakban következett be, amikor az uniós gazdasági ágazat a teljes munkaerő-állományát 36 %-kal, teljesítményét pedig 41 %-kal csökkentette. Ezek a csökkentések azt jelzik, hogy az uniós gyártók folyamatosan arra voltak kényszerítve, hogy a dömpingelt behozatalból eredő piaci nyomáshoz és az átmenetileg gyengülő kereslethez igazítsák tevékenységeiket. Az ilyen zord gazdasági körülményeket figyelembe véve a munkatermelékenység 9 %-os visszaesése viszonylag enyhének tekinthető.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(151)
Következtetésképpen a fenti elemzés megmutatta, hogy a két érintett országból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Ezenkívül ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, és jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.
(152)
A Bizottság más olyan tényezőket is megvizsgált, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazatnak. E tekintetben megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és az uniós felhasználás alakulása nem tűnnek olyan jelentősnek, hogy megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
(153)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a behozatal káros hatásaitól -, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából és Thaiföldről származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(154)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján úgy tűnik, hogy ebben a konkrét esetben az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálná az Unió érdekét. A Bizottság e célból az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján valamennyi érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.
2. Az uniós gazdasági ágazat
(155)
Valamennyi ismert uniós gyártó támogatja a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési mennyiségére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat - például a nyereségességet, a befektetések megtérülését - súlyosan befolyásolta.
(156)
Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.
(157)
Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének romlása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül tovább folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszítene piaci részesedéséből és már nem lenne képes követni a Kínából érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lenne, hogy a termelés mennyisége tovább csökkenne, és uniós termelőkapacitásokat zárnának be, ami jelentős számú munkahely megszűnéséhez vezetne.
(158)
Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.
3. Importőrök
(159)
A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat során 32 független importőr működött együtt, amelyeknek a két érintett országból származó behozatala az összes import 45 %-át képviselte. Az importőrök általában véve ellenzik a dömpingellenes intézkedések bevezetését. A legtöbb esetben azonban az intézkedések hatása csekélynek tűnik. Az érintett termék forgalma legtöbbször az importőrök teljes üzleti forgalmának mindössze kis hányadát teszi ki. Néhány importőr más forrásokból is vásárol menetelt temperöntvény csőszerelvényeket és azok az importőrök is tudnak más beszerzési forrást találni - többek között az uniós gazdasági ágazat gyártói közül -, amelyek jelenleg csak a két érintett országból szereznek be ilyen terméket. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az importőrök érdekeire.
4. Felhasználók
(160)
A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket a (18) preambulumbekezdésben említettek szerint főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvények felhasználói tehát a vízvezeték-szerelők. A vizsgálatban felhasználói és fogyasztói szövetségek nem vettek részt. Ezenkívül a menetelt temperöntvény csőszerelvények értéke a víz-, gáz- és fűtési rendszerek összes költségének mindössze kis részét teszi ki. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást a felhasználók érdekeire.
(161)
A dömpingellenes intézkedések általános hatásának vizsgálata során összességében úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt kedvező hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális kedvezőtlen hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét.
5. Versenyszempontok
(162)
Érdekelt felek azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése duopol helyzetet eredményezhet az uniós piacon, amelyet a két fő panaszos, az ATUSA és a Georg Fischer vállalat uralna. Ezzel kapcsolatban először is meg kell jegyezni, hogy az említett két csoport jelenlegi piaci részesedése viszonylag alacsony, így az állítólagos „duopóliumnak” meglehetősen szerény, hozzávetőleg 30 %-os piaci részesedése lenne. Ezt az értéket kell összehasonlítani a két érintett ország 52,7 %-os piaci részesedésével, emellett az egyéb harmadik országokból származó behozatal is további 8,4 %-os piaci részesedéssel bír. A többi uniós gyártó piaci részesedése 7,5 %.
(163)
Ezenkívül a dömpingellenes vámok célja nem az összes behozatal megakadályozása, hanem az egyenlő versenyfeltételek visszaállítása. Érdemes megjegyezni, hogy a 2000 és 2005 között hatályos korábbi intézkedések sem állították le a behozatalt. Éppen ellenkezőleg, Kína a 49,4 %-os dömpingellenes vámot elrendelő intézkedések bevezetését követően 2002-ben, 2003-ban és 2004-ben nagyobb mennyiségben exportált az Unióba. Mindent egybevetve az uniós piacon jelen lévő versenytársak jelentős száma arra utal, hogy egy, az uniós piacot uraló versenyellenes duopólium létrejöttének kockázata meglehetősen alacsony.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(164)
A fenti szempontokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján összességében nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából és Thaiföldről származó menetelt csőszerelvények behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
H. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(165)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(166)
A Bizottság ezen intézkedések mértékének megállapításához a meglévő dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe.
(167)
A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélte meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gyártók fedezzék előállítási költségeiket és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy hasonló ágazatban működő gyártó rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.
(168)
Az ugyanezt a terméket érintő korábbi vizsgálat során a Bizottság ezt az ésszerű nyereségszintet 7 %-ban állapította meg (9). Mivel a mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszak kezdetén hasonló nyereségszintet tudtak elérni, semmi nem utal arra, hogy ez a haszonkulcs már ne lenne ésszerű.
(169)
A Bizottság ez alapján az uniós gyártók tekintetében kiszámította a hasonló termék kárt nem okozó árát. Ezen ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 7 %-os haszonkulcsot hozzáadták az előállítási költségekhez.
(170)
A szükséges áremelést a súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített hasonló termékek kárt nem okozó árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján határozta meg. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a súlyozott átlagos CIF-importár százalékában fejezte ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(171)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából és Thaiföldről származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni, az alacsonyabb vámtétel szabályával összhangban a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve.
(172)
Mivel a kínai és thaiföldi exportáló gyártók igen magas arányban működtek együtt, a Bizottság a minden más vállalatra érvényes vámtételt az adott ország mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalataira kiszabott legmagasabb vámtétel szintjén határozta meg. A minden más vállalatra érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt.
(173)
A Bizottság a mellékletben felsorolt és a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintába felvett vállalatokra alkalmazott vámtételek súlyozott átlagának szintjén állapította meg.
(174)
A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Kínai Népköztársaság
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Más együttműködő vállalatok
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Minden más vállalat
67,8 %
Thaiföld
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Minden más vállalat
39,7 %
(175)
A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg.
(176)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínából és Thaiföldről származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(177)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (10) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(178)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a minden más vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(179)
Thaiföld vonatkozásában ugyanakkor az utóbbi vállalatok - amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott követelményeknek - helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(180)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet céljait szolgáló megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (TARIC-kód 7307191010) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Minden más vállalat
67,8 %
B999
Thaiföld
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Minden más vállalat
39,7 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.