RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1269/2012
af 21. december 2012
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Rusland efter en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 954/2006 (2) efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 24,1 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter i Rusland og en resttold på 35,8 % på importen af varer fra alle andre virksomheder i Rusland. Den endelige antidumpingtold var på 35,8 %, dvs. resttolden, og var blevet pålagt OAO TMK-gruppen, der er genstand for den fornyede undersøgelse, (»TMK-gruppen« eller »ansøgeren«), som bestod af OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works.
(2)
Ved forordning (EF) nr. 812/2008 (3) ændrede Rådet efter indledningen af en interimsundersøgelse, som TMK-gruppen havde anmodet om i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, (»den fornyede undersøgelse«), den endelige antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål, til 27,2 % for TMK-gruppen.
(3)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 (4) opretholdt Rådet efter en udløbsundersøgelse (»udløbsundersøgelsen«) de foranstaltninger, der var blevet indført ved forordning (EF) nr. 954/2006 på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine.
(4)
I overensstemmelse hermed er de i øjeblikket gældende foranstaltninger de foranstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012. TMK-gruppen, der bestod af OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works, er underlagt en antidumpingtold på 27,2 %.
1.2. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(5)
Den 14. oktober 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) (5) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland.
(6)
Den fornyede undersøgelse, som er begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet, blev indledt efter en begrundet anmodning indsendt af TMK-gruppen. Ansøgeren fremlagde i sin ansøgning umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningerne på det nuværende niveau for at modvirke den skadevoldende dumping.
1.3. Berørte parter
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, myndighederne i eksportlandet og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte den et spørgeskema til ansøgeren, som besvarede det inden for fristen.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige for at kunne fastsætte dumpingens omfang. Der blev udført kontrolbesøg hos ansøgeren og hos dens forbundne handelsvirksomheder ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Køln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) og TMK Global S.A. (Genève).
1.4. Den nuværende undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af dumpingens omfang omfattede perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er den samme som i gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, hvorved de nuværende foranstaltninger blev indført, dvs. sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser foretaget af International Institute of Welding (6) og med oprindelse i Rusland (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93.
2.2. Samme vare
(12)
Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen bekræftede den nuværende undersøgelse, at den vare, der fremstilles i Rusland og eksporteres til Unionen, den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Dumping af import i NUP
3.1.1. Normal værdi
(13)
Hjemmemarkedssalget blev foretaget via de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ZAO TMK Trade House og TMK Warehouse, som solgte den pågældende vare videre til uafhængige kunder i Rusland.
(14)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådant salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. I undersøgelsen blev det fastslået, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt for alle eksporterende producenter.
(15)
Det blev desuden undersøgt, om den enkelte varetype af den samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, var tilstrækkeligt repræsentativ i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis ansøgerens samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i NUP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der blev eksporteret til Unionen.
(16)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4, blev det efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af den enkelte varetype, som var blevet solgt i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder af hver af de eksporterede typer af den pågældende vare der var fortjenstgivende i NUP.
(17)
For de varetyper, hvor mere end 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi pr. varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(18)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som en vejet gennemsnitspris udelukkende af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i NUP.
(19)
Den normale værdi for ikke-repræsentative varetyper (altså varer, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde under 5 % af eksportsalget til Unionen, eller varer, som slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet) blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne pr. varetype plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. For det eksisterende hjemmemarkedssalg blev fortjenesten for transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet pr. varetype anvendt for de pågældende varetyper. Hvor der ikke var noget hjemmemarkedssalg, anvendtes en gennemsnitlig fortjeneste.
(20)
Med hensyn til produktionsomkostningerne, herunder navnlig energiomkostningerne, blev det, for så vidt angår gas, undersøgt, om de gaspriser, som blev betalt af de eksporterende producenter, i tilstrækkelig grad afspejlede de omkostninger, der var forbundet med gasproduktionen og -distributionen.
(21)
Det blev konstateret, at hjemmemarkedsprisen på gas, som de eksporterende producenter betalte, var på ca. en tredjedel af eksportprisen for naturgas fra Rusland. I den forbindelse tyder alle tilgængelige oplysninger på, at hjemmemarkedspriserne på gas i Rusland er regulerede priser, der ligger langt under markedspriserne på uregulerede markeder for naturgas. Da gasomkostningerne således ikke i tilstrækkelig grad var afspejlet i de eksporterende producenters regnskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, måtte de justeres i overensstemmelse hermed. Da der ikke forelå tilstrækkeligt repræsentative, ikke-fordrejede gaspriser for det russiske hjemmemarked, fandtes det hensigtsmæssigt i medfør af artikel 2, stk. 5, at basere justeringen på information fra andre repræsentative markeder. Den justerede pris var baseret på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus), og justeret for lokale distributionsomkostninger. Waidhaus, der er knudepunktet for det russiske salg af gas til Unionen, som både er det største marked for russisk gas, og hvis priser i rimeligt omfang afspejler omkostningerne, kan anses for at være et repræsentativt marked, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5.
(22)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde TMK-gruppen gældende, at justeringen af gasprisen var i modstrid med grundforordningens artikel 2, stk. 5, og artikel 2.2.1.1 i WTO-antidumpingaftalen. Som nævnt i betragtning 21 blev det konstateret, at hjemmemarkedsprisen på gas, som TMK-gruppen betalte, var på ca. en tredjedel af eksportprisen for naturgas fra Rusland. Da gasomkostningerne således ikke i tilstrækkelig grad var afspejlet i de eksporterende producenters regnskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, måtte de derfor justeres i overensstemmelse hermed. TMK-gruppens påstand blev anset for at være udokumenteret og blev i mangel af beviser afvist.
3.1.2. Eksportpris
(23)
Det bør bemærkes, at en vis eksportmængde af den pågældende vare ikke var blevet indberettet af TMK-gruppen, da de mente, at den pågældende vare ikke var omfattet af undersøgelsen. Prøver i form af tværsnit af den vare, der angiveligt ikke var omfattet af varedækningen før og efter yderligere bearbejdning, blev forelagt Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøgene, hvilket imidlertid ikke kan anses for at være et afgørende bevis.
(24)
Kommissionen var efter at have undersøgt sagen af den opfattelse, at den pågældende vare var omfattet af varedækningen. De tilsvarende eksporttransaktioner blev derfor taget i betragtning i beregningen af dumpingen.
(25)
Under en høring den 9. november 2012 under ledelse af høringskonsulenten anførte TMK-gruppen, at den hovedsageligt ønskede at beskæftige sig med klassificeringsspørgsmålet, som var blevet fremsat i det dokument, hvor der blev fremlagt oplysninger, og som efter TMK's mening førte til en stigning i dumpingmarginen på ca. 13-14 %. TMK-gruppen udtrykte nogen forundring over, at disse varer blev anset for at være omfattet af undersøgelsen og gentog, at de eksporterede mængder ikke var blevet indberettet, da disse varer var »emner« (også kaldet »hule produkter«) og ikke rør, og dermed efter deres mening ikke hørte ind under varedækningen. De fremførte yderligere, at dette anliggende allerede var blevet behandlet meget indgående af Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøget. I den henseende bør det bemærkes, at TMK-gruppen selv anførte i et indlæg af 31. august 2012, at »spørgsmålet om, hvorvidt »hule produkter«, der hører ind under KN-kode 7304 59 10, bør være omfattet af undersøgelsen, er blevet indgående behandlet under undersøgelsen«. Faktisk har både European Steel Tube Association (»ESTA«) og TMK-gruppen haft rig mulighed til at kommentere dette anliggende ved flere lejligheder. Desuden bør det bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene anmodede TMK's forretningsmæssigt forbundne importører om at udfylde bilaget til spørgeskemaet og kontrollerede de modtagne oplysninger under et kontrolbesøg med henblik på at indsamle alle relevante oplysninger. Udtalelsen om, at denne sag var blevet »indgående« behandlet af Kommissionens tjenestegrene under undersøgelsen, og at disse varer var blevet anset for at høre ind under varedækningen, var ikke korrekt og blev derfor afvist.
(26)
TMK-gruppen fremførte yderligere, at det var ulovligt og uberettiget at medregne disse eksportmængder, da Kommissionens tjenestegrene ikke kunne påvise, at disse rør ikke var »ubearbejdede«, og at konklusionen om, at disse emner var halvfabrikata (eller delvist bearbejdede) varer, var dårligt begrundet.
(27)
For det første skal det erindres, at de varer, der er omfattet af KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10, er »rør og hule profiler«, sømløse, af jern (bortset fra støbejern) og stål, »ubearbejdede lige rør med ensartet godstykkelse, udelukkende bestemt til fremstilling af rør med andet tværsnit eller anden godstykkelse«. I den forklarende bemærkning til underposition 7304 39 10 og 7304 59 10 anføres det, at de omfatter »sømløse stålrør, som hovedsagelig er fremstillet ved gennemboring og varmtvalsning eller ved gennemboring og varmtrækning eller varmstrengpresning; de betegnes almindeligvis som »emner«. De er bestemt til forarbejdning til rør med andet tværsnit og anden godstykkelse og med mindre dimensionstolerancer end udgangsproduktet. De foreligger med afklippede og afgratede ender, men uden anden bearbejdning. Deres udvendige og indvendige overflade er rå og med påsiddende glødeskæl. De er hverken olierede, forzinkede eller lakerede.« Efter at have overvejet de argumenter, som TMK-gruppen og ESTA har fremført, er det opfattelsen, at ud fra de forskellige dokumenter, der er blevet indsamlet under kontrolbesøgt (kundens købsordre og specifikationer, kontrakter mellem virksomheder, fakturaer udstedt af forretningsmæssigt forbundne importører, beskrivelse af ISO-standard 9809-1), er disse rør reelt set »halvfabrikata« i den forstand, at de skal opfylde visse krav og specifikationer, f.eks. »varmebehandlede rør af topkvalitet uden svejsning til cylindere, af ståltype 34CrMo4, i henhold til UNI EN 10083-1 og DIN 1629, med »grovkornsglødning« og »afglattede ender«, af de dimensioner, der er angivet i købsordren.« Desuden peger andre krav, som er anført i kundens købsordre og i specifikationerne, f.eks. »ultralydstest med henblik på at finde defekter, kontrollere godstykkelse, urundhed samt om emnet er lige«, på, at der sker yderligere bearbejdning af disse rør, hvilket ikke er tilfældet for de såkaldte »emner«.
(28)
TMK-gruppen hævdede, at de træk, der gør sig gældende ved »grovkornsglødning« og »afglattede ender« ikke hører til de kriterier, der er opført i teksten med de relevante KN-koder og den forklarende bemærkning, og hvis formål er at fastslå, om et rør er ubearbejdet. I den forbindelse skal det bemærkes, at teksten til positionerne og den relevante forklarende bemærkning ikke altid indeholder en udtømmende liste over alle de kendetegn, der gør sig gældende for de omfattede varer. I forbindelse med sådanne varer som de nævnte, der har de samme karakteristika som andre former for varer, afhænger klassifikationen af de vigtigste kendetegn for de importerede varer. Ganske vist hører disse kendetegn ikke til blandt de kriterier, der er opført i teksten for de relevante KN-koder og den forklarende bemærkning, men de er fortsat vigtige elementer med hensyn til vurderingen af, hvorvidt varetyper kan betragtes som »ubearbejdede« og dermed henhørende under anvendelsesområdet for KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10.
(29)
TMK-gruppen hævdede også, at disse rør ikke var udglødet, da de ikke var blevet varmebehandlet som anført i valseværkscertifikaterne. Det bør i den forbindelse bemærkes, at kundens købsspecifikationer indeholder modstridende oplysninger, idet de nævner produktets varmebehandling. Der henvises i andre dokumenter til disse købsspecifikationer, som f.eks. producentens erklæring udstedt af TMK-gruppen og specifikationen til de kontrakter, som TMK-gruppen og dens ikke forretningsmæssigt forbundne kunde havde underskrevet.
(30)
Det blev desuden bemærket, at i de ovennævnte kontrakter mellem virksomheder, som blev fremlagt af TMK-gruppen under kontrolbesøget, var disse varer oprindeligt klassificeret under en anden KN-kode (i forbindelse med foranstaltninger) og blev ændret til en KN-kode, der ikke var i forbindelse med foranstaltninger (også under UP), selv om der i henhold til de tilgængelige oplysninger ikke var ændringer af kundens købsordre og varespecifikationer. TMK-gruppen fremførte, at denne ændring i KN-koden var irrelevant, da det afgørende i henhold til bestemmelserne for den gældende toldposition er varernes objektive karakteristika på det tidspunkt, hvor de blev importeret til Unionen. Selv om varernes objektive karakteristika på det tidspunkt, hvor de blev importeret til Unionen, er et vigtigt element, afviser TMK-gruppen ikke, at de klassificerede varetyperne under foranstaltninger, inden de ændrede denne klassificering endog uden at ændre i varespecifikationerne. Det anses for at være et af de elementer, der fører til konklusionen om, at de pågældende varetyper er omfattet af denne undersøgelse.
(31)
Det blev også bemærket, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kundes købsspecifikationer klart henviste til »halvfabrikata« frem for »emner« og »hule produkter«. TMK-gruppen gjorde vedrørende det sidste punkt gældende, at det er totalt irrelevant for toldpositionen, hvordan varen beskrives af en køber. Hertil anføres det, at køberens beskrivelse af varen har en vis værdi, da køberen tydeligvis er klar over kravene i forbindelse med varen på tidspunktet for ordrens afgivelse. Påstanden om, at køberens beskrivelse er »totalt irrelevant«, er derfor tvivlsom.
(32)
Som konklusion kan anføres, at de sømløse rør af stål, der er halvfabrikata, fremstillet ved varmebehandling og indkøbt med det formål at producere sådanne cylindere, skal opfylde meget detaljerede krav af teknisk, kvalitetsmæssig og størrelsesmæssig art. Disse kendetegn svarer klart ikke til begrebet »ubearbejdet« jf. de forklarende bemærkninger til KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10, og derfor må de kommentarer, som TMK-gruppen har fremsat om Kommissionens angiveligt forkerte fortolkning af begrebet »ubearbejdet«, afvises.
(33)
I modsætning til en række tidligere erklæringer fremførte TMK-gruppen også, at disse varer, der blev solgt til en ikke-forretningsmæssigt forbunden kunde, ikke kun var beregnet til den samme anvendelse, dvs. fremstillingen af cylindere, men kunne også omdannes til såkaldte »præcisionsrør«. Gruppen anførte, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kunde først omdanner emner til koldvalsede rør (eller præcisionsrør), som derefter forarbejdes til gascylindere. Det bør bemærkes, at dette element ikke kun er i strid med det, som TMK-gruppen anførte i tidligere indlæg, men også med det, der blev konstateret i de dokumenter, der blev indsamlet under kontrolbesøgene. Trods det ovenfor anførte, bør det bemærkes, at denne supplerende påstand var ny, den blev fremsat sent, og den var udokumenteret. Desuden fremlagde gruppen dokumentation, som angiveligt viste, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kunde også solgte præcisionsrør. Det blev anført, at denne dokumentation blev fremsat meget sent i undersøgelsen, men det blev også bemærket, at dokumentationen vedrørte en periode lang tid efter afslutningen af NUP, og at dokumenterne vedrørte et eventuelt salg af enhver form (eller profil) af de koldvalsede varer (rør). Disse argumenter blev derfor afvist.
(34)
Størstedelen af eksporten af den pågældende vare foretaget af de eksporterende producenter til Unionen fandt sted til uafhængige kunder i Unionen gennem to forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder, nemlig TMK Europe GmbH med hjemsted i Tyskland og TMK Italia s.r.l. med hjemsted i Italien. Eksportprisen for ovennævnte eksport blev fastsat ud fra de eksportpriser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på grundlag af den videresalgspris, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales af den første uafhængige køber i Unionen til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i undersøgelsesperioden, justeret for alle udgifter påløbet mellem importen og videresalget og justeret for fortjeneste.
(35)
En begrænset mængde blev eksporteret direkte til uafhængige købere i Unionen. Eksportprisen for denne mængde blev fastsat ud fra de eksportpriser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.1.3. Sammenligning
(36)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. På det grundlag blev der foretaget justeringer for emballering, transportomkostninger, kreditomkostninger og antidumpingtold.
(37)
TMK-gruppen anmodede om, at visse karakteristika vedrørende stålsort, udvendig gevindskæring og overfladebelægning i forbindelse med den pågældende vare skulle tages i betragtning for at sikre en rimelig sammenligning mellem den pågældende vare solgt på hjemmemarkedet og solgt til eksport.
(38)
Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (»ESTA«) hævdede, at enhver anmodning om at ændre den varedefinition eller metode, som var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse eller den efterfølgende fornyede undersøgelse, var en overtrædelse af grundforordningens artikel 11, stk. 9, og ikke burde tages i betragtning.
(39)
I den forbindelse fremgik det af undersøgelsen, at TMK-gruppens anmodning ikke havde indflydelse på varedefinitionen, men snarere gjorde det muligt at udpege yderligere karakteristika, hvilket sikrer en retfærdig sammenligning af den pågældende vare med samme egenskaber. Desuden blev det konstateret, at disse yderligere karakteristika påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed.
(40)
Ud fra ovenstående blev anmodningen anset for berettiget, og de ovennævnte karakteristika blev derfor taget i betragtning.
(41)
TMK-gruppen hævdede, at i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 10, burde den told, der var betalt for DDP-transaktioner (»leveret fortoldet«) ikke fratrækkes for at beregne eksportprisen. Den hævdede, at sammenlignet med den seneste 12-måneders periode inden indførelsen af antidumpingtolden på TMK's eksport af den pågældende vare til Unionen (1.7.2005-30.6.2006 eller »referenceperioden«) var tolden behørigt afspejlet i de priser, der blev opkrævet i NUP og i de efterfølgende salgspriser i Unionen.
(42)
I den forbindelse var det opfattelsen, at DDP-priserne over for de første uafhængige kunder hverken omfattede omkostninger eller antidumpingtold; med andre ord var disse transaktioner generelt tabsgivende. Det bemærkes yderligere, at selv om prisen på råmaterialer for lignende varer var steget med ca. 30 % siden referenceperioden, steg prisen på råvarer, som i gennemsnit udgør mere end 50 % af fremstillingsomkostningerne, med mere end 70 % i samme periode. Ud fra ovenstående var det ikke opfattelsen, at der var et afgørende bevis for, at tolden var korrekt afspejlet i de priser, der blev opkrævet.
(43)
Det bemærkes også, at selv hvis det accepteredes, at tolden var afspejlet i de efterfølgende salgspriser (hvilket ikke er tilfældet), kræver grundforordningens artikel 11, stk. 10, at videresalgspriserne og de efterfølgende salgspriser begge skal afspejle tolden.
(44)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fortsatte TMK-gruppen med at gøre indsigelse mod, at tolden trækkes fra eksportpriserne, og gjorde yderligere gældende, at den foretagne justering af gasomkostningerne medførte tab, hvilket efter TMK's opfattelse bestemt var af et mindre omfang, dog uden at der blev fremlagt beviser herfor. TMK-gruppen fastholdt sit synspunkt om, at det forhold, at eksportpriserne ab fabrik burde ligge over produktionsomkostningerne, retligt var fejlagtigt, og gentog, at de kriterier, der skulle undersøges, kun var, hvorvidt den betalte antidumpingtold var behørigt afspejlet i den videresalgspris, som skulle betales af dens ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, som købte på DDP-basis. Da de DDP-priser, der skulle betales af de første ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, ikke dækker omkostningerne, og slet ikke antidumpingtolden, selv ikke uden en justering af gasprisen, og da prisen på råvarer, der tegner sig for et gennemsnit på mere end 50 % af produktionsomkostningerne, steg med mere end 70 % i den samme periode, jf. betragtning 42, er det imidlertid opfattelsen, at TMK-gruppen ikke har fremlagt afgørende beviser for, at tolden var behørigt afspejlet i de priser, der blev opkrævet, eller i de senere salgspriser.
(45)
På baggrund af ovenstående måtte dette argument afvises.
3.1.4. Dumpingmargen
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev det vejede gennemsnit af den normale værdi sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt varetype ab fabrik for hver af de to eksporterende producenter. Der fastsættes en fælles dumpingmargen for TMK-gruppen ved at beregne en enkelt vejet gennemsnitlig dumpingsats for de eksporterende producenter inden for TMK-gruppen.
(47)
På dette grundlag udgjorde dumpingmargenen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 29,6 %. Efter fremlæggelsen af oplysninger påpegede TMK-gruppen nogle fejl i dumpingberegningerne for to af gruppens produktionsenheder. Disse fejl blev rettet, og den gennemsnitlige vægtede dumpingmargen for TMK-gruppen er på 28,7 % i stedet for 29,6 %.
(48)
Det bemærkes, at denne dumpingmargen i modsætning til det, der oplyses i den umiddelbare dokumentation, som blev fremlagt i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse, er højere end den nuværende told på importen fra TMK-gruppen. Stigningen skyldes en række faktorer: For det første vedrørte den umiddelbare dokumentation, som blev fremlagt i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse, kun visse transaktioner hos en af de tre eksporterende producenter. Det blev konstateret, at nogle af disse transaktioner ikke vedrørte den pågældende vare. For det andet var nogle af eksporttransaktionerne vedrørende den pågældende vare ikke blevet indberettet af gruppen i løbet af undersøgelsen som anført i betragtning 23. Endelig blev gruppens påstand med hensyn til, at tolden var en omkostning, afvist (jf. betragtning 41-45). Kombinationen af disse elementer sammen med andre elementer, der var blevet kontrolleret under undersøgelsen, førte til en stigning i dumpingmargenen.
4. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til dumping med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(50)
TMK-gruppen anførte i sin anmodning om fornyet undersøgelse, at der var ændrede omstændigheder af varig karakter, da man havde foretaget betydelige ændringer i den interne struktur og væsentlige forbedringer i produktionsudstyret, hvilket havde haft direkte indflydelse på gruppens omkostningsstruktur.
(51)
Det fremgik af undersøgelsen, at TMK-gruppen faktisk havde foretaget betydelige investeringer, som havde medført effektivitetsgevinster og øget kapacitet. Imidlertid kunne man ikke konstatere, at der var sket et fald i produktionsomkostningerne på grund af de stigende råvarepriser og udviklingen af varesortimentet i retning af varer med mere merværdi. De forbedringer, der er nævnt i betragtning 50, blev anset for at være af strukturel art, og det blev anset for usandsynligt, at de ville ændre sig i den nærmeste fremtid.
(52)
Desuden blev udviklingen i eksportpriserne med salg til lande uden for Unionen i NUP og til Unionen efter NUP også taget i betragtning. Det blev fastslået, at eksporten til lande uden for Unionen af identiske varer skete til sammenlignelige priser ligesom eksportsalget til Unionen i samme periode. For så vidt angik perioden efter NUP, blev det fastslået, at eksporten fandt sted til lidt højere priser end i NUP, hvilket er i tråd med den internationale prisudvikling. Der var således intet tegn på, at eksportpriserne ville svinge betydeligt i den nærmeste fremtid.
5. ÆNDRING AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(53)
På baggrund af resultaterne af undersøgelsen anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra TMK til 28,7 %. Den ændrede antidumpingtold bør fastsættes til niveauet for den konstaterede dumpingmargen, da denne er lavere end den skadesmargen, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(54)
De berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for, at det anbefales at ændre gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Punktet vedrørende OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works i tabellen i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 affattes således:
»OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2012.
A TANÁCS 1269/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. december 21.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett orosz exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 24,1 %-os dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi orosz vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 35,8 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező OAO TMK-csoportra (a továbbiakban: a TMK-csoport vagy a kérelmező) - melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works - kivetett végleges dömpingellenes vám 35,8 %, azaz a maradványvám volt.
(2)
A TMK-csoport által az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmezett időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a felülvizsgálat) megindítását követően a Tanács 812/2008/EK rendeletével (3) a TMK-csoport tekintetében 27,2 %-ra módosította az egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot.
(3)
A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK tanácsi rendelet által hozott intézkedéseket.
(4)
A fentieknek megfelelően a jelenleg hatályban lévő intézkedések az 585/2012/EU végrehajtási rendelet által meghatározott intézkedések. A TMK-csoportra (melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works) 27,2 %-os dömpingellenes vám vonatkozik.
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(5)
A Bizottság 2011. október 14-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (5) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít.
(6)
A felülvizsgálatot, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, a TMK-csoport által benyújtott megalapozott kérelem nyomán indították. A kérelmező a kérelemben prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására.
1.3. Az érintett felek
(7)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.
(8)
A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt.
(9)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok, a moszkvai ZAO TMK Trade House, a litkarinói TMK Warehouse Complex LLC, a kölni TMK Europe GmbH, a leccói TMK Italia s.r.l. és a genfi TMK Global S.A. telephelyein.
1.4. A felülvizsgálati időszak
(10)
A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(11)
Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Oroszországból származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (6) szerint nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(12)
Amint az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Oroszországban gyártott és az Unióba exportált termék, az Oroszországban előállított és a belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
3. DÖMPING
3.1. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.1.1. Rendes érték
(13)
A belföldi piacon való értékesítések a kapcsolatban álló vállalatokon, a ZAO TMK Trade House-on és a TMK Warehouse-on keresztül történtek, amelyek a varrat nélküli vas- és acélcsöveket oroszországi független vásárlóknak továbbértékesítették.
(14)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön, független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív volt-e az Unióba exportra értékesített termékek összvolumenével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített érintett termék teljes volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés minden exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.
(15)
A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített összvolumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át tette ki.
(16)
Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(17)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus értékesítési összvolumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(18)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus értékesítési összvolumenének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(19)
A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak.
(20)
Az előállítási költségek és különösen az energiaköltségek tekintetében - a gázra korlátozódóan - megvizsgálták, hogy az exportáló gyártók által fizetett gázárakban megfelelően megjelennek-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségek.
(21)
Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárak szabályozott árak, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően a gázköltségeket, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kellett igazítani őket. Az oroszországi belső piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár az orosz gáznak a német-cseh határnál (Waidhaus) exportra értékesített átlagárán alapult, helyi elosztási költségekkel kiigazítva. Mivel Waidhaus az Európai Unióba - amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket - irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.
(22)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport azt állította, hogy a gázár-kiigazítás ellentétes volt az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével és a WTO AD-megállapodás 2.2.1.1. pontjával. Ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a TMK-csoport által fizetett belföldi gázár az oroszországi földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték ésszerűen - az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint - a gázköltségeket, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. A Bizottság a TMK-csoport állítását megalapozatlannak találta, és bizonyítékok hiányában elvetette.
3.1.2. Exportár
(23)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék egyes exportmennyiségeit a TMK-csoport nem jelentette be, mivel úgy tekintette, hogy a szóban forgó varrat nélküli vas- és acélcsövek nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá. A Bizottság szolgálatainak a helyszíni vizsgálatok során mutattak olyan mintákat, amelyeken az érintett termék kategóriájába állítólag nem tartozó, feldolgozás előtti és utáni termék keresztmetszete volt látható; ez azonban nem tekinthető meggyőző bizonyítéknak.
(24)
A kérdés megvizsgálása után megállapítást nyert, hogy ezek a varrat nélküli vas- és acélcsövek az érintett termék kategóriájába tartoznak. A kapcsolódó exportműveleteket a dömping kiszámítása során ezért figyelembe vették.
(25)
2012. november 9-én a meghallgató tisztviselő által tartott meghallgatáson a TMK-csoport úgy nyilatkozott, hogy elsősorban a nyilvánosságra hozatali dokumentumban felvetett osztályozási problémával kíván foglalkozni, amely szerinte körülbelül 13-14 %-kal növelte meg dömpingkülönbözetét. A TMK-csoport meglepetését fejezte ki azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy ezeket a termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak tekintették, és ismételten állította, hogy ezeket az exportált mennyiségeket azért nem jelentette be, mert e termékek „nyersdarabok” (más néven „üreges termékek”), nem pedig csövek, így véleményük szerint nem tartoznak az érintett termék kategóriájába. Azt is állították, hogy a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során valójában igen röviden foglalkoztak ezzel a kérdéssel. E tekintetben megjegyzendő, hogy 2012. augusztus 31-i beadványában maga a TMK-csoport állította a következőt: „a vizsgálat során alaposan tanulmányozták a kérdést, hogy a 7304 59 10 KN-kód alá eső »üreges« termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak kell-e tekinteni”. Valójában mind az Európai Acélcsőipari Szövetségnek (European Steel Tube Association, a továbbiakban: ESTA), mind a TMK-csoportnak több alkalommal is széleskörű lehetősége nyílt arra, hogy hozzászóljon ehhez a kérdéshez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a Bizottság szolgálatai - annak érdekében, hogy minden releváns információt összegyűjtsenek - felkérték a TMK-val kapcsolatban álló importőröket, hogy töltsék ki a kérdőív mellékletét, és a kapott információkat helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizték. Az állítás, miszerint a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során csak igen „röviden” foglalkoztak a kérdéssel, és hogy e termékeket az érintett termék kategóriájába sorolták, téves volt, ezért a Bizottság visszautasította.
(26)
A TMK-csoport ezenfelül azt is állította, hogy a vizsgálat ezen exportmennyiségekre való kiterjesztése jogtalan és megalapozatlan volt, mivel a Bizottság szolgálatainak nem sikerült bebizonyítaniuk, hogy a csövek nem voltak „megmunkálatlanok”, és megalapozatlan volt az a következtetés, miszerint ezek a „nyersdarabok”„félkészek” (vagy részben megmunkáltak) voltak.
(27)
Először is a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a 7304 39 10 és 7304 59 10 KN-kód alá tartozó termékek a következők: varrat nélküli „cső és üreges profil” vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével), „megmunkálatlan, egyenes és egységes falvastagságú, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek és csővezetékek gyártásához való felhasználásra”. A 7304 39 10 és a 7304 59 10 alszámokhoz tartozó magyarázat így szól: „ide az általában beszúrással és meleghengerléssel vagy beszúrással és melegen történő húzással előállított varratmentes acélcsövek tartoznak; rendszerint nyersdarabnak nevezik. Arra szánják ezeket, hogy kisebb mérettűrésű, más alakú és falvastagságú csöveket készítsenek belőlük. Végeiket csupán durván levágják és sorjázzák, de egyébként befejezetlenek. Külső és belső felületük durva, és nincsenek revétlenítve. Továbbá nincsenek olajozva, cinkkel bevonva vagy festve sem.” A TMK-csoport és az ESTA által előterjesztett érvek mérlegelése után a Bizottság úgy tekinti, hogy a helyszíni ellenőrző látogatások során gyűjtött különböző dokumentumok (vásárlói megrendelés és specifikációk, vállalatközi szerződések, a vállalattal kapcsolatban álló importőrök által kibocsátott számlák, az ISO 9809-1 szabvány leírása) alapján ezek a csövek ténylegesen „félkészek” abban az értelemben, hogy meg kell felelniük bizonyos olyan követelményeknek és specifikációknak, mint például ez: „kiváló minőségű, hengerekhez melegen készre munkált SS csövek 34CrMo4 típusú vasból, amelyek az UNI EN 10083-1 és a DIN 1629 tárgyát képezik, »durvaszemcsésre lágyítottak«, »sima véggel« és a vásárlói megrendelésben meghatározott méretekkel rendelkeznek.” Ezenfelül a vásárlói megrendelésben és specifikációkban felsorolt további követelmények, mint például a „lehetséges hiányosságok ultrahangos tesztelése, a vastagság, az oválosodás és az egyenesség ellenőrzése” szintén arra utalnak, hogy e csövek további feldolgozás tárgyát képezik, az úgynevezett nyersdarabok esetében ugyanis nem ez a helyzet.
(28)
A TMK-csoport azt állította, hogy a „durvaszemcsésre lágyítottság” és a „sima végek” kritériuma nem szerepel a vonatkozó KN-kódok és a magyarázat szövegében annak meghatározásaként, hogy egy cső „megmunkálatlan”-e. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vámtarifaszámokhoz tartozó szövegek és a vonatkozó megjegyzések nem minden esetben tartalmaznak kimerítő felsorolást az érintett termékek minden tulajdonságáról. Amennyiben a szóban forgó termékekhez hasonlóan olyan termékekről van szó, amelyek különböző fajta áruk tulajdonságaival egyaránt bírnak, az osztályozás az importált áruk legfontosabb tulajdonságai alapján történik. Ezért a fent említett tulajdonságok, noha nem szerepelnek a vonatkozó KN-kódok és magyarázatok szövegében felsorolt kritériumok között, fontos tényezők maradnak annak eldöntéséhez, hogy a terméktípusok „megmunkálatlannak” és így a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód hatálya alá tartozónak tekintendők-e.
(29)
A TMK-csoport azt állította továbbá, hogy a szóban forgó csöveket nem lágyították, mivel azokat a tanúsítványban szereplő adatoknak megfelelően nem hőkezelték. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vásárló vásárlási specifikációi ennek ellentmondó információkat tartalmaznak, hivatkozva a termék hőkezelésére. E vásárlói specifikációkra további utalásokat tettek olyan egyéb dokumentumokban, mint a TMK-csoport által kibocsátott gyártói bejelentés, valamint a TMK-csoport és a független vásárló által aláírt szerződésekben szereplő specifikáció.
(30)
Megállapítást nyert továbbá, hogy a fent említett, a TMK-csoport által a helyszíni ellenőrzésen rendelkezésre bocsátott vállalatközi szerződésekben ezeket a termékeket eredetileg (az intézkedések hatálya alá tartozó) más KN-kód alá sorolták be, amelyeket aztán megváltoztattak az intézkedések hatálya alá nem tartozó KN-kódra (ideértve a vizsgálati időszakot is), pedig a rendelkezésre álló információk alapján a vásárlói megrendelésben és a termékspecifikációban nem történt változás. A TMK-csoport azzal érvelt, hogy a KN-kód fent említett módosítása irreleváns, mivel az alkalmazandó vámosztályozási szabályok értelmében azok az objektív tulajdonságok számítanak, amelyek az árukat az Unióba történő behozatalukkor jellemzik. Bár az árukat Unióba való behozatalukkor jellemző objektív tulajdonságok fontos tényezők, a TMK-csoport nem tagadja, hogy a terméktípusokat az intézkedések hatálya alá tartozónak osztályozták, mielőtt ezt a besorolást a termékspecifikációk bármely módosítása nélkül megváltoztatták volna. Ez tekinthető az egyik olyan tényezőnek, amely arra enged következtetni, hogy az érintett terméktípusok a vizsgálat hatálya alá tartoznak.
(31)
Megállapítást nyert továbbá, hogy a független vásárló vásárlási specifikációi világosan „félig kész” termékeket említettek, nem pedig nyersdarabokat vagy üreges termékeket. Erre a TMK azzal érvelt, hogy vámosztályozási szempontból teljességgel irreleváns, hogyan írja le a terméket egy vásárló. Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy a vásárló termékleírásának annyiban van jelentősége, hogy a vásárló nyilvánvalóan tudatában van a termékkövetelményeknek a megrendelés idején. Ezért kétségbe vonható az az állítás, hogy a vásárló termékmeghatározása „teljességgel irreleváns”.
(32)
Ebből az következik, hogy a félig kész, hőkezeléssel előállított, a fent említett hengerek gyártására vásárolt varrat nélküli vascsöveknek meglehetősen részletes technikai/minőségi/méretbeli követelményeknek kell megfelelniük. Ezek a tulajdonságok egyértelműen nem felelnek meg a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód magyarázatában említett megmunkálatlanság fogalmának, ezért a Bizottság visszautasítja a TMK-csoport azon megjegyzését, miszerint a „megmunkálatlan” kifejezést állítólag helytelenül értelmezte.
(33)
Ellentmondva több előzetes kijelentésének, a TMK-csoport azt is állította, hogy ezeket a független vásárlónak értékesített termékeket nem csupán ugyanarra az alkalmazásra - azaz hengergyártásra - szánták, hanem át lehetett őket alakítani ún. „precíziós csövekké” is. A csoport azt állította, hogy a független vásárló először nyersdarabokat alakít át hidegen hengerelt csövekké (vagy precíziós csövekké), amelyeket aztán gázhengerekké dolgoznak át. Megjegyzendő, hogy ez az állítás nemcsak annak mond ellent, amit a TMK-csoport előzetes beadványaiban állított, hanem az ellenőrzési látogatások során gyűjtött dokumentumokban talált információknak is. A fentiektől függetlenül megjegyzendő, hogy ez a kiegészítő állítás új volt, azt késői stádiumban nyújtották be, és nem támasztották alá bizonyítékkal. Ráadásul a csoport bizonyítékot nyújtott be, amely állítólag azt bizonyította, hogy a független vásárló precíziós csöveket is értékesített. Megjegyzendő egyrészt, hogy a fent említett bizonyítékot a vizsgálat egy igen késői szakaszában nyújtották be, másrészt, hogy a bizonyíték a felülvizsgálati időszak vége utáni, annál jóval későbbi időszakra vonatkozik, és hogy a dokumentumok mindenféle típusú (vagy metszetű) hidegen hengerelt termék (cső) lehetséges értékesítésére vonatkoztak. A fenti érveket ezért elutasították.
(34)
Az érintett termék tekintetében az exportáló gyártók által az Unióba, uniós független vásárlók részére értékesített export nagy része két kapcsolódó kereskedelmi vállalaton, a németországi TMK Europe GmbH-n és az olaszországi TMK Italia s.r.l.-en keresztül zajlott. A fent említett exportok esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott, ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg, vagyis a felülvizsgálati időszak során az Unióban az első független vevő által a vele kapcsolatban álló vállalatnak ténylegesen fizetett vagy fizetendő viszonteladói árak alkalmazásával, melyeket kiigazítottak az import és a viszonteladás között felmerült összes költséggel és a nyereséggel.
(35)
A terméket korlátozott mennyiségekben exportálták közvetlenül uniós független vásárlóknak. Az említett mennyiségekre az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.
3.1.3. Összehasonlítás
(36)
A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazításokat végeztek a csomagolás, a fuvarozási költségek, a hitelköltségek és a dömpingellenes vámok tekintetében.
(37)
A TMK-csoport kérte a varrat nélküli vas- és acélcsöveknél az acélfajta, a csavarmenettípus és a bevonat meghatározta bizonyos jellemzők figyelembevételét annak érdekében, hogy a belföldön és az exportra értékesített csövek közötti összehasonlítás igazságos legyen.
(38)
Az Európai Unió varrat nélküli csőipari védelmi bizottságának (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union - ESTA) állítása szerint a termékmeghatározás vagy az eredeti vizsgálatban, illetve az azt követő felülvizsgálatban alkalmazott módszerek módosítására vonatkozó bármely kérelem ellentmond az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének, és emiatt nem fogadható el.
(39)
E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport kérelme nem érintette a termékmeghatározást, sőt, általa további jellemzők azonosítása vált lehetővé, ezzel biztosítva az azonos jellemzőkkel rendelkező, varrat nélküli vas- és acélcsövek igazságos összehasonlítását. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy ezek a további jellemzők befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát.
(40)
A fentiek alapján a kérelmet indokoltnak tekintették, és a fent említett jellemzőket ezért figyelembe vették.
(41)
A TMK-csoport azon véleménynek adott hangot, hogy az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének megfelelően az exportárat a DDP („vámfizetéssel leszállítva”) szállítási feltétellel végrehajtott műveleteknél kifizetett vámok levonása nélkül kell kiszámítani. A TMK-csoport állítása szerint az általa értékesített varrat nélküli vas- és acélcsövek uniós exportjaira vonatkozó dömpingellenes vámok kivetését megelőző utolsó teljes 12 hónapos időszakkal (2005. július 1-2006. június 30., a továbbiakban: a referencia-időszak) összehasonlítva a vám megfelelően megjelent a felülvizsgálati időszak során felszámított árakban és az Unióban történő későbbi értékesítéseknél alkalmazott árakban.
(42)
E tekintetben kiderült, hogy az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, így ezek a műveletek összességében veszteségesnek tekintendők. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a hasonló termékek árai kb. 30 %-kal nőttek a referencia-időszak óta, a nyersanyagok ára, amely átlagosan az előállítás költségének több mint 50 %-át teszi ki, több mint 70 %-kal nőtt ugyanazon időszak során. A fentiek alapján a Bizottság úgy tekinti, hogy nem nyújtottak be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik az alkalmazott árakban.
(43)
Megállapítást nyert továbbá, hogy még ha el is fogadjuk (bár nem így van), hogy a vám megjelenik a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban, az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének értelmében a vámnak mind a viszonteladói árakban, mind a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban meg kell jelennie.
(44)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport továbbra is ellenezte a vámok exportárakból való levonását, és továbbra is azzal érvelt, hogy az alkalmazott gázár-kiigazítás veszteséget eredményezett, mely a véleménye szerint bizonyosan csekélyebb horderejű volt, ugyanakkor semmiféle bizonyítékot nem bocsátott rendelkezésre. A TMK-csoport fenntartotta azon véleményét, hogy a tény, miszerint a gyártelepi exportáraknak meg kellene haladniuk a termelési költségeket, jogilag nem volt helytálló, és ismételten azt állította, hogy csupán azt a kritériumot kell megvizsgálni, hogy a kifizetett dömpingellenes vámok megfelelően megjelennek-e a független, DDP-alapon vásárló független vevői által felszámított újraértékesítési árakban. Ugyanakkor, mivel az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, még a gázkiigazítás nélkül sem, és mivel a nyersanyagok ára, amely a gyártás költségének átlagban több mint 50 %-át teszi ki, - ahogyan azt a (42) preambulumbekezdés is említi - több mint 70 %-kal növekedett ugyanazon időszak során, a Bizottság úgy tekinti, hogy a TMK-csoport nem bocsátott rendelkezésre meggyőző bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a vám megfelelően megjelent a felszámított árakban vagy a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban.
(45)
A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani.
3.1.4. Dömpingkülönbözet
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően gyártelepi ár alapján, minden exportáló gyártóra külön-külön, terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A TMK-csoport számára közös dömpingkülönbözetet határoztak meg: a csoportot alkotó exportáló gyártókra egyetlen súlyozott dömpingátlagot számoltak ki.
(47)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 29,6 % volt. A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport arra hívta fel a figyelmet, hogy gyártással foglalkozó entitásai közül kettő vonatkozásában adminisztrációs hibák történtek a dömping kiszámítása során. Ezeket az adminisztrációs hibákat kijavították, és a TMK-csoportra kiszámított súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet 29, 6 % helyett 28,7 %-ban állapították meg.
(48)
Megállapítást nyert, hogy ez a dömpingkülönbözet - a felülvizsgálati kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékokkal ellentétben - magasabb, mint a TMK-csoporttól származó importra alkalmazandó hatályos vám. A növekedést számos tényező magyarázza: először is a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyíték csak a három exportáló gyártó egyikének bizonyos műveleteihez kapcsolódott. E műveletek némelyike nem bizonyult az érintett termékhez kapcsolódónak. Másodsorban a vizsgálat során - ahogyan azt a (23) preambulumbekezdés is említi - a csoport nem jelentett néhány, az érintett termékre vonatkozó exportműveletet. Végezetül pedig a csoportnak a vámra mint költségre vonatkozó állítását (lásd a (41)-(45) preambulumbekezdés) elvetették. A dömpingkülönbözet növekedésének hátterében ezen elemek kombinációja, valamint egyéb, a vizsgálat során ellenőrzött elemek állnak.
4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(49)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömping tekintetében megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.
(50)
A TMK-csoport felülvizsgálati kérelmében említette, hogy egyes körülmények tartósan megváltoztak, mivel nagy változások történtek belső struktúrájában, és jelentősen javultak gyártási berendezései is, közvetlen hatást gyakorolva költségstruktúrájára.
(51)
A vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport valóban jelentős beruházásokat hajtott végre, amelyek megnövekedett hatékonysághoz és kapacitáshoz vezettek. Ugyanakkor, mivel a nyersanyagárak emelkedtek, valamint a termékportfólió a nagyobb hozzáadott-értéket képviselő termékek felé mozdult el, az előállítási költség csökkenéséről nem lehetett megbizonyosodni. Az (50) preambulumbekezdésben említett fejlődés strukturális természetűnek bizonyult, amely valószínűleg nem változik meg a közeljövőben.
(52)
A Bizottság ezenfelül megvizsgálta a felülvizsgálati időszak során az Unión kívüli országokra, valamint a felülvizsgálati időszak után az Unióra alkalmazott exportárak alakulását. Megállapítást nyert, hogy az Unión kívüli országokba irányuló, azonos termékeket értékesítő export árszintjei összehasonlíthatók az ugyanabban az időszakban az Unióba irányuló exportértékesítések árszintjeivel. Ami a felülvizsgálati időszak utáni időszakot illeti, megállapítást nyert, hogy az értékesítések némileg magasabb áron történtek, mint a felülvizsgálati időszak során, ami összhangban áll a nemzetközi árszintalakulással. Ezért nem volt arra utaló jel, hogy az előrelátható jövőben az exportárak jelentősen fluktuálnának.
5. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA
(53)
A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak bizonyul a TMK-csoporttól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 28,7 %-ra való módosítása. A módosított dömpingellenes vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni, mivel alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetnél.
(54)
Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 585/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázatban az OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works vállalatokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 21-én.