KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 139/2013
af 7. januar 2013
om dyresundhedsmæssige betingelser for import af visse fugle til Unionen samt karantænebetingelser herfor
(kodifikation)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (1), særlig artikel 10, stk. 3, andet afsnit, og artikel 10, stk. 4, andet afsnit, litra b),
under henvisning til Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (2), særlig artikel 17, stk. 2, litra b), artikel 17, stk. 3, og artikel 18, stk. 1, første og fjerde led, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kommissionens forordning (EF) nr. 318/2007 af 23. marts 2007 om dyresundhedsmæssige betingelser for import af visse fugle til Fællesskabet samt karantænebetingelser herfor (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Forordningen bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.
(2)
Som reaktion på udbruddene af den højpatogene asiatiske aviær influenza-virusstamme i Sydøstasien i 2004 vedtog Kommissionen en række beslutninger, som forbød import af blandt andet fugle, bortset fra fjerkræ, fra sygdomsramte tredjelande.
(3)
Med henblik på at få opstillet en oversigt over risikoen ved import af fugle i fangenskab anmodede Kommissionen den 13. april 2005 Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) om at afgive en videnskabelig udtalelse om risikoen ved import af fugle indfanget i naturen og fugle avlet i fangenskab fra tredjelande.
(4)
Som svar på denne anmodning afgav 'EFSA's Ekspertpanel for Dyrs Sundhed og Velfærd på sit møde den 26. og 27. oktober 2006 en videnskabelig udtalelse om dyresundheds- og dyrevelfærdsrisici i forbindelse med import af vilde fugle, bortset fra fjerkræ, til Unionen. I denne videnskabelige udtalelse beskrives mulige redskaber og løsningsmodeller til nedbringelse af påviste dyresundhedsrisici ved import af fugle, bortset fra fjerkræ.
(5)
En af anbefalingerne i 'EFSA's videnskabelige udtalelse vedrører kontrol i de tredjelande, der eksporterer fugle, bortset fra fjerkræ, til Unionen. Forbedringer på eksportstedet burde have den største effekt med hensyn til at reducere sandsynligheden for, at inficerede fugle forevises med henblik på indførsel i Unionen. Af samme grund bør der ved denne forordning fastsættes importbetingelser, der indebærer, at de pågældende fugle kun kan importeres fra tredjelande, der er godkendt til import heraf til Unionen.
(6)
En anden af EFSA's anbefalinger vedrører import af fugle indfanget i naturen. I den videnskabelige udtalelse beskrives risikoen ved sådanne fugle, der kan være inficeret ved lateral spredning fra andre, inficerede vilde fugle og fra det kontaminerede miljø samt spredning fra inficeret fjerkræ. I betragtning af, i hvilket omfang vilde trækfugle var med til at sprede aviær influenza fra Asien til Europa i 2005 og 2006, bør importen af fugle, bortset fra fjerkræ, begrænses til fugle avlet i fangenskab.
(7)
Det er sjældent muligt at skelne med sikkerhed mellem fugle, der er indfanget i naturen, og fugle avlet i fangenskab. Der kan anvendes mærkningsmetoder for begge typer fugle, som ikke gør det muligt at skelne disse fra hinanden. Importen af fugle, bortset fra fjerkræ, bør derfor begrænses til kun at omfatte avls- og formeringsvirksomheder, der er godkendt af det eksporterende tredjelands kompetente myndighed, ligesom der bør fastsættes visse minimumsbetingelser for en sådan godkendelse.
(8)
De importerede fugle skal transporteres direkte til en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter i en medlemsstat, hvor de skal forblive, indtil infektion med aviær influenza eller Newcastle disease kan udelukkes.
(9)
For at udelukke andre årsager til sygdomssymptomer bør man, ved mistanke om aviær influenza eller Newcastle disease i en godkendt karantænefacilitet eller i en enhed i et godkendt karantænecenter, vente med at påbegynde aflivning og destruktion af fuglene de pågældende steder, indtil mistanken er bekræftet.
(10)
Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (5) blev vedtaget for at udnytte erfaringerne med bekæmpelse af aviær influenza. På grundlag af dette direktiv vedtog Kommissionen beslutning 2006/437/EF af 4. august 2006 om godkendelse af en diagnosticeringsmanual for aviær influenza, jf. Rådets direktiv 2005/94/EF (6), (diagnosticeringsmanualen), idet der ved beslutningen fastsættes diagnosticeringsprocedurer, prøveudtagningsmetoder og kriterier for evaluering af resultaterne af laboratorieundersøgelser til bekræftelse af udbrud af aviær influenza på EU-plan. Der bør tages hensyn til nævnte beslutning for så vidt angår ordninger for aviær influenza-analyser i godkendte karantænefaciliteter og -centre.
(11)
Der bør fastlægges supplerende importprocedurer for transporten fra grænsekontrolstedet til de godkendte karantænefaciliteter eller -centre efter indførslen i Unionen, så det sikres, at de importerede fugle ankommer til den eller det udpegede godkendte karantænefacilitet eller -center inden for et rimeligt tidsrum.
(12)
Godkendte karantænefaciliteter og -centre, som medlemsstaterne skal offentliggøre en liste over, bør opfylde visse minimumsbetingelser.
(13)
Visse former for import af fugle er omfattet af anden EU-lovgivning. De bør derfor ikke være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.
(14)
Dyresundhedsrisikoen ved brevduer, der føres ind i Unionen og sættes fri, så de kan flyve tilbage til deres oprindelsessted, ligger på et niveau, der gør, at disse ikke bør være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.
(15)
Dertil kommer, at de dyresundhedsmæssige forhold i visse tredjelande er på højde med, hvad der kræves i EU-lovgivningen. Import af fugle fra de pågældende lande bør derfor ikke være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.
(16)
Der bør også overvejes visse dispensationsmuligheder for fugle, hos hvilke der påvises infektion med lavpatogen aviær influenza og Newcastle disease i en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter, og hvor forekomsten af sygdommen ikke udgør en risiko for Unionens dyresundhedsstatus.
(17)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand
Ved denne forordning fastsættes der dyresundhedsmæssige betingelser for import af visse fugle til Unionen fra de i bilag I omhandlede tredjelande og dele af tredjelande samt karantænebetingelser for sådan import.
Artikel 2
Anvendelsesområde
Denne forordning finder anvendelse på dyr af fuglearter.
Den gælder dog ikke for:
a)
fjerkræ
b)
fugle, der importeres til bevaringsprogrammer godkendt af bestemmelsesmedlemsstatens kompetente myndighed
c)
selskabsdyr, jf. artikel 1, stk. 3, i direktiv 92/65/EØF, der ledsager deres ejer
d)
fugle bestemt til zoologiske haver, cirkusser, forlystelsesparker eller forsøg
e)
fugle, der som bestemmelsessted har organer, institutter eller centre, der er godkendt i henhold til artikel 13 i direktiv 92/65/EØF
f)
brevduer, der føres ind på Unionens område fra et tilgrænsende tredjeland, som er dyrenes normale opholdssted, og umiddelbart derefter sættes fri med den forventning, at de vil flyve tilbage til det pågældende tredjeland
g)
fugle, der importeres fra Andorra, Lichtenstein, Monaco, Norge, San Marino, Schweiz og Vatikanstaten.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning anvendes definitionerne i direktiv 2005/94/EF, undtagen definitionen af fjerkræ i direktivets artikel 2, stk. 4. I denne forordning forstås ved »fjerkræ« høns, kalkuner, perlehøns, ænder, gæs, vagtler, duer, fasaner, agerhøns og strudsefugle (Ratitae), der opdrættes eller holdes i fangenskab med henblik på avl, produktion af kød eller konsumæg eller udsætning som fjervildt.
Endvidere forstås ved:
a) »fugle«: dyr af fuglearter bortset fra de i artikel 2, stk. 2 omhandlede
b) »godkendt avls- og formeringsvirksomhed«:
i)
en virksomhed, der udelukkende beskæftiger sig med fugleavl og -formering, og
ii)
som er blevet kontrolleret og godkendt af det eksporterende tredjelands kompetente myndighed i overensstemmelse med betingelserne i artikel 4 og bilag II
c) »fugle avlet i fangenskab«: fugle, der ikke er indfanget i naturen, men er født og opdrættet i fangenskab og kommer af forældre, der har parret sig eller på anden måde overført gameter i fangenskab
d) »sømløst lukket fodring«: en ring eller et bånd i en kontinuerlig cirkel uden afbrydelser eller sammenføjninger, som ikke på nogen måde er blevet ændret, af en sådan størrelse, at den ikke kan fjernes fra fuglen, når dens ben er fuldt udvokset, efter at være blevet anbragt en af de første dage af fuglens liv, og som er kommercielt fremstillet til dette formål
e) »godkendt karantænefacilitet«: lokaler, der ikke er karantænecentre, og:
i)
hvor importerede fugle anbringes i karantæne
ii)
som er blevet kontrolleret og godkendt af den kompetente myndighed i overensstemmelse med minimumsbetingelserne i artikel 6 og bilag IV
f) »godkendt karantænecenter«: lokaler:
i)
hvor importerede fugle anbringes i karantæne
ii)
som består af en række enheder, der operationelt og fysisk er adskilt fra hinanden, og hvor hver enhed kun indeholder fugle fra samme sending, som har samme sundhedsstatus og derfor udgør en epidemiologisk enhed
iii)
som er blevet kontrolleret og godkendt af den kompetente myndighed i overensstemmelse med minimumsbetingelserne i artikel 6 og bilag IV
g) »kontrolfugle«: fjerkræ, der skal benyttes som et diagnostisk hjælpemiddel i karantæneperioden
h) »diagnosticeringsmanualen«: diagnosticeringsmanualen for aviær influenza i bilaget til beslutning 2006/437/EF.
Artikel 4
Godkendte avls- og formeringsvirksomheder
Godkendte avls- og formeringsvirksomheder skal opfylde følgende betingelser:
a)
Avls- og formeringsvirksomheden skal være godkendt af den kompetente myndighed i overensstemmelse med betingelserne i bilag II og skal have fået tildelt et godkendelsesnummer.
b)
Den kompetente myndighed skal have meddelt Kommissionen godkendelsesnummeret.
c)
Avls- og formeringsvirksomhedens navn og godkendelsesnummer skal figurere på en liste over avls- og formeringsvirksomheder opstillet af Kommissionen.
d)
Den kompetente myndighed skal omgående tilbagekalde eller suspendere godkendelsen af avls- og formeringsvirksomheden, hvis betingelserne i bilag II ikke længere er opfyldt, og Kommissionen skal omgående oplyses herom.
Artikel 5
Importbetingelser
Import af fugle tillades kun, hvis fuglene opfylder følgende betingelser:
a)
Fuglene skal være avlet i fangenskab.
b)
Fuglene skal komme fra tredjelande eller dele af tredjelande, der er opført i bilag I.
c)
Fuglene skal komme fra godkendte avls- og formeringsvirksomheder, der opfylder betingelserne i artikel 4.
d)
Fuglene skal 7-14 dage inden afsendelsen være blevet underkastet en laboratorietest til påvisning af virus med negative resultater for aviær influenza- og Newcastle disease-virus.
e)
Fuglene må ikke være blevet vaccineret mod aviær influenza.
f)
Fuglene skal ledsages af et dyresundhedscertifikat, der er i overensstemmelse med modellen i bilag III (herefter benævnt »dyresundhedscertifikatet«).
g)
Fuglene skal være identificeret med et individuelt identifikationsnummer ved hjælp af en entydigt mærket sømløst lukket fodring eller en mikrochip, jf. artikel 66, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006 (7).
h)
Det i litra g) omhandlede individuelle identifikationsnummer i fodringe eller mikrochips skal som et minimum indeholde følgende:
-
ISO-koden for det eksporterende tredjeland, der foretager identifikationen
-
et entydigt løbenummer.
i)
Det i litra g) omhandlede individuelle identifikationsnummer skal være registreret i dyresundhedscertifikatet.
j)
Fuglene skal transporteres i nye beholdere, som udenpå er individuelt identificeret med et identifikationsnummer svarende til det, der er angivet i dyresundhedscertifikatet.
Artikel 6
Godkendte karantænefaciliteter og -centre
Godkendte karantænefaciliteter og -centre skal opfylde minimumsbetingelserne i bilag IV.
Hver medlemsstat udarbejder og ajourfører en liste over godkendte karantænefaciliteter og -centre og deres godkendelsesnumre og gør listen tilgængelig for Kommissionen, for de øvrige medlemsstater og for offentligheden.
Artikel 7
Direkte transport af fugle til godkendte karantænefaciliteter eller -centre
Fugle skal transporteres direkte fra grænsekontrolstedet til en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter i bure eller kasser.
Transporten fra grænsekontrolstedet til karantænefaciliteten eller -centret må under normale omstændigheder ikke vare mere end ni timer i alt.
Anvendes der køretøjer til transporten, skal disse være forseglet af de kompetente myndigheder med garantiforsegling.
Artikel 8
Erklæring
Importører eller disses agenter skal afgive en skriftlig erklæring udfærdiget på et i indgangsmedlemsstaten officielt sprog og underskrevet af den ansvarlige for karantænefaciliteten eller -centret, hvori det attesteres, at fuglene vil blive accepteret til karantæne.
Erklæringen skal:
a)
indeholde en tydelig angivelse af karantænefacilitetens eller -centrets navn, adresse og godkendelsesnummer
b)
være grænsekontrolstedet i hænde pr. e-mail eller fax, inden sendingen ankommer til grænsekontrolstedet, eller forelægges af importøren eller dennes agent, inden fuglene forlader grænsekontrolstedet.
Artikel 9
Transit af fugle i Unionen
Såfremt fugle føres ind i Unionen via en anden medlemsstat end bestemmelsesmedlemsstaten, træffes alle foranstaltninger for at sikre, at sendingen når frem til bestemmelsesmedlemsstaten.
Artikel 10
Overvågning af transporten af fugle
1. I den udstrækning EU-lovgivningen indeholder bestemmelser om overvågning af fugle fra grænsekontrolstedet til den godkendte karantænefacilitet eller det godkendte karantænecenter på bestemmelsesstedet, udveksles følgende oplysninger:
a)
Den ansvarlige embedsdyrlæge på grænsekontrolstedet oplyser via Traces den kompetente myndighed, der er ansvarlig for den godkendte karantænefacilitet eller det godkendte karantænecenter på sendingens bestemmelsessted, om fuglenes oprindelses- og bestemmelsessted.
b)
Den ansvarlige for den godkendte karantænefacilitet eller det godkendte karantænecenter på bestemmelsesstedet meddeler senest én arbejdsdag efter sendingens ankomst til karantænefaciliteten eller -centret pr. e-mail eller fax den ansvarlige embedsdyrlæge på den godkendte karantænefacilitet eller det godkendte karantænecenter på bestemmelsesstedet, at sendingen er ankommet til bestemmelsesstedet.
c)
Den ansvarlige embedsdyrlæge på den godkendte karantænefacilitet eller det godkendte karantænecenter på sendingens bestemmelsessted meddeler via Traces senest tre arbejdsdage efter sendingens ankomst til karantænefaciliteten eller -centret den ansvarlige embedsdyrlæge på det grænsekontrolsted, der underrettede ham om afsendelsen af sendingen, at sendingen er ankommet til bestemmelsesstedet.
2. Godtgøres det over for den kompetente myndighed på grænsekontrolstedet, at fuglene, der er deklareret som værende bestemt til en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter, ikke er nået frem til bestemmelsesstedet inden for tre arbejdsdage efter den forventede dato for sendingens ankomst til karantænefaciliteten eller -centret, træffer den kompetente myndighed de nødvendige foranstaltninger over for den ansvarlige for sendingen.
Artikel 11
Karantæne
1. Fuglene skal holdes i karantæne i mindst 30 dage i en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter (herefter benævnt »karantænen«).
2. Embedsdyrlægen inspicerer som minimum ved begyndelsen og afslutningen af karantænen for hver sending karantæneforholdene, hvilket skal omfatte en undersøgelse af dødelighedstallet og en klinisk undersøgelse af fuglene i den godkendte karantænefacilitet eller i hver enhed i det godkendte karantænecenter.
Embedsdyrlægen skal dog foretage denne kontrol hyppigere, hvis sygdomssituationen kræver det.
Artikel 12
Undersøgelse, udtagning af prøver og analyse af sendinger i karantæne
1. Undersøgelser, prøveudtagning og analyser for aviær influenza og Newcastle disease foretages som beskrevet i bilag V, efter at fuglene er anbragt i karantæne.
2. Benyttes der kontrolfugle, skal der bruges mindst ti kontrolfugle i den godkendte karantænefacilitet eller i hver enhed i det godkendte karantænecenter.
3. Kontrolfugle, der benyttes til undersøgelser, prøveudtagning og analyser, skal opfylde følgende betingelser:
a)
De skal være mindst tre uger gamle og må kun benyttes én gang til dette formål.
b)
De skal være mærket med fodring med henblik på identifikation eller mærket med anden form for identifikation, der ikke kan fjernes.
c)
De skal være uvaccinerede og skal højst 14 dage før karantæneperiodens begyndelse være fundet seronegative for aviær influenza og Newcastle disease.
d)
De skal være anbragt i den godkendte karantænefacilitet eller i en enhed i det godkendte karantænecenter før fuglenes ankomst og skal være anbragt, så de deler luftmængde med og er anbragt så nært som muligt ved fuglene, sådan at nærkontakt mellem kontrolfuglene og ekskrementer fra fuglene i karantæne er sikret.
Artikel 13
Foranstaltninger ved mistanke om sygdom i en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter
1. Hvis en eller flere fugle og/eller kontrolfugle i en godkendt karantænefacilitet under karantænen mistænkes for at være inficeret med aviær influenza eller Newcastle disease, træffes følgende foranstaltninger:
a)
Den kompetente myndighed sætter den godkendte karantænefacilitet under officielt tilsyn.
b)
Der udtages prøver fra de pågældende fugle og kontrolfugle med henblik på virologisk undersøgelse som beskrevet i bilag V, punkt 2, og disse analyseres.
c)
Ingen fugle må tilføres eller forlade den godkendte karantænefacilitet, før mistanken er afkræftet.
2. Hvis mistanken om aviær influenza eller Newcastle disease i den pågældende godkendte karantænefacilitet, jf. stk. 1, bekræftes, træffes der følgende foranstaltninger:
a)
Alle fugle og kontrolfugle i den godkendte karantænefacilitet aflives og destrueres.
b)
Den godkendte karantænefacilitet rengøres og desinficeres.
c)
Den godkendte karantænefacilitet tilføres ikke fugle, før der er gået 21 dage efter den endelige rengøring og desinfektion.
3. Hvis en eller flere fugle og/eller kontrolfugle i en enhed i et godkendt karantænecenter under karantænen mistænkes for at være inficeret med aviær influenza eller Newcastle disease, træffes følgende foranstaltninger:
a)
Den kompetente myndighed sætter det godkendte karantænecenter under officielt tilsyn.
b)
Der udtages prøver fra de pågældende fugle og kontrolfugle med henblik på virologisk undersøgelse som beskrevet i bilag V, punkt 2, og disse analyseres.
c)
Ingen fugle må tilføres eller forlade det godkendte karantænecenter, før mistanken er afkræftet.
4. Hvis mistanken om aviær influenza eller Newcastle disease i den pågældende enhed i det godkendte karantænecenter, jf. stk. 3, bekræftes, træffes der følgende foranstaltninger:
a)
Alle fugle og kontrolfugle i den pågældende enhed i det godkendte karantænecenter aflives og destrueres.
b)
Den pågældende enhed rengøres og desinficeres.
c)
Der udtages følgende prøver:
i)
Hvis der benyttes kontrolfugle, udtages der mindst 21 dage efter den endelige rengøring og desinfektion af den pågældende enhed prøver fra kontrolfugle i de øvrige karantæneenheder med henblik på serologisk undersøgelse som beskrevet i bilag V, eller
ii)
hvis der ikke benyttes kontrolfugle, udtages der i 7-15 dage efter den endelige rengøring og desinfektion prøver fra fugle i de øvrige karantæneenheder med henblik på virologisk undersøgelse som beskrevet i bilag V, punkt 2.
d)
Ingen fugle må forlade det godkendte karantænecenter, før resultaterne af prøveudtagningen i henhold til litra c) er bekræftet negative.
5. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om alle foranstaltninger, der træffes i henhold til denne artikel.
Artikel 14
Dispensation i forbindelse med positive fund af lavpatogen aviær influenza eller Newcastle disease i godkendte karantænefaciliteter eller -centre
1. Hvis der påvises infektion med lavpatogen aviær influenza (LPAI) eller Newcastle disease hos en eller flere fugle og/eller kontrolfugle under karantænen, kan den kompetente myndighed på grundlag af en risikovurdering dispensere fra de i artikel 13, stk. 2, litra a), og stk. 4, litra a), fastsatte foranstaltninger, forudsat at en sådan dispensation ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen i fare (herefter benævnt »dispensation«).
Medlemsstaterne underretter omgående Kommissionen om sådanne dispensationer.
2. Påviser en embedsdyrlæge, der inspicerer en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter, der har fået dispensation, LPAI eller Newcastle disease hos en eller flere fugle og/eller kontrolfugle, skal der træffes de i stk. 3-7 omhandlede foranstaltninger.
Medlemsstaterne underretter omgående Kommissionen om sådanne foranstaltninger.
3. I tilfælde af et positivt fund af LPAI udtages i stedet for standardprøverne i henhold til diagnosticeringsmanualen følgende prøver til laboratorieundersøgelse 21 dage efter det seneste positive fund af LPAI i den godkendte karantænefacilitet eller fra hver enhed i det godkendte karantænecenter og derefter med intervaller på 21 dage:
a)
prøver af alle kontrolfugle og alle andre fugle, der findes døde på prøveudtagningstidspunktet
b)
svaberprøver fra luftrør/svælg og kloak fra mindst 60 fugle eller fra alle fugle, hvis der er mindre end 60 fugle i den godkendte karantænefacilitet eller den pågældende enhed i det godkendte karantænecenter; alternativt indsamles der, hvis fuglene er små, eksotiske og ikke vant til at blive håndteret, eller hvis det ville være farligt for mennesker at håndtere dem, frisk fækalt materiale; prøveudtagning og laboratorieundersøgelse af prøverne skal fortsætte, indtil der opnås to på hinanden følgende negative laboratorieresultater med mindst 21 dages interval.
Den kompetente myndighed kan dog på grundlag af en risikovurdering dispensere fra prøvestørrelsen som fastsat i dette stykke.
4. I tilfælde af et positivt fund af Newcastle disease kan den kompetente myndighed kun give dispensation, hvis der i 30 dage efter det sidste tilfældes død eller kliniske helbredelse med negative resultater er foretaget prøveudtagning i overensstemmelse med bilag V, punkt 1 og 2, uden hensyntagen til den deri specificerede tidsperiode.
5. Fuglene må ikke frigives fra karantæne, før i det mindste laboratorieundersøgelsesperioden som omhandlet i stk. 3 er til ende.
6. Den godkendte karantænefacilitet eller den pågældende enhed i det godkendte karantænecenter rengøres og desinficeres, efter at fuglene er fjernet. Alt materiale eller affald, der kan formodes at være inficeret, samt alt det affald, der er indsamlet i løbet af laboratorieundersøgelsesperioden som omhandlet i stk. 3, skal fjernes på en måde, der sikrer, at patogenet ikke spredes, og destrueres på en sådan måde, at der er garanti for, at eventuel tilstedeværende LPAI- eller Newcastle disease-virus destrueres.
7. Genindsættelse af fugle i den godkendte karantænefacilitet eller det godkendte karantænecenter må ikke finde sted de første 21 dage efter, at den endelige rengøring og desinfektion i henhold til stk. 6 er afsluttet.
Artikel 15
Foranstaltninger i tilfælde af mistanke om chlamydiainfektion
Hvis der under karantænen i en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter er mistanke om, eller hvis det konstateres, at papegøjefugle er inficeret med Chlamydophila psittaci, skal alle fuglene i sendingen behandles efter en metode, der er godkendt af den kompetente myndighed, og karantænen forlænges med mindst to måneder efter datoen for registrering af det seneste tilfælde.
Artikel 16
Frigivelse fra karantæne
Fuglene kan kun frigives fra karantæne i en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter, hvis en embedsdyrlæge har givet skriftlig tilladelse dertil.
Artikel 17
Indberetnings- og rapporteringskrav
1. Medlemsstaterne indberetter inden for 24 timer ethvert tilfælde af aviær influenza eller Newcastle disease, der påvises i en godkendt karantænefacilitet eller et godkendt karantænecenter, til Kommissionen.
2. Medlemsstaterne meddeler hvert år Kommissionen følgende:
a)
antallet af fugle, der er importeret via godkendte karantænefaciliteter og -centre, fordelt på henholdsvis arter og de godkendte avls- og formeringsvirksomheder, de kommer fra
b)
oplysninger om dødeligheden for importerede fugle fra tidspunktet for udstedelse af dyresundhedscertifikat i oprindelseslandet til karantæneperiodens afslutning
c)
antallet af positive fund af aviær influenza, Newcastle disease og Chlamydophila psittaci i godkendte karantænefaciliteter eller -centre.
Artikel 18
Udgifter til karantæne
Alle udgifter til karantæne som følge af anvendelsen af denne forordning afholdes af importøren.
Artikel 19
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 318/2007 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag VII.
Artikel 20
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. januar 2013.
A BIZOTTSÁG 139/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. január 7.)
egyes madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról
(kodifikált szöveg)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésé nek második albekezdésére és 10. cikke (4) bekezdése második albekezdésé nek b) pontjára,
tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 17. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 17. cikke (3) bekezdésére és 18. cikke (1) bekezdésének első és negyedik francia bekezdésére,
mivel:
(1)
Az egyes madarak Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról szóló, 2007. március 23-i 318/2007/EK bizottsági rendeletet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.
(2)
A magas patogenitású madárinfluenza ázsiai törzse által 2004-ben Délkelet-Ázsiában okozott megbetegedéseket követően a Bizottság számos határozatot fogadott el, melyek más áruk mellett megtiltják a baromfin kívüli egyéb madarak behozatalát is az érintett harmadik országokból.
(3)
A fogságban élő madarak behozatala által jelentett kockázatok jegyzékének elkészítése érdekében a Bizottság 2005. április 13-án felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt vadon befogott, illetve fogságban tenyésztett madarak harmadik országokból történő behozatala által jelentett kockázattal kapcsolatban.
(4)
A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság állat-egészségügyi és állatjóléti testülete 2006. október 26-27-i ülésén elfogadott egy tudományos szakvéleményt a baromfin kívüli vadon élő madarak Unióba történő behozatalához kapcsolódó állat-egészségügyi és állatjóléti kockázatokkal kapcsolatban. Az említett szakvélemény lehetséges eszközöket és lehetőségeket nevez meg, amelyek csökkenthetik a baromfin kívüli madarak behozatalával kapcsolatos ismert állat-egészségügyi kockázatokat.
(5)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság tudományos szakvéleményében megfogalmazott egyik ajánlás a baromfin kívüli madarakat az Unióba exportáló harmadik országokban végzett ellenőrzésekre vonatkozik. A kivitel helyére irányuló új intézkedések leginkább abban játszhatnak szerepet, hogy kisebb valószínűséggel jelentenek be fertőzött madarakat az Unióba való belépés céljából. Emiatt a behozatali feltételeket ebben a rendeletben oly módon kell meghatározni, hogy csak az adott madarak uniós behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országokból legyen lehetséges a behozatal.
(6)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság egy másik ajánlása a vadon befogott madarak behozatalára vonatkozik. A tudományos szakvélemény meghatározza a kockázatot, amelyet az esetlegesen fertőzött madarak jelentenek, amelyek más, fertőzött vadon élő madaraktól vagy a szennyezett környezettől származó fertőzés oldalirányú terjedésével, illetve fertőzött baromfikból való átterjedés által fertőződtek meg. Figyelembe véve a vadon élő vonuló madarak szerepét a madárinfluenza Ázsiából Európába történő terjedésében 2005 és 2006 során, helyénvaló a baromfin kívüli madarak behozatalát a fogságban tenyésztett madarakéra korlátozni.
(7)
Ritkán lehetséges teljes bizonyossággal különbséget tenni a vadon befogott és a fogságban tenyészett madarak között. Vannak olyan jelölési módok, amelyeket mindkét esetben alkalmazni lehet anélkül, hogy különbséget lehetne tenni a madarak között. Ezért helyénvaló a baromfin kívüli madarak behozatalát olyan telepekre korlátozni, melyeket az exportáló harmadik ország illetékes hatósága engedélyezett, és az ilyen engedélyek minimális feltételeit meghatározni.
(8)
Az importált madarakat a tagállamokban közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra kell szállítani, és egészen addig ott kell tartani, amíg ki nem zárták a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség vírusával való fertőzöttségüket.
(9)
Amennyiben valamely engedélyezett karanténlétesítményben vagy karaténállomás egységében felmerül a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség előfordulásának gyanúja, a madaraknak az érintett létesítményekben való levágásának és megsemmisítésének megkezdése előtt helyénvaló a fertőzés gyanújának beigazolódásáig várni, hogy kizárható legyen, hogy a betegség tüneteit nem más vírus okozta.
(10)
A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelvet (5) azzal a célból fogadták el, hogy figyelembe vegyék a madárinfluenza elleni védekezés összegyűlt tapasztalatait. Ezen irányelv alapján elfogadták a 2005/94/EK tanácsi irányelvben előírt, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv elfogadásáról szóló, 2006. augusztus 4-i 2006/437/EK bizottsági határozatot (6) (diagnosztikai kézikönyv), amely meghatározza a madárinfluenza-kitörés tényének megerősítésére szolgáló, uniós szintű diagnosztikai eljárásokat, mintavételi módszereket és a laboratóriumi vizsgálati eredmények értékelési kritériumait. Figyelembe kell venni ezt a határozatot az engedélyezett karanténlétesítményekben és karanténállomásokon alkalmazott, a madárinfluenzára vonatkozó vizsgálati módszerek meghatározását illetően is.
(11)
Helyénvaló további behozatali eljárásokat meghatározni az Unióba való belépéskor az állat-egészségügyi határállomásról az engedélyezett karanténlétesítményekbe vagy karanténállomásokra történő szállítás tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az importált madarak ésszerű határidőn belül megérkeznek a kijelölt engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra.
(12)
A jóváhagyott karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak, amelyek jegyzékét a tagállamoknak közzé kell tenniük, meg kell felelniük bizonyos minimális feltételeknek.
(13)
A madarak egyes behozatalaira egyéb uniós jogszabályok vonatkoznak. Ezért ezeket e rendelet alkalmazási köréből ki kell zárni.
(14)
A versenygalambok - melyeket az Unióba abból a célból hoznak be, hogy ott szabadon engedve visszaszállhassanak származási helyükre - jelentette állat-egészségügyi kockázat jellege miatt e rendelet alkalmazási köréből ki kell őket zárni.
(15)
Emellett egyes harmadik országok állat-egészségügyi feltételei megegyeznek a uniós jogszabályok által előírt feltételekkel. Ezért az ilyen országokból származó madarak behozatalára nem vonatkozik e rendelet hatálya.
(16)
Egyes eltéréseket szintén fontolóra kell venni azon madarak esetében, amelyekről egy engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson bebizonyosodott, hogy alacsony patogenitású madárinfluenzával és Newcastle-betegséggel fertőzöttek, azokban az esetekben, amikor a betegség előfordulása nem jelent kockázatot az Unió állat-egészségügyi helyzetére.
(17)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza egyes madarak az I. mellékletben említett országokból, illetve azok részeiből az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételeket, valamint az ilyen behozatalra vonatkozó karanténfeltételeket.
2. cikk
Alkalmazási kör
Ez a rendelet a madárfajokhoz tartozó állatokra vonatkozik.
A következő esetekben azonban a rendeletet nem kell alkalmazni:
a)
baromfi;
b)
a rendeltetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott természetvédelmi program keretében importált madarak;
c)
a 92/65/EGK irányelv 1. cikkének harmadik bekezdésében említett, tulajdonosuk kíséretében lévő, kedvtelésből tartott állatok;
d)
állatkerteknek, cirkuszoknak, vidámparkoknak vagy kísérleti célra szánt madarak;
e)
a 92/65/EGK irányelv 13. cikke értelmében engedélyezett szervezetek, intézmények vagy központok részére szánt madarak;
f)
versenygalambok, melyek olyan szomszédos harmadik országból érkeznek az Unió területére, ahol szokásos élőhelyük található, és közvetlenül ezt követően azzal a céllal engedik őket szabadon, hogy visszarepüljenek az említett harmadik országba;
g)
Andorrából, Liechtensteinből, Monacóból, Norvégiából, San Marinóból, Svájcból és a Vatikánvárosból importált madarak.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 2005/94/EK irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni, a „baromfi” ugyanazon irányelv 2. cikkének 4. pontjában meghatározott fogalma kivételével. E rendelet alkalmazásában „baromfi”: tyúk, pulyka, gyöngytyúk, kacsa, liba, fürj, galamb, fácán, fogoly és laposmellű futómadár (Ratitae), amelyet tenyésztés, hústermelés vagy étkezésitojás-termelés vagy a szárnyasvad-állomány utánpótlása céljából fogságban nevelnek vagy tartanak.
A következő fogalommeghatározásokat szintén alkalmazni kell:
a) „madár”: a madárfajhoz tartozó, a 2. cikk második bekezdésében említettől eltérő állat;
b) „engedélyezett telep”:
i.
olyan létesítmény, amelyet kizárólag madarak céljából használnak; valamint
ii.
olyan létesítmény, melyet az exportáló harmadik ország illetékes hatósága a 4. cikk és a II. melléklet feltételeinek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
c) „fogságban tenyésztett madarak”: azok a madarak, amelyeket nem vadon fogtak be, hanem fogságban születtek és nevelték fel őket, és olyan szülők utódai, amelyek fogságban párosodtak vagy amelyek ivarsejtjeit fogságban más módon egyesítették;
d) „varratmentesen zárt lábgyűrű”: folyamatos kört képező gyűrű vagy szalag, amelyen nincs semmilyen megszakítás vagy illesztés, azt semmilyen módon nem változtatták meg, olyan méretű, hogy azt nem lehet eltávolítani a madár lábáról, amikor az - a gyűrűnek a madár életének első napjaiban végzett felhelyezését követően - teljesen kifejlődik, és azt kereskedelmileg e célból gyártották;
e) „engedélyezett karanténlétesítmény”: olyan karanténállomástól eltérő létesítmény:
i.
amelyben az importált madarakat karanténba helyezik;
ii.
amelyet az illetékes hatóság a 6. cikkben és a IV. mellékletben meghatározott minimális feltételek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
f) „engedélyezett karanténállomás”: olyan létesítmény,
i.
amelyben az importált madarakat karanténba helyezik;
ii.
amely több, egymástól a működés tekintetében és fizikailag is elkülönülő egységből áll, és amelyben minden egység kizárólag azonos szállítmányból származó, azonos egészségi állapotú madarakat tartalmaz, és így egy járványtani egységnek minősül;
iii.
amelyet az illetékes hatóság a 6. cikk ben és a IV. melléklet ben meghatározott minimális feltételek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
g) „jelzőmadarak”: olyan baromfi, amelyet a karanténba helyezés során diagnosztikai segítségként alkalmaznak;
h) „diagnosztikai kézikönyv”: a 2006/437/EK határozat mellékletében található, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv.
4. cikk
Engedélyezett telepek
Az engedélyezett telepeknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:
a)
a telepet az illetékes hatóságnak a II. mellékletben foglalt feltételekkel összhangban jóvá kell hagynia és engedélyszámmal kell ellátnia;
b)
az engedélyszámot az említett hatóságnak közölnie kell a Bizottsággal;
c)
a telep nevének és engedélyszámának szerepelnie kell a telepek Bizottság által létrehozott jegyzékében;
d)
a telep engedélyét az illetékes hatóságnak azonnal vissza kell vonnia vagy fel kell függesztenie, ha az már nem tartja be a II. mellékletben előírt feltételeket, és a Bizottságot erről haladéktalanul értesíteni kell.
5. cikk
Behozatali feltételek
A madarak behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a madarak tekintetében teljesülnek az alábbi feltételek:
a)
a madarak fogságban születtek;
b)
a madarak az I. mellékletben említett harmadik országokból vagy azok területéről származnak;
c)
a madarak olyan engedélyezett telepekről származnak, amelyek megfelelnek a 4. cikkben megállapított feltételeknek;
d)
a madarakat szállításuk előtt 7-14 nappal negatív eredményű laboratóriumi vírusvizsgálatnak vetették alá madárinfluenza és Newcastle-betegség szempontjából;
e)
a madarak nem kaptak madárinfluenza elleni védőoltást;
f)
a madarakat olyan állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amely megfelel a III. mellékletben meghatározott mintának (a továbbiakban: állat-egészségügyi bizonyítvány);
g)
a madarakat egyedileg megjelölt, varratmentesen zárt lábgyűrű vagy mikrochip segítségével egyedi azonosító szám alapján lehet azonosítani, a 865/2006/EK bizottsági rendelet (7) 66. cikkének (2) bekezdésével összhangban;
h)
a g) pontban meghatározott lábgyűrű vagy mikrochip egyedi azonosító száma legalább az alábbiakat tartalmazza:
-
az azonosítást végző exportáló harmadik ország ISO kódja,
-
egyedi sorozatszám;
i)
a g) pontban meghatározott egyedi azonosító számot be kell jegyezni az állat-egészségügyi bizonyítványba;
j)
a madarakat olyan új tárolókban szállítják, amelyeket külsőleg az állat-egészségügyi bizonyítványon feltüntetett azonosító számmal megegyező azonosító szám egyedileg azonosít.
6. cikk
Engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások
Az engedélyezett karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak meg kell felelniük a IV. mellékletben meghatározott minimális feltételeknek.
A tagállamok összeállítják és naprakészen tartják az engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások, valamint azok engedélyszámának jegyzékét és elérhetővé teszik azt a Bizottság, a többi tagállam és a nyilvánosság számára.
7. cikk
Madarak közvetlen szállítása az engedélyezett karanténlétesítményekbe és karanténállomásokra
Az állat-egészségügyi határállomástól a madarakat ketrecekben vagy ládákban közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra szállítják.
A határállomástól a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra való szállítás időtartama rendes körülmények között nem haladhatja meg a kilenc órát.
A szállításhoz használt járműveket az illetékes hatóság jogosulatlan felnyitás elleni pecséttel látja el.
8. cikk
Tanúsítvány
Az importőröknek vagy megbízottaiknak a karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személy által aláírt, a belépés szerinti tagállam valamely hivatalos nyelvén kiállított írásos tanúsítványt kell benyújtaniuk, amely igazolja, hogy a madarakat a karanténlétesítmény fogadja.
A tanúsítvány:
a)
egyértelműen feltünteti a karanténlétesítmény vagy karanténállomás nevét, címét és engedélyszámát;
b)
a tanúsítványt az állat-egészségügyi határállomásra a szállítmány érkezése előtt e-mailben vagy faxon juttatják el, vagy az importőr, illetve megbízottja bemutatja azt a határállomásnál, mielőtt a madarakat az állat-egészségügyi határállomásról kiengedik.
9. cikk
Madarak szállítása az Unió területén
Ha az Unióba a madarak nem a rendeltetés helye szerinti tagállam területén lépnek be, minden lehetséges intézkedést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szállítmány eljusson a rendeltetés helye szerinti tagállamba.
10. cikk
A madarak szállításának ellenőrzése
(1) Ha az uniós jogszabályok előírják a madaraknak az állat-egészségügyi határállomástól a rendeltetés helye szerinti engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő szállításának ellenőrzését, a következő információk cseréjére kerül sor:
a)
az állat-egészségügyi határállomásért felelős hatósági állatorvos a TRACES-hálózaton keresztül értesíti a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős illetékes hatóságot a madarak származási és rendeletési helyéről;
b)
a rendeltetési hely szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személy a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő megérkezését követő egy munkanapon belül e-mailben vagy faxon értesíti a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős hatósági állatorvost arról, hogy a szállítmány megérkezett rendeltetési helyére;
c)
a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős hatósági állatorvos a TRACES-hálózaton keresztül a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő megérkezését követő három munkanapon belül értesíti az állat-egészségügyi határállomásért felelős hatósági állatorvost, aki értesítette őt a szállítmány elindulásáról, hogy a szállítmány megérkezett rendeltetési helyére.
(2) Ha az állat-egészségügyi határállomásért felelős illetékes hatóság megerősítést kap arra vonatkozóan, hogy az engedélyezett karanténlétesítmény vagy karanténállomás számára bejelentett maradak nem érkeztek meg rendeltetési helyükre három munkanappal a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra való becsült megérkezését követően, az illetékes hatóság meghozza a szükséges intézkedéseket a szállítmányért felelős személlyel szemben.
11. cikk
A karanténra vonatkozó rendelkezések
(1) A madarakat legalább 30 napon át elkülönítve kell tartani egy engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson (a továbbiakban: karantén).
(2) A hatósági állatorvosnak legalább az egyes szállítmányok karanténjának kezdetén és végén ellenőriznie kell a karantén körülményeit, beleértve a halálozási arány vizsgálatát, és az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében a madarak klinikai vizsgálatát.
Ha azonban a járványügyi helyzet úgy kívánja, a hatósági állatorvos gyakrabban végez ellenőrzéseket.
12. cikk
A karantén ideje alatt a szállítmánnyal kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzés, mintavétel és vizsgálat
(1) A madárinfluenzára és Newcastle-betegségre vonatkozó, az V. mellékletben meghatározott ellenőrzést, mintavételt és vizsgálatot azután kell elvégezni, hogy a madarak megérkeznek a karanténba.
(2) Ha jelzőmadarak alkalmazására kerül sor, legalább 10 jelzőmadarat kell használni az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében.
(3) Az ellenőrzéshez, mintavételhez és vizsgálathoz használt jelzőmadaraknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:
a)
legalább háromhetesek, és kizárólag egyszer erre a célra használják őket;
b)
azonosítás céljából a lábra helyezett szalaggal vagy más nem eltávolítható azonosítóval vannak ellátva;
c)
nincsenek beoltva és a madárinfluenza, valamint a Newcastle-betegség tekintetében szeronegatívnak bizonyultak a karantén megkezdése előtti 14 napos időszakon belül;
d)
a madarak érkezése előtt az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás egységében az említett madarakkal közös légtérben, azokhoz a lehető legközelebb helyezték el őket, biztosítva, hogy a jelzőmadarak szoros kapcsolatban legyenek a karanténba helyezett madarak ürülékével.
13. cikk
Intézkedések az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson járvány gyanúja esetén
(1) Ha az engedélyezett karanténlétesítményben a karantén ideje alatt felmerül a gyanú, hogy egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, intézkedéseket kell hozni:
a)
az illetékes hatóság az engedélyezett karanténlétesítményt hatósági felügyelet alá veszi;
b)
az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából az érintett madaraktól és jelzőmadaraktól mintát vesznek, amelyet megfelelően megvizsgálnak;
c)
a gyanú kizárásáig egyetlen madár sem érkezhet az engedélyezett karanténlétesítménybe, illetve hagyhatja el azt.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említettek szerint az érintett engedélyezett karanténlétesítményben a madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség gyanúja beigazolódik, a következő intézkedéseket kell hozni:
a)
az engedélyezett karanténlétesítményben valamennyi madarat és jelzőmadarat levágják és megsemmisítik;
b)
az engedélyezett karanténlétesítményt kitakarítják és fertőtlenítik;
c)
a végleges takarítást és fertőtlenítést követő 21 napon belül nem érkeznek madarak az engedélyezett karanténlétesítménybe.
(3) Ha az engedélyezett karanténállomáson a karantén ideje alatt felmerül a gyanú, hogy a karanténállomás valamely egységében egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, intézkedéseket kell hozni:
a)
az illetékes hatóság az engedélyezett karanténállomást hatósági felügyelet alá veszi;
b)
az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából az érintett madaraktól és jelzőmadaraktól mintát vesznek, amelyet megfelelően megvizsgálnak;
c)
a gyanú kizárásáig egyetlen madár sem érkezhet az engedélyezett karanténállomásra, illetve hagyhatja el azt.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben említettek szerint az érintett engedélyezett karanténállomáson a madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség gyanúja beigazolódik, a következő intézkedéseket kell hozni:
a)
az engedélyezett karanténállomás érintett egységében valamennyi madarat és jelzőmadarat levágják és megsemmisítik;
b)
az érintett egységet kitakarítják és fertőtlenítik;
c)
az alábbi mintákat veszik le:
i.
jelzőmadarak alkalmazása esetén az érintett egység végleges kitakarítását és fertőtlenítését követően legalább 21 nappal vehető minta a többi karanténegység jelzőmadaraitól az V. mellékletben meghatározott szerológiai vizsgálat céljából; vagy
ii.
ha jelzőmadarak alkalmazására nem került sor, a végleges kitakarítást és fertőtlenítést követő 7-15 napon belül vehető minta a többi karanténegység madaraitól az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából;
d)
az engedélyezett karanténállomást egyetlen madár sem hagyhatja el mindaddig, amíg a c) pontban meghatározott mintavétel negatív eredményei megerősítést nem nyertek.
(5) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alapján hozott intézkedésekről.
14. cikk
Az alacsony patogenitású madárinfluenza vagy Newcastle-betegség pozitív eredményéhez kapcsolódó eltérések az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson
(1) Ha a karantén ideje alatt egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár esetében kimutatják, hogy alacsony patogenitású madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, az illetékes hatóság kockázatértékelés alapján eltérést tehet lehetővé a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott intézkedésektől, amennyiben az eltérés nem veszélyezteti a járvánnyal szembeni védekezést (a továbbiakban: eltérés).
A tagállamok minden ilyen eltérésről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(2) Ha a hatósági állatorvos megvizsgálja az eltérést kapott engedélyezett karanténlétesítményt vagy karanténállomást, és bebizonyosodik, hogy egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár alacsony patogenitású madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, a (3)-(7) bekezdésben meghatározott intézkedések szerint kell eljárni.
A tagállamok minden ilyen intézkedésről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(3) Ha az alacsony patogenitású madárinfluenza jelenléte megerősítést nyer, a diagnosztikai kézikönyvben szereplő szabványos minta helyett a következő mintákat kell levenni laboratóriumi vizsgálat céljából az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében, 21 nappal az alacsony patogenitású madárinfluenza utolsó pozitív eredménye után és 21 naponként:
a)
valamennyi elhullott jelzőmadárból vagy más, a mintavétel idején jelen lévő madárból származó minták;
b)
légcső-/garat- és kloákaváladék-minták legalább 60 madárból vagy amennyiben kevesebb mint 60 madár van az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás érintett egységében minden madárból; vagy pedig ha a madár kistermetű, egzotikus és olyan, amelyhez nem szoktak kézzel hozzányúlni, illetve amelynek kézben tartása veszélyes lehet az emberre, friss bélsármintát kell gyűjteni; az ilyen minták vétele és laboratóriumi vizsgálata mindaddig folytatódik, amíg két olyan egymást követő, negatív laboratóriumi eredményt nem kapnak, amely között legalább 21 nap telt el.
A kockázatértékelés eredményei alapján azonban az illetékes hatóság eltérést engedélyezhet az e bekezdésben meghatározott mintamérettől.
(4) Newcastle-betegség pozitív eredménye esetén az illetékes hatóság csak akkor engedélyezhet eltérést, ha a betegség utolsó előfordulásából adódó elhullást vagy klinikai felépülést követő 30 napon belül az V. melléklet 1. és 2. pontjával összhangban, a meghatározott időtartamra való hivatkozás figyelmen kívül hagyásával, negatív eredményű mintavételt végeztek.
(5) A madarak karanténban maradnak legalább mindaddig, amíg a (3) bekezdésben előírt laboratóriumi vizsgálati időszak véget nem ér.
(6) Az engedélyezett karanténlétesítményt vagy az engedélyezett karanténállomás érintett egységét kiürítése után ki kell takarítani, és fertőtleníteni kell. Bármely anyagot vagy hulladékot, amely szennyeződhetett, valamint a (3) bekezdésben előírt laboratóriumi vizsgálati időszak során felhalmozódott hulladékot úgy kell eltávolítani, hogy biztosítva legyen a patogén terjedésének megakadályozása, és úgy kell megsemmisíteni, hogy garantálva legyen az alacsony patogenitású madárinfluenza vagy Newcastle-betegség jelenlévő vírusának megsemmisítése.
(7) Az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson az újratelepítés nem történhet meg a (6) bekezdésben meghatározott végső takarítás és fertőtlenítés befejezését követő 21 napos időszakban.
15. cikk
Intézkedések Chlamydiosis gyanúja esetén
Ha az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson a karantén időtartama során felmerül a gyanú vagy megállapítást nyer, hogy a papagájalakúak Chlamydophila psittacival fertőzöttek, a szállítmány összes madarát egy, az illetékes hatóság által engedélyezett módszerrel kell kezelni, a karantén időtartamát pedig az utolsó feljegyzett esetet követő legalább két hónappal meg kell hosszabbítani.
16. cikk
A karantén feloldása
Engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson a madarak csak a hatósági állatorvos írásos engedélyével hagyhatják el a karantént.
17. cikk
Értesítések és jelentési követelmények
(1) A tagállamok 24 órán belül értesítik a Bizottságot az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson felfedezett madárinfluenza vagy Newcastle-betegségről.
(2) A tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot az alábbiakról:
a)
az engedélyezett karanténlétesítményeken vagy karanténállomásokon keresztül importált madarak száma fajonként és származási hely szerinti engedélyezett telepenként;
b)
az állat-egészségügyi eljárás keretében az importált madarak halálozási arányára vonatkozó információ a származási országban a karanténidőszak végéig;
c)
a madárinfluenza, Newcastle-betegség és Chlamydophila psittaci előfordulásának száma az engedélyezett karanténlétesítményekben vagy karanténállomásokon.
18. cikk
A karanténnal kapcsolatos költségek
Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, a karanténnal összefüggő minden költséget az importőr visel.
19. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 318/2007/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 7-én.