KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1205/2013
af 26. november 2013
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 28. februar 2013 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Undersøgelsen blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 15. januar 2013 af EU ProSun Glass (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion i Unionen af solcelleglas. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
(3)
Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen blev Kommissionen underrettet om, at produktet ikke var blevet defineret korrekt i punkt 2 i indledningsmeddelelsen. En berigtigelse til indledningsmeddelelsen blev derfor offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), hvori den mindre fejl blev rettet.
(4)
Den 27. april 2013 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en parallel antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Kina og indledte en separat undersøgelse.
1.2. Registrering
(5)
Kommissionen modtog en anmodning om registrering af importen af solcelleglas fra det pågældende land sammen med klagen, men denne anmodning blev efterfølgende trukket tilbage den 2. oktober 2013.
1.3. Parter, der er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører samt de kinesiske repræsentanter om indledningen af proceduren. Alle de interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen underrettede også producenterne i eventuelle referencelande om indledningen og opfordrede dem til at deltage.
1.3.1. Stikprøveudtagning
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(7)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket består af syv aktive producenter, heraf to små og mellemstore virksomheder (smv'er). Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire EU-producenter, som Kommissionen havde kendskab til inden indledningen af undersøgelsen, og som producerede solcelleglas. Kommissionen udtog stikprøven ud fra den største repræsentative salgsmængde af samme vare i perioden fra den 1. januar 2012 - 31. december 2012. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion. Kommissionen underrettede de interesserede parter om den foreslåede stikprøve af EU-producenter i en meddelelse som blev inkluderet i det åbne dossier, som de interesserede parter har adgang til. Kommissionen sendte desuden et brev til EU-producenterne for at informere dem om den foreslåede stikprøve. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve.
(8)
En smv viste også interesse i at indgå i stikprøven. Kommissionen besluttede at inkludere den i stikprøven sammen med endnu en virksomhed på grund af sidstnævntes højere salgsmængder og at udelukke virksomheden med den laveste salgsmængde fra stikprøven. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger vedrørende den midlertidige stikprøve. Kommissionen tilføjede således to virksomheder til den oprindeligt udtagne stikprøve og udelukkede en anden virksomhed.
(9)
Efter kontrolbesøgene besluttede Kommissionen at fjerne en af de fem virksomheder i stikprøven, da det har vist sig, at den pågældende virksomhed ikke var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden var nemlig i etableringsfasen (hvilket ikke var tilfældet for EU-erhvervsgrenen som helhed) og rentabilitetstendensen ville derfor ikke have givet et sandfærdigt billede for EU-erhvervsgrenens tilstand.
(10)
Kommissionen udtog således en endelig stikprøve på fire EU-producenter. Den endelige stikprøve repræsenterer 79 % af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet. Stikprøven anses således for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
(11)
Tre af de syv EU-producenter anmodede om, at deres identitet hemmeligholdes i henhold til grundforordningens artikel 19. De påstod, at afsløringen af deres identitet ville medføre en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres forretningsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. I betragtning af det begrænsede antal EU-producenter blev det desuden besluttet ikke at offentliggøre navnene på de EU-producenter, der ikke anmodede om anonymitet, da dette utilsigtet kunne føre til offentliggørelsen af de andre producenters identitet. Identiteten på virksomheden Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (»GMB/IF«) er dog allerede kendt, da den offentligt har erklæret, at den er en af klagerne.
b) Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(12)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.
(13)
Fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede det spørgeskema, som var vedlagt indledningsmeddelelsen, hvorimod to importører besvarede det specifikke stikprøveskema. På grund af det lave antal samarbejdsvillige importører blev det konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(14)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev de eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012.
(15)
Tolv kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for over 95 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i denne periode, fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.
(16)
Ud fra de modtagne oplysninger og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en midlertidig stikprøve på fem eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af solcelleglas til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.
(17)
Alle interesserede parter og de kinesiske myndigheder blev underrettet om den foreslåede stikprøve og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. Efter en gennemgang af de modtagne bemærkninger besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve på fem virksomheder og underrettede derfor samtlige interesserede parter om udtagelsen af den endelige stikprøve.
(18)
Undersøgelsen viste efterfølgende, at to eksporterende producenter i stikprøven havde overdrevet deres eksportsalg til Unionen og således var blevet udtaget til stikprøven på uberettiget grundlag. Begge virksomheder blev derfor udelukket fra stikprøven efter at have fået mulighed for at fremsætte bemærkninger. Efter en grundig analyse af virksomhedernes bemærkninger konkluderede Kommissionen, at de ikke bevidst havde fremlagt ukorrekte oplysninger og besluttede, at de stadig skulle betragtes som samarbejdsvillige parter, jf. grundforordningens artikel 18.
(19)
Efter disse to udelukkelser blev tilføjelsen af en anden eksporterende producent taget i betragtning. Da de to udelukkelser fandt sted på et sent tidspunkt i undersøgelsen blev dette ikke fundet muligt, da det ville bringe en rettidig afslutning af undersøgelsen i fare.
(20)
Den reviderede stikprøve af eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter af solcelleglas består således af følgende:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (»Xinyi«) og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Hehe-gruppen«).
(21)
Kommissionen korrigerede mængden af det samlede eksportsalg af den pågældende vare fra Kina efter at være blevet opmærksom på, at de to eksporterende producenter havde overdrevet deres eksportsalg (jf. betragtning 18). Den endelige stikprøve repræsenterede mere end 50 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012, som anført af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Den blev derfor betragtet som repræsentativ, hvad angår mængden af eksport af solcelleglas til Unionen fra Kina.
d) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(22)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet herom, og til EU-producenterne i stikprøven, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og deres sammenslutninger og til brugere, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(23)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fire kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og 12 brugere.
(24)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder eller grupper af virksomheder:
a)
EU-producenter
-
GMB/IF og andre virksomheder, der behandles fortroligt.
b)
Importører
-
Vetrad NV, Nederlandene.
c)
Brugere
-
Sunerg Solar SRL, Italien.
d)
Eksporterende producenter i Kina
-
Virksomheder i stikprøven
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).
-
Virksomheder, der er genstand for en individuel undersøgelse:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd (»Henan Yuhua«).
e)
Producent i referencelandet
-
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, i fald de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling som defineret i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Tyrkiet som referenceland:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Tyrkiet.
1.3.2. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(25)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(26)
Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) (»den pågældende vare«).
(27)
Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7007 19 80.
(28)
Solcelleglas er en af komponenterne til fremstilling af fotovoltaiske solcellemoduller af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler, der producerer elektricitet, og til fremstilling af flade solfangere, der producerer varmt vand.
2.2. Samme vare
(29)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som det blev overvejet at bruge som referenceland, havde de samme fysiske og tekniske egenskaber samt endelige anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være »identiske«, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3. Påstande vedrørende varedækningen
(30)
En importør anmodede om, at gartnerglas til drivhuse udelukkes fra varedækningen, med den påstand, at der til drivhuse anvendes forskellige størrelser glas, hvorimod solcelleglas kun produceres i bestemte størrelser. Importøren fremlagde desuden et certifikat, der viste, at dele af virksomhedens import bestod af glas med et jernindhold på over 300 ppm. Denne del af importen af gartnerglas falder tydeligvis ikke ind under varedækningen i denne undersøgelse.
(31)
En anden importør påstod, at det møbelglas, som virksomheden importerer (anvendt til glashylder, panelfyldninger, bordplader, skydedørspaneler, varer til overpaneler mv.), har de samme eller næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, men anmodede om en udelukkelse heraf fra væredækningen, da de endelige anvendelsesformål er anderledes. Ud fra de fremlagte beviser har hovedparten af det glas, som virksomheden importerer, ikke de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, jf. definitionen i betragtning 26. Seks typer af importeret glas har nemlig et jernindhold på langt over 300 ppm, mens en type af importeret glas har et jernindhold på under 300 ppm, men deres soltransmission er betydeligt lavere end det minimum på 88 %, der skal opfyldes, for at glasset kan defineres som solcelleglas. Importøren påstod, at selv om disse typer glas ikke opfylder en af de tekniske egenskaber for solcelleglas, jf. betragtning 26, opfylder de den primære klassifikation for solcelleglas, dvs. »hærdet planglas af natronkalk«. Kommissionens foreløbige holdning er, at kun de glastyper, der opfylder alle de tekniske egenskaber for solcelleglas, falder ind under varedækningen i denne undersøgelse. Det konkluderes således foreløbigt, at ovennævnte glastyper, som importeres af nævnte importør, ikke falder under varedækningen.
(32)
Andre typer af gartnerglas og møbelglas, som kan have næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, hører på dette stadie af undersøgelsen stadig under varedækningen for den pågældende vare, da de potentielt kan anvendes som solcelleglas.
(33)
Importøren påstod desuden, at floatglas bør udelukkes fra varedækningen, da det har en anderledes produktionsproces end valset glas, som importøren opfatter som den eneste type solcelleglas. Da møbelvarer af floatglas angiveligt ikke udgør en erstatning for solcelleglasvarer, blev det påstået, at floatglas ikke burde betragtes som samme vare og burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. Kommissionens foreløbige holdning er, at floatglas ikke kan udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen, da det opfylder samtlige tekniske egenskaber i betragtning 26. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at floatglas tydeligvis kan anvendes som solcelleglas, og at det produceres af både EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører. Det konkluderes derfor foreløbigt, at floatglas fortsat hører under varedækningen i undersøgelsen.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling
(34)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(35)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3)
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(36)
Ti samarbejdsvillige virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra d), blev der aflagt kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling hos de virksomheder, der indgik i stikprøven, og hos den virksomhed, der blev indrømmet en individuel undersøgelse (jf. betragtning 48).
(37)
Herefter blev der foretaget en afgørelse om markedsøkonomisk behandling for følgende fire virksomheder eller grupper af virksomheder.
-
Virksomheder i stikprøven
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd(»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).
-
Virksomheder, der undergår en individuel undersøgelse:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd (»Henan Yuhua«).
(38)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(39)
For forretningsmæssigt forbundne parter undersøger Kommissionen, om gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.
(40)
Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), som bestod af 11 retlige enheder, blev således undersøgt.
(41)
Undersøgelsen fastslog, at ingen af de fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(42)
Mere specifikt var tre eksporterende producenter ikke i stand til at bevise, hverken individuelt eller som gruppe, at de havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og opfyldte derfor ikke kriterium 2 for markedsøkonomisk behandling.
(43)
Desuden var ingen af de fire eksporterende producenter i stand til, hverken individuelt eller som gruppe, at godtgøre, at de ikke var underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Ingen af disse virksomheder eller grupper af virksomheder opfyldte således kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling. Mere specifikt havde alle fire eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fordel af præferentielle skatteordninger.
(44)
En af disse eksporterende producenter opfyldte desuden ikke kriterium 3, idet flere virksomheder i gruppen uanset deres alvorlige økonomiske situation opnåede væsentlig finansiering i UP (og før) til rentesatser, som under normale markedsøkonomiske forhold ville være forbeholdt økonomisk sunde virksomheder. En anden gruppe af eksporterende producenter opfyldte heller ikke kriterium 3, idet virksomhederne i gruppen købte naturgas til reducerede priser fra en statsejet leverandør.
(45)
Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling for de pågældende virksomheder, de kinesiske myndigheder og klageren og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.
(46)
De indkomne kommentarer var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede Kommissionens foreløbige konklusioner. Efter at have hørt medlemsstaterne i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), blev alle ansøgere individuelt og formelt underrettet den 13. september 2013 om Kommissionens endelige afgørelse med hensyn til deres respektive ansøgninger om markedsøkonomisk behandling.
(47)
Ingen af de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne således dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og deres anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev derfor afvist.
3.2. Individuel undersøgelse
(48)
En af de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til stikprøven, men efterfølgende blev udelukket (jf. betragtning 18), havde anmodet om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvis den ikke blev udtaget til stikprøven. Efter virksomhedens udelukkelse fra stikprøven og da der allerede var blevet gennemført et kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling (jf. betragtning 37), blev det konkluderet, at det ikke ville være urimeligt byrdefuldt at indrømme denne virksomhed en individuel undersøgelse. Ingen andre eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, havde anmodet om en individuel undersøgelse.
3.3. Normal værdi
3.3.1. Valg af referenceland
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), påtænkte Kommissionen i indledningsmeddelelsen at fastætte den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller, hvis der ikke findes et egnet markedsøkonomisk tredjeland, på grundlag af EU-priserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen undersøgte alle muligheder for at vælge et egnet referenceland, inden man gjorde brug af EU-priserne.
(50)
De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af et referenceland og til brugen af EU-priserne.
(51)
Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of Commerce for Export/Import of Light Industrial Products and Arts-crafts (»CCCLA«), en ikke forretningsmæssigt forbunden importør og fra to kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede brugen af EU-priserne til at fastsætte den normale værdi. Tyrkiet og Indien blev foreslået som egnede referencelande.
(52)
For at undersøge alle muligheder for at vælge et egnet referenceland havde Kommissionens tjenestegrene udpeget elleve markedsøkonomiske tredjelande med mulig produktion af solcelleglas og havde på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger opfordret 24 virksomheder i disse lande til at samarbejde med Kommissionen. Det drejede sig om følgende lande: Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudi-Arabien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Tyrkiet og USA.
(53)
Ud fra de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed, var de eneste andre producenter af samme vare, bortset fra Kina og Unionen, Indien og Tyrkiet. Med henblik på at foretage en korrekt vurdering af, om Tyrkiet og Indien er egnede referencelande, analyserede Kommissionen oplysningerne om samme vare og mere specifikt antallet af producenter, hjemmemarkedets størrelse, omfanget af importen og af handelshindringer og ikke-handelshindringer i begge lande. Kun en virksomhed fra Tyrkiet gav sig imidlertid til kende og udtrykte sin vilje til at samarbejde med Kommissionen, selv om Kommissionen flere gange også søgte at opnå samarbejde fra producenter i Indien.
(54)
Tyrkiet er et tredjeland med markedsøkonomi. Den gældende told for samme vare er 3 % MFN (mest begunstiget land). Som følge af toldunionen mellem Tyrkiet og Unionen er den gældende bilaterale told 0 %. Der synes ikke at være anden told eller andre væsentlige ikke-handelshindringer for samme vare.
(55)
Ifølge den tyrkiske producent, der gav udtryk for sin samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, er virksomheden den eneste producent af samme vare i Tyrkiet. Virksomheden har en omfattende produktion og eksporterer og sælger samme vare, men eksportmængden er højere end salgsmængden på hjemmemarkedet.
(56)
Selv om der ikke findes nogen handelshindringer og ikke-handelshindringer, var der næsten ingen import af solcelleglas på det tyrkiske marked i UP. Samtidig bekræftede Kommissionens undersøgelse, at den samarbejdsvillige referencelandsproducent havde en rimelig og ikke overdreven fortjeneste i UP.
(57)
Ud fra ovenstående og i betragtning af alle foreliggende oplysninger på dette stadium af undersøgelsen blev Tyrkiet foreløbigt valgt som referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.3.2. Normal værdi
(58)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(59)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Tyrkiet var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven.
(60)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den tyrkiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(61)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(62)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(63)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den tyrkiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den tyrkiske producents varetyper, der er fortjenstgivende.
(64)
Da der ikke forelå oplysninger om den coatingteknologi, der anvendes på solcelleglas produceret i Tyrkiet i UP, og da der ikke anvendes en float-produktionsproces til solcelleglas, der produceres i Tyrkiet, var der intet salg af en række varetyper på det tyrkiske hjemmemarked. For de varetyper, der ikke solgtes i Tyrkiet i UP, men som eksporteres fra Kina til Unionen, måtte den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, derfor beregnes på grundlag af den tyrkiske referencelandsproducents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb for salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G«) og fortjeneste. Omkostningerne til coating og til float-produktionsprocessen blev baseret på data fra EU-erhvervsgrenen.
3.4. Eksportpriser
(65)
Eksportpriserne blev baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.5. Sammenligning
(66)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(67)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(68)
På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden.
3.6. Dumpingmargen
(69)
For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi af hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(70)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og for den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse, fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver varetype af samme vare for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(71)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(72)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse fastlagde Kommissionen samarbejdsgraden i Kina. Samarbejdsgraden udtrykkes som andelen af de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen, som anførtes i klagen (jf. betragtning 15).
(73)
Samarbejdsgraden er høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgør mere end 80 % af den samlede eksport til Unionen i UP. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven.
(74)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhedens navn
Midlertidig dumpingmargen
Virksomheder i stikprøven
Flat Glass-gruppen
86,2 %
Hehe-gruppen
75,3 %
Xinyi gruppen
74,0 %
Virksomheder med en individuel dumpingmargen
Henan Yuhua
31,9 %
Samarbejdsvillige virksomheden uden for stikprøven, for hvilke et gennemsnit af stikprøven gælder
79,8 %
Alle andre virksomheder
86,2 %
4. SKADE
4.1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen
(75)
Samme vare fremstilledes af otte producenter i Unionen i UP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(76)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen, makroøkonomiske oplysninger fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og spørgeskemabesvarelserne indsendt af EU-producenterne i stikprøven, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP. Da solcelleglas importeres til Unionen under toldposition 7007 19 80 - Andet - Lamineret sikkerhedsglas, som omfatter varer, der ikke er genstand for denne undersøgelse, kunne Eurostat ikke anvendes til at fastlægge importmængder -værdier. Importmængderne og -værdierne blev baseret på data fra klagen og EU-erhvervsgrenens sammenslutning. Disse data blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne. Den samlede EU-produktion blev på dette grundlag anslået til ca. 21 734 000 m2 i UP.
(77)
Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10, og de tegnede sig for 79 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
4.2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(78)
Det blev i løbet af undersøgelsen fastslået, at de stikprøveudvalgte EU-producenters produktion ikke var bestemt til bunden anvendelse.
(79)
Det er således ikke nødvendigt i denne undersøgelse at foretage en særskilt analyse af det bundne salg.
4.3. EU-forbruget
(80)
EU-forbruget blev etableret ud fra mængden af det samlede EU-salg på EU-markedet for alle EU-producenter med fradrag af deres eksport, plus import fra Kina og import fra andre tredjelande. Som forklaret i betragtning 76 blev EU-forbruget baseret på data fra klageren og fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.
(81)
EU-forbruget udviklede sig som følger:
Tabel 1
EU-forbruget (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Samlet EU-forbrug
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeks
100
147
181
149
Kilde: Glass for Europe og klageren
(82)
I den betragtede periode steg det samlede EU-forbrug med 49 % mellem 2009 og UP, men faldt i UP sammenlignet med 2011. Generelt set steg EU-forbruget af solcelleglas markant i forhold til niveauet i 2009. Dette skyldes hovedsagelig stigningen i forbruget for slutproduktet, navnlig solcellemoduler (jf. betragtning 142).
4.4. Import fra det pågældende land
4.4.1. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(83)
Dumpingimporten til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2
Importmængde (1 000 m2) og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina (1 000m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Markedsandel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeks
100
117
283
466
Kilde: Glass for Europe og klageren
(84)
I løbet af den betragtede periode steg dumpingimportmængden af den pågældende vare til Unionen markant med 596 %. Dette førte til en væsentlig stigning i markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen. Markedsandelen for denne import steg i særdeleshed fra 6,1 % til 28,7 %. Overordnet set steg dumpingimporten af den pågældende vare væsentligt både udtrykt i mængder og markedsandel mellem 2009 og UP.
(85)
Stigningen i dumpingimporten fra det pågældende land var langt større end stigningen i EU-forbruget af den pågældende vare og samme vare. De eksporterende producenter var således i langt højere grad i stand til at udnytte det stigende EU-forbrug og styrkede i høj grad deres position på markedet.
4.4.2. Priser på dumpingimporten fra det pågældende land og prisunderbud
(86)
De gennemsnitlige dumpingimportpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Kina
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Kilde:
Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(87)
Den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare faldt i den betragtede periode. Den gennemsnitlige importpris faldt med 27,2 % fra 6,02 EUR/m2 i 2009 til 4,38 EUR/m2 i UP.
(88)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter i stikprøven ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger for toldklarering, håndtering og lastning. Disse justeringer øgede prisen, afhængigt af varekontrolnummeret, med 7 til 15 %.
(89)
Prissammenligningen blev foretaget ved en sammenligning af varekontrolnumre for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering, jf. betragtning 88, og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 10,6 % og 26,7 % af de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved dumpingimport af den pågældende vare og udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(90)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(91)
Der blev, jf. betragtning 7 og 8, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(92)
I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra EU-erhvervsgrenens oplysninger om alle EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.
(93)
Med henblik på denne undersøgelse blev følgende makroøkonomiske indikatorer undersøgt: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.
(94)
Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev undersøgt: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.
4.6. Makroøkonomiske indikatorer
4.6.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(95)
Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 4
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2009
2010
2011
UP
Produktionskapacitet (i 1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009
100
114
124
140
Produktionsmængde (i 1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Kapacitetsudnyttelse
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(96)
EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode i takt med forbruget. Produktionen var på sit højeste i 2011 og faldt derefter med 30 % i UP. På baggrund af den store stigning i forbruget øgede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode med 40 %. Selv om produktionsniveauerne var højere, faldt EU-producenternes kapacitetsudnyttelse med 5 procentpoint, idet EU-erhvervsgrenen havde øget sin produktionskapacitet som reaktion på den kraftige efterspørgsel, og den var på 40 % i UP.
(97)
Selv om EU-erhvervsgrenen udvidede sin kapacitet som reaktion på det stigende forbrug, steg EU-erhvervsgrenens produktion langsommere end forbruget og kapacitetsudnyttelsen, efter en betydelig stigning i de første tre år af den betragtede periode, hvorefter den faldt i UP, hvilket faldt sammen med en øget markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land.
4.6.2. Salgsmængde og markedsandel
(98)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde (i 1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indeks
100
146
159
112
Markedsandel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indeks
100
99
87
75
Kilde: Glass for Europe og klageren
(99)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 12 %. I en situation, hvor EU-forbruget steg med 49 %, medførte dette et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 90,2 % i 2009 til 67,7 % i UP, dvs. et betydeligt fald på 25 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens salg steg meget mindre end dumpingimporten fra det pågældende land. EU-producenterne var således ikke i stand til fuldt ud at udnytte det stigende forbrug, og deres markedsandel faldt derfor i den betragtede periode.
4.6.3. Vækst
(100)
EU-erhvervsgrenens vækst afspejles i dens mængdeindikatorer, herunder f.eks. produktion, salg og i særdeleshed markedsandel. På trods af en stigning i forbruget i den analyserede periode voksede EU-producenternes markedsandel ikke i takt med forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af perioden, mens importmængden steg. I den samme periode steg markedsandelen for importen fra Kina med 366 %. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet fuldt ud, havde overordnet set en negativ virkning på dens økonomiske situation.
4.6.4. Beskæftigelse og produktivitet
(101)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 6
Beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTE)
565
792
932
857
Indeks
100
140
165
152
Produktivitet (i 1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indeks
100
119
108
82
Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(102)
Overordnet set steg beskæftigelsen med 52 % mellem 2009 og UP. Stigningen fandt imidlertid sted i perioden indtil 2011, hvor den var på sit højeste med 932 fultidsækvivalenter (FTE) og efterfølgende faldt til 857 FTE i UP. Produktiviteten var forholdsvis stabil i hele perioden 2009-2011. Dette skyldes til dels, at produktionen af samme vare er yderst automatiseret og kræver få medarbejdere. I UP faldt den imidlertid med 24,4 % i forhold til 2011. Dette skyldtes et fald på ca. 30 % i produktionen i samme periode.
(103)
Beskæftigelsen faldt derfor i UP som følge af tendensen i EU-produktionen af samme vare i UP.
4.6.5. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(104)
Dumpingmargenerne ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af importmængderne og -priserne fra det pågældende land kan virkningen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen betragtes som væsentlige.
(105)
Da dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare, er genrejsning efter tidligere dumping ikke relevant i forbindelse med undersøgelsen.
4.6.6. Mikroøkonomiske indikatorer
(106)
Som det fremgår af betragtning 92, analyseres de mikroøkonomiske indikatorer på basis af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. For de fleste EU-producenter i stikprøven var 2009 det år, hvor de foretog de første investeringer og startede produktionen af samme vare. Alle indikatorer, som er analyseret herunder, er således markant påvirket af denne etableringsfase i 2009. For at vise tendenserne uden den fordrejende virkning af etableringsfasen i de stikprøveudvalgte virksomheder, vises udviklingen fra 2010 i indekseret form.
4.6.7. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(107)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 7
gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009
100
85
84
77
Indeks 2010
117
100
98
90
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeks 2009
100
64
65
72
Indeks 2010
156
100
101
112
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(108)
Enhedssalgspriserne faldt konstant i den betragtede periode, men faldet i priserne var mest udtalt i UP, hvor de faldt med 7,9 % i forhold til 2011, med 9,5 % i forhold til 2010 og med 23 % i forhold til 2009.
(109)
Til trods for den store forskel mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og de kinesiske importpriser, jf. betragtning 89, var det faktiske underbud baseret på en sammenligning pr. varetype meget lavere, nemlig mellem 10,6 % og 26,7 % i UP.
(110)
Enhedsproduktionsomkostningerne steg med mere end 10 % mellem 2011 og UP, mens de var forholdsvis stabile mellem 2010 og 2011. Produktionsomkostningerne fulgte generelt tendensen i salgspriserne mellem 2009 og UP. Stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne skyldtes faldet i produktionsmængden, mens de samlede produktionsomkostninger faktisk faldt mellem 2011 og UP.
4.6.8. Arbejdskraftomkostninger
(111)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009
100
98
107
112
Indeks 2010
102
100
109
114
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(112)
Mellem 2009 og UP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat konstant, med 12 % i alt. Den største stigning var imidlertid mellem 2011 og UP, nemlig 4,8 %. Den samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne kan delvis forklares med inflationen og afskedigelsesomkostningerne for visse EU-producenter, som hang sammen med indskrænkninger i erhvervsgrenen mellem 2011 og UP.
4.6.9. Lagerbeholdninger
(113)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Ultimolagre (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009
100
122
108
115
Indeks 2010
82
100
88
95
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(114)
Lagerbeholdningerne steg med 7,3 % mellem 2011 og UP og med 15 % mellem 2009 og UP, hvorimod de faldt med 11,6 % mellem 2010 og 2011.
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-producenterne som følge af tilbagegangen i salgsmængder og -værdier havde tendens til at have begrænsede lagre af samme vare. Stigningen i lagerbeholdningerne for samme vare i den betragtede periode er derfor en relevant indikator for at fastslå EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.
4.6.10. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital
(116)
Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet udviklede sig således for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009
100
241
240
129
Indeks 2010
- 244
100
99
- 174
Likviditet (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009
100
337
355
229
Indeks 2010
-73
100
113
21
Investeringer (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009
100
40
17
23
Indeks 2010
253
100
42
59
Investeringsafkast
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009
100
339
393
66
Indeks 2010
-72
100
139
- 120
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(117)
Rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(118)
I 2009 havde de fleste EU-producenter i stikprøven tab, hvilket som forklaret ovenfor navnlig skyldtes, at de startede deres produktion af samme vare på dette tidspunkt. I 2010 var den gennemsnitlige fortjeneste allerede på 8,31 %. Derefter faldt fortjenesten en anelse i 2011, hvor dumpingimporten begyndte at stige. Endelig led erhvervsgrenen væsentlige tab i UP, nemlig et fald på 276,6 % i forhold til 2011.
(119)
Tendensen for nettolikviditeten, som er de stikprøveudvalgte EU-producenters evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, udviste ligeledes et udtalt fald på 81 % mellem 2011 og UP. Den steg gradvis fra 2010 og udviste en generel stigning i den betragtede periode.
(120)
Investeringsafkastet blev udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne.
(121)
Det fremgår af tabellen ovenfor, at investeringerne efter etableringsfasen i 2009, hvor erhvervsgrenen foretog omfattende investeringer i samme vare, konstant faldt mellem 2009 og 2011 og derefter steg i UP. Investeringerne var imidlertid på et lavt niveau i UP i forhold til 2009. Investeringerne i UP hang navnlig sammen med FoU og havde til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten. Erhvervsgrenen investererede navnlig i nye FoU-intensive varetyper, som ikke importeredes fra Kina i samme periode.
(122)
I modsætning hertil faldt investeringsafkastet med 34 % mellem 2009 og 2012. Det steg imidlertid konstant før UP, dvs., at det steg med 293 % mellem 2009 og 2011, men faldt med 186 % i UP i forhold til 2011.
(123)
Hvad angår evnen til at rejse kapital, blev det konstateret, at der var en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet for samme vare og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
4.7. Konklusion om skade
(124)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en tydelig nedadgående tendens for de fleste skadesindikatorer. I en situation med generelt stigende forbrug steg den samlede produktion i den betragtede periode. Selv om salgsmængderne steg, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i UP i en situation med et højere forbrug i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt markant i den betragtede periode og påvirkede de generelle økonomiske resultatindikatorer negativt, f.eks. rentabiliteten, likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at rejse kapital.
(125)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængder var dog ledsaget af et omfattende fald i de gennemsnitlige salgspriser og i EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(126)
Ud fra ovenstående bekræftede undersøgelsen navnlig, at EU-erhvervsgrenens salgspriser ligger under produktionsomkostningerne og dermed har en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og var på betydelige, negative niveauer i UP.
(127)
Kapaciteten udviklede sig dog positivt mellem 2009 og UP. Selv om investeringerne desuden ganske vist faldt mellem 2009 og UP, steg de dog mellem 2011 og UP. Dette skyldes, jf. betragtning 121, at de stikprøveudvalgte virksomheder fortsatte med at investere i samme vare ved bl.a. at koncentrere sig om varetyper i markedsnicher, hvor der endnu ikke importeres disse særlige forsknings- og innovationsintensive varetyper fra det pågældende land. Samtidig er det indlysende, at EU-erhvervsgrenen også skal være i stand til at producere og sælge store mængder af de mere grundlæggende varetyper (som for øjeblikket konkurrerer med dumpingimporten fra Kina) for at kunne sprede de faste omkostninger og opnå stordriftsfordele.
(128)
Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke blot led væsentlig skade i UP, men også aktivt søgte at gøre sig mindre sårbar over for dumpingimporten af den pågældende vare ved at udvikle innovative varer, som endnu ikke importeres fra det pågældende land.
(129)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(130)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.1. Dumpingimportens virkninger
(131)
Undersøgelsen viste, at dumpingimporten steg drastisk i den betragtede periode og øgede mængden væsentligt med 596 % og markedsandelen med 366 %. Det bekræftes derfor, at importmængden og markedsandelen for den pågældende vare steg drastisk i den betragtede periode. Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Undersøgelsen fastslog endvidere, jf. betragtning 89, at dumpingimporten underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP.
(132)
Undersøgelsen viste, at dumpingimportpriserne faldt med 27,2 % i den betragtede periode og førte til store underbudsmargener. Over for dette ekstreme prispres iværksatte EU-erhvervsgrenen en række omfattende bestræbelser for at nedbringe produktionsomkostningerne. Til trods for disse bestræbelser tvang de usædvanligt lave priser på den kinesiske import EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser yderligere til urentable niveauer. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt således drastisk i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen led tab i UP.
(133)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at tilstedeværelsen af dumpingimporten og den massive stigning i dumpingimportens markedsandel til priser, der konstant underbyder EU-erhvervsgrenens priser, har haft en afgørende indflydelse på den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.2. Virkningerne af andre faktorer
5.2.1. Import fra tredjelande
(134)
Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 11
Import fra tredjelande (i 1 000m2)
2009
2010
2011
UP
Mængde (i m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Markedsandel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeks
100
86
101
98
Gennemsnitspris EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Kilde: Glass for Europe og klagen
(135)
Mængden af import fra andre tredjelande steg i den betragtede periode med 46 % i tråd med stigningen i EU-forbruget. Den tilsvarende markedsandel faldt i UP i forhold til 2011 (3,5 %), men var overordnet set stabil i den betragtede periode. Tyrkiet er den næststørste eksportør efterfulgt af Indien.
(136)
De foreliggende oplysninger vedrørende importen fra alle tredjelande viser, at den gennemsnitlige importpris var højere end den gennemsnitlige kinesiske importpris. Dette gælder også for enhedsprisen for hver af de særlige typer af den pågældende vare. På den anden side var tredjelandenes gennemsnitlige importpris på niveau med eller højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris.
(137)
På denne baggrund og især i lyset af importmængden og markedsandelen fra tredjelande og dennes prisniveau, kan det foreløbig konkluderes, at importen fra tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade.
5.2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(138)
Eksportmængderne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 12
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater
2009
2010
2011
UP
Eksportsalgsværdi (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Eksportsalgsmængde (i 1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Gennemsnitspris (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(139)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg steg mellem 2009 og 2011, men faldt pludseligt i UP med 74 % i værdi og med 71,9 % i mængde. Det fremgår af de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers besvarelser, at dette højst sandsynligt skyldes de meget lave kinesiske priser ved eksport til EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder (USA og Canada).
(140)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg udgjorde 20 % af deres samlede salg udtrykt i mængde i 2009 (etableringsfasen), i 2010 11 % og som det højeste kun 14 % i 2011. 2012 viste et yderligere fald på 5 %, da disse EU-producenter kom i konkurrence med den kinesiske lavpriseksport til de største tredjelandes eksportmarkeder. Da EU-markedet er EU-erhvervsgrenens vigtigste marked, og da solcelleglas er forholdsvis tungt og skrøbeligt, hvilket medfører supplerende omkostninger ved transport over lange distancer (på grund af brud og korrosion), kan det således ikke på dette stadie konkluderes, at de stikprøveudvalgte EU-producenters forværrede eksportresultater bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes.
5.2.3. Udviklingen i forbruget
(141)
EU-forbruget steg som nævnt ovenfor mellem 2009 og UP med 49 %. Det var på sit højeste i 2011, hvor det steg med 81 % i forhold til 2009. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af denne stigning i forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant i den betragtede periode, og faldet var på 25 % i UP i forhold til 2009 (- 14,1 % i forhold til 2011). Den kinesiske markedsandel steg derimod markant, selv da forbruget faldt mellem 2011 og UP, hvilket medførte en stigning på 64,8 % mellem 2011 og UP og en overordnet stigning på 366 % i hele perioden. Stigningen i den kinesiske import var på hele 596 % i den betragtede periode.
(142)
Da EU-forbruget steg i den betragtede periode, er dets udvikling af et sådant omfang, at det styrker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og forbruget er således ikke i sig selv en årsag til EU-erhvervsgrenens skade. Desuden var den kinesiske dumpingimport, selv i UP, hvor forbruget faldt, i stand til at øge markedsandelen på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Derfor kan det foreløbigt konkluderes, at faldet i forbruget i UP ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
5.2.4. Tendenser for solcellemoduler
(143)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, går 80-85 % af salget af solcelleglas til producenter af solcellemoduler (fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler) og ca. 15-20 % af salget går til producenter af flade solfangere, der producerer varmt vand. De tendenser, der er konstateret for solcellemoduler, har således en vigtig indvirkning på forbruget af solcelleglas. Forbruget af solcellemoduler steg konstant i hele samme periode, dvs. 2009-2012, og selv om der var en nedgang i 2012, var forbruget 221 % højere end i 2009 og 44 % højere end i 2010 (5). Det konstateredes desuden, at selv om efterspørgslen efter moduler i Unionen oprindeligt blev affødt af de faste afregningspriser, kunne det ikke konkluderes, at nedskæringerne i de faste afregningspriser (ultimo 2011, primo 2012) havde brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og skaden (6). Dette skyldtes, at efterspørgslen efter solcellemoduler fortsat var relativt høj i samme periode, dvs. 2009-2012.
(144)
Forbruget af solcellemoduler og dermed også efterspørgslen efter solcelleglas var således fortsat højt i den betragtede periode. Den mindre nedgang i 2012 kan ikke alene betragtes som en faktor af et sådant omfang, at den kunne bryde den etablerede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5.2.5. Konklusion
(145)
Undersøgelsen har etableret en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Andre mulige årsager til skaden såsom importen fra andre tredjelande, forbruget og markedsforholdene for nogle af brugerne som f.eks. producenter af solcellemoduler blev analyseret både individuelt og kumulativt, men ingen af dem var af et sådant omfang, at de kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(146)
Ud fra ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, som påvirkede EU-erhvervsgrenens situation, og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det derfor foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. UNIONENS INTERESSER
(147)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusionen om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser.
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(148)
EU-erhvervsgrenen beskæftigede i UP ca. 860 personer direkte i produktion og salg af samme vare. Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Visse EU-producenter blev derfor nødt til at lukke deres produktionsanlæg, mens andre gik konkurs. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(149)
Det forventes, at indførelsen af en antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på samme vare, så de afspejler produktionsomkostningerne, hvorved den kan forbedre rentabiliteten. Det kan også forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for den overordnede økonomiske situation. Derudover burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at få bedre adgang til kapital og foretage yderligere investeringer i FoU og innovation på markedet for solcelleglas. Endelig er det sandsynligt, at de EU-producenter, der blev nødt til at indstille produktion som følge af presset fra den kinesiske dumpingimport, vil genoptage deres erhvervsaktiviteter. Med dette scenarie vil ikke blot de eksisterende arbejdspladser blive sikret, men der ville også være en rimelig udsigt for yderligere produktionsudvidelser og øget beskæftigelse.
(150)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes der yderligere tab af markedsandele med en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til følge. Dette ville ikke være bæredygtigt på kort til mellemlang sigt. Udover de mange EU-producenter, der allerede er blevet tvunget ud af markedet, kunne andre producenter således være i fare for konkurs, hvilket på kort til mellemlang sigt sandsynligvis ville betyde, at EU-erhvervsgrenen går i opløsning, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for de eksisterende arbejdspladser.
(151)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
6.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(152)
For de to samarbejdsvillige importører bestod deres vigtigste forretningsaktivitet af handel med den pågældende vare. De havde begge diversificeret deres indkøb af den pågældende vare, dvs., at de ikke kun indkøbte fra Kina men også fra Unionen og tredjelande.
(153)
Det blev påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare vil påvirke importørernes aktiviteter negativt. For det første vil indførelsen af en told ikke betyde, at der ikke længere importeres fra Kina. Selv om det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger kan få en negativ virkning for den økonomiske situation hos importører, der udelukkende eller overvejende importerer fra Kina, kan importørerne i lyset af muligheden for at købe fra tredjelande forventes at være fleksible og foretage et skift i deres forsyningskilder, hvis det skønnes nødvendigt.
(154)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau kan få en vis negativ indvirkning på situationen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare, men at denne indvirkning afbødes af det forhold, at importører og forhandlere kan anvende andre forsyningskilder både fra tredjelande og EU-erhvervsgrenen, og sidstnævnte har kapaciteten til at øge sin produktion, og at det vil under alle omstændigheder ikke opveje den positive indvirkning på de øvrige parter.
6.3. Råvareleverandørernes interesser
(155)
Ingen råvareleverandører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Da der ikke forelå data fra disse leverandører, var der ingen dokumentation for, at indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med disse parters interesser.
6.4. Brugernes interesser
(156)
Alle de brugere, der besvarede spørgeskemaet, er producenter af solcellemoduler og/eller solfangere. Tre brugere går kraftigt ind for indførelsen af antidumpingtold og påstår, at EU-erhvervsgrenen producerer solcelleglas af en bedre kvalitet, som de kinesiske virksomheder ikke altid kan levere. Derimod var tre andre brugere imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Disse brugere forventer, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres forretninger. De forventer, at de ikke vil kunne overvælte prisstigningerne på de endelige forbrugere på grund af den vanskelige situation i erhvervsgrenen for solcellemoduler.
(157)
I henhold til de oplysninger, som brugerne indsendte, udgør solcelleglas kun ca. 6-8 % af de samlede omkostninger til solcellemoduler. Solcelleglas udgør således kun en begrænset del af omkostningerne og af den endelige værdi af solcellemoduler. Desuden kan det anslås, at hvis der indføres antidumpingtold på solcelleglas, der importeres fra Kina, vil indvirkningen på de samlede omkostninger til solcellemoduler blive mindre end 1 %. Dette skyldes især, at de samarbejdsvillige brugere køber betydelige mængder af solcelleglas for EU-producenterne. Mens en eventuel indførelse af antidumpingtold sandsynligvis vil medføre mindre prisstigninger på råvarer til solcellemoduler, vil de således ikke få væsentlige negative indvirkninger på omkostningerne og de endelige priser i EU-erhvervsgrenen for solcellemoduler.
(158)
Flere af brugerne har desuden allerede andre forsyningskilder såsom Tyrkiet og Indien, som ikke vil blive negativt påvirket, hvis der indføres antidumpingtold. Andre brugere kan også foretage et skift i forsyningskilder og indkøbe enten fra tredjelande eller fra EU-erhvervsgrenen.
(159)
Ud fra ovenstående afvises påstandene fra visse brugere imod indførelsen af foranstaltninger foreløbigt.
6.5. Konkurrenceaspekter
(160)
En importør påstod, at da visse EU-producenter deltog i et internationalt kartel for planglas (solcelleglas indgår heri) og fik en bøde i 2007 af Europa-Kommissionen, anvender de antidumpingtolden som et instrument til at genvinde de tab, de oplevede som følge af bøderne for kartelvirksomhed og som følge af tabte markedsandele i Unionen. Hvis adgangen til EU-markedet desuden begrænses ved hjælp af antidumpingtold, vil EU-producenterne have stærkere incitamenter til at indgå i kartelvirksomhed eller anden konkurrencegrænsende adfærd vedrørende varer, der ikke kan sælges i store mængder som f.eks. møbler.
(161)
Disse påstande blev foreløbigt afvist. Indledningsvis ophørte kartellet sin virksomhed senest i 2007. Kartelvirksomheden havde således ingen indvirkning på erhvervsgrenen i den betragtede periode. Dernæst vedrørte det ikke nogen af EU-producenterne i stikprøven eller hovedparten af de nuværende EU-producenter med de største salgsmængder. Sluttelig forventes den eventuelle indførelse af antidumpingtold ikke at få nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens konkurrenceadfærd, da det ikke vil ændre strukturen på EU-markedet, og da virksomhederne har en generel forpligtelse til at efterleve EU's og medlemsstaternes gældende konkurrenceregler, uanset om der indføres told eller ej.
(162)
En importør påstod desuden, at indførelsen af told vil få negative indvirkninger på EU-markedet for antirefleksbehandlet solcelleglas. Dette marked, som importøren definerede som et beslægtet marked, domineres i overvejende grad af EU-producenterne, og indførelsen af foranstaltninger vil således styrke deres position på bekostning af de konkurrerende leverandører af antirefleksbehandling. Det blev endvidere påstået, at importørerne havde vanskeligt ved at opnå ordrer fra EU-producenterne eller ved at få leveret disse ordrer inden for en rimelig frist og til rimelige priser.
(163)
Indledningsvis er markedet for antirefleksbehandling omfattet af undersøgelsen og er ikke et beslægtet marked. Undersøgelsen viste, at EU-producenterne ganske rigtigt stadig er konkurrencedygtige i dette nichemarked til trods for deres relativt høje priser, hvilket skyldes den tilsyneladende lavere kvalitet af refleksbehandlet solcelleglas, der importeres fra Kina. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at EU-erhvervsgrenen ikke ville kunne imødekomme en sandsynlig stigning i efterspørgslen efter antirefleksbehandlet solcelleglas. Denne påstand afvises følgelig på dette stadium. Hvad angår påstandene om, at EU-producenterne har afvist at levere ordrer rettidigt og til rimelige priser, er det helt op til den enkelte producent at fastlægge sin forretningsstrategi i det omfang, at producenten eller producenterne ikke alene eller sammen indtager en dominerende markedsposition. Der er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet til at skifte leverandør eller bruge flere leverandører. Påstanden blev derfor også foreløbig afvist.
6.6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(164)
Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt ud fra en vurdering af samtlige interesser som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens, importørers og brugeres interesser, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(165)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
7.1. Skadestærskel
(166)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(167)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. En fortjenstmargen på 8,3 % af omsætningen anses således for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Denne fortjenstmargen er baseret på de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige fortjeneste i 2010, hvor importen af den pågældende vare stadig var begrænset og derfor endnu ikke kunne have fordrejet de normale konkurrenceforhold.
(168)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 8,3 % til produktionsomkostningerne i UP for EU-producenterne i stikprøven.
(169)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(170)
Ud fra ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(171)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Følgelig udgør den midlertidige antidumpingtold udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig antidumpingtold
Xinyi gruppen
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe-gruppen
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass-gruppen
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Alle andre virksomheder
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Antidumpingtoldsatserne for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med denne undersøgelse blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Da der var en høj samarbejdsgrad blandt de eksporterende producenter (over 80 %, jf. betragtning 15), blev denne told baseret på den højeste individuelle skadesmargen, der blev fastlagt for de eksporterende producenter i stikprøven. Tolden for »andre samarbejdsvillige virksomheder« er baseret på et vejet gennemsnit af eksportørerne i stikprøven og gælder for alle samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (med undtagelse af Henan Yuhua, som er pålagt en individuel told som følge af virksomhedens anmodning om en individuel undersøgelse, jf. betragtning 48).
(173)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
7.3. Endelige bestemmelser
(174)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7007 19 80 (Taric-kode 7007198010) , og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold
Taric tillægskode
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I
38,4 %
Alle andre virksomheder
42,1 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten fra GD for Handel inden for en måned fra denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.
A BIZOTTSÁG 1205/2013/EU RENDELETE
(2013. november 26.)
a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás kezdeményezése
(1)
2013. február 28-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes vizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy 2013. január 15-én az EU ProSun Glass (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes szolárüveg-termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a Bizottságot tájékoztatták, hogy hibás az eljárás megindításáról szóló értesítés 2. pontjában szereplő termékmeghatározás. Ennek megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) közzétették az eljárás megindításáról szóló értesítés helyesbítését, amelyben javították ezt a kisebb hibát.
(4)
A Bizottság 2013. április 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (4) útján párhuzamos szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette a KNK-ból származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.
1.2. Nyilvántartásba vétel
(5)
A panaszbejelentéssel együtt az érintett országból származó szolárüvegimport nyilvántartásba vételére irányuló kérelmet is benyújtottak, amelyet azonban 2013. október 2-án visszavontak.
1.3. Az érintett felek
(6)
Az eljárás megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a KNK-ban működő ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket, kereskedőket, felhasználókat, beszállítókat és a KNK hatóságait. Valamennyi érdekelt fél számára lehetőséget biztosított, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertesse álláspontját, és meghallgatást kérjen. A Bizottság a lehetséges analóg országok gyártóit is tájékoztatta az eljárás megindításáról, és egyúttal felkérte őket a részvételre.
1.3.1. Mintavétel
a) Mintavétel az uniós gyártók körében
(7)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg hét aktív gyártó alkotja, amelyek közül kettő kkv-nak minősülő vállalkozás. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy összeállított egy uniós gyártókból álló ideiglenes mintát. Ez a minta négy olyan uniós gyártóból állt, amelyekről a Bizottság a vizsgálat megindítása előtt tudta, hogy szolárüveget gyártanak. A mintát a Bizottság a hasonló termék 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti legnagyobb reprezentatív értékesített mennyisége alapján választotta ki. A mintába felvett uniós gyártók termelése az uniós gyártás több mint 50 %-át tette ki. A Bizottság az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához mellékelt megjegyzés útján értesítette az érdekelt feleket az uniós gyártók javasolt mintájáról. Az uniós gyártókat emellett a Bizottság levélben is tájékoztatta a javasolt mintáról. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket arra is felkérték, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat.
(8)
Egy kkv jelezte szándékát, hogy be kíván kerülni a mintába. Ezt a vállalatot a Bizottság egy magas értékesítési volumenű vállalattal együtt felvette a mintába, amelyből egyúttal eltávolította a legalacsonyabb értékesítési volumenű vállalatot. Az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban nem érkezett további észrevétel. Végeredményben tehát a Bizottság két vállalattal bővítette az eredetileg javasolt mintában szereplők körét, illetve egy vállalatot kivett a mintából.
(9)
Az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság úgy határozott, hogy az öt vállalatot tömörítő mintából kivesz egy vállalatot, amelyről bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából nem tekinthető reprezentatívnak. Pontosabban: a vállalat működésének kezdeti szakaszában volt (ami az uniós gazdasági ágazat egészére nem volt jellemző) és emiatt a jövedelmezőségi tendencia nem nyújtott volna hiteles képet az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.
(10)
Az uniós gyártók mintáját tehát végül négy uniós gyártó alkotta. A végleges minta az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítésének 79 %-át képviseli, és így az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősül.
(11)
A hét uniós gyártóból három kérelmezte, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A kérelmeket megvizsgálták és jogosnak találták. Az uniós gyártók kis számára való tekintettel az a döntés született, hogy az anonimitásuk megőrzését nem kérő uniós gyártók kilétét sem fedik fel, mert e vállalatok megnevezése révén esetleg a többi vállalat kilétét is meg lehetne állapítani. Az Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: GMB/IF) kiléte azonban már ismert, mert a vállalat nyilvánosan bejelentette, hogy egyike volt a panasz benyújtóinak.
b) Mintavétel a független importőrök körében
(12)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat.
(13)
Négy független importőr töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt formanyomtatványt, míg mindössze két importőr válaszolt a konkrét kérdőívre. Az együttműködő importőrök kis számára való tekintettel a Bizottság nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
c) Mintavétel az exportáló gyártók esetében
(14)
Tekintettel az exportáló gyártók nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyeztek kilátásba a dömping meghatározására. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte valamennyi exportáló gyártót, hogy jelentkezzen, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően bocsássa rendelkezésre az érintett termékkel kapcsolatosan 2012. január 1. és 2012. december 31. között folytatott tevékenységeire vonatkozó alapvető információkat.
(15)
Tizenkét - az unióba irányuló kínai export összesen több mint 95 %-át képviselő - kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártókat tömörítő vállalatcsoport nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában.
(16)
A benyújtott adatok alapján és összhangban az alaprendelet 17. cikkével a Bizottság öt exportáló gyártóból álló ideiglenes mintát választott ki a szolárüveg Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen meg lehetett vizsgálni.
(17)
A javasolt mintáról valamennyi érdekelt felet, továbbá a KNK hatóságait is tájékoztatták, illetve felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket. A benyújtott észrevételek vizsgálatát követően a Bizottság úgy határozott, hogy nem változtat az öt vállalatból álló javasolt minta összetételén, és a végleges mintáról valamennyi érdekelt felet megfelelően tájékoztatta.
(18)
A vizsgálat a későbbiekben megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül kettő az Unióba irányuló exportértékesítésükre vonatkozóan túl magas értéket adott meg, és ezért indokolatlanul kerültek be a mintába. Ennek alapján mindkét vállalatot kizárták a mintából, miután lehetőséget biztosítottak számukra, hogy megtegyék észrevételeiket. A vállalatok által benyújtott észrevételek alapos elemzését követően a Bizottság megállapította, hogy nem szándékosan szolgáltattak téves adatokat, és úgy döntött, hogy a továbbiakban is az alaprendelet 18. cikke szerinti együttműködő feleknek tekinti őket.
(19)
Az említett kizárásokat követően a Bizottság mérlegelte, hogy további exportáló gyártókkal bővíti a mintát. Tekintettel azonban arra, hogy mindkét kizárásra a vizsgálat késői szakaszában került sor, ez nem tűnt megvalósíthatónak, mert így veszélybe került volna a vizsgálat jogszabályban előírt határidőn belüli lezárása.
(20)
A szolárüveg exportáló gyártóit, illetve exportáló gyártók csoportjait tömörítő felülvizsgált minta tehát a következő:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, és a vele kapcsolatban álló vállalatok (a továbbiakban: Flat Glass csoport);
-
Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings (a továbbiakban: Xinyi) és a vele kapcsolatban álló kereskedő;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, és kapcsolt vállalatai (a továbbiakban: Hehe csoport).
(21)
Miután a Bizottság tudomást szerzett arról, hogy két exportáló gyártó túl magas exportértékesítési adatokat nyújtott be (lásd a (18) preambulumbekezdést), kiigazította a KNK-ból származó érintett termék exportértékesítésének összmennyiségét. Az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján a végső minta több mint 50 %-át tette ki az érintett termék 2012. január 1. és 2012. december 31. között exportált összmennyiségének, és így reprezentatívnak minősül a KNK-ból az Unióba exportált szolárüveg összmennyisége tekintetében.
d) Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások
(22)
A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi kérdőívet igénylő kínai exportáló gyártónak, illetve a mintába felvett uniós gyártóknak, a független importőröknek és azok szövetségeinek, továbbá azon felhasználóknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek.
(23)
Négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett összes uniós gyártó, két független uniós importőr és tizenkét felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet.
(24)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alábbi vállalatok vagy vállalatcsoportok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
(a)
uniós gyártók
-
GMB/IF és a bizalmasan kezelendő vállalatok.
(b)
importőrök
-
Vetrad NV, Hollandia
(c)
felhasználók
-
Sunerg Solar SRL, Olaszország
(d)
a KNK-ban működő exportáló gyártók:
-
a mintában szereplő vállalatok:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (a továbbiakban: Flat Glass csoport);
-
Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings Ltd és Xinyi Solar (Hongkong) Limited (a továbbiakban: Xinyi csoport);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), és Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (a továbbiakban: Hehe csoport).
-
egyedi vizsgálat alá vont vállalat:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd.
(e)
analóg országbeli gyártó:
-
Mivel a rendes értéket olyan KNK-beli exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja értelmében nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, az alábbi vállalat telephelyein tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy az analóg országnak kiválasztott Törökországból származó adatok alapján megállapítsák a rendes értéket:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Törökország.
1.3.2. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(25)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(26)
A jelenlegi vizsgálat tárgyát képező termék a szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék) 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküvegből.
(27)
Az érintett terméket jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá sorolják be.
(28)
A szolárüveg a villamosenergia-fejlesztésre szolgáló kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyréteg fényelektromos modulok, valamint a melegvíz előállítására alkalmazott sík termikus napkollektorok gyártásához használt egyik elem.
2.2. Hasonló termék
(29)
A vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett termék és a KNK belföldi piacán gyártott és értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék és az analóg országnak választott Törökország belföldi piacán gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkeznek. Ezek a termékek tehát az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen „hasonló termékeknek” minősíthetők.
2.3. A termékkört érintő kérelmek
(30)
Az egyik importőr kérelmezte, hogy az üvegházak építéséhez használt kertészeti üveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, azzal érvelve, hogy az üvegházakhoz igen különböző méretű üvegeket alkalmaznak, míg a szolárüveget kizárólag bizonyos méretekben állítják elő. Az importőr továbbá tanúsítvánnyal igazolta, hogy importja 300 ppm-nél magasabb vastartalmú üveget is magában foglal. Az importált kertészeti üveg e része nyilvánvalóan nem tartozik a jelenlegi vizsgálat hatálya alá.
(31)
Egy másik importőr kérelmezte, hogy az általa importált és állítása szerint a szolárüveggel megegyező, illetve a szolárüvegéhez igen hasonló műszaki jellemzőkkel rendelkező (üvegpolcokhoz, panelbetétekhez, asztallapokhoz, tolóajtóbetétekhez, felső panelekhez stb. használt) bútorüveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, mert annak végfelhasználási módja eltér a szolárüvegétől. A benyújtott bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy az importőr által behozott üvegek nagyobb része nem felel meg a szolárüveg fenti (26) preambulumbekezdésben meghatározott összes műszaki jellemzőjének. Konkrétabban, az importált üvegek hat típusa 300 ppm-nél jóval magasabb vastartalommal rendelkezik, míg a vastartalom egy típus esetében nem éri el a 300 ppm-t, napenergia-áteresztésük viszont jelentősen elmarad a szolárüvegként történő besoroláshoz szükséges 88 %-os minimális értéktől. Az importőr érvelése szerint annak ellenére, hogy az említett üvegtípusok nem felelnek meg a szolárüveg - fenti (26) preambulumbekezdésben ismertetett - műszaki jellemzőinek, megfelelnek a szolárüvegként történő besorolás elsődleges feltételének, vagyis edzett nátronmész síküvegek. A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviseli, hogy kizárólag a szolárüveg összes műszaki jellemzőjének megfelelő üvegtípusok tartoznak a vizsgálat hatálya alá. Ennek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a fentiekben említett, e konkrét importőr által importált üvegtípusokra nem terjed ki a vizsgálat hatálya.
(32)
Ugyanakkor a jelenlegi szakaszban az érintett termék meghatározása alá tartozik a kertészeti, illetve bútorüveg valamennyi olyan típusa, amely a szolárüveggel megegyező műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mivel adott esetben ezeket fel lehet használni szolárüvegként.
(33)
Az importőr kifejtette továbbá, hogy az úsztatott üveget ki kell vonni a termékkörből, mert azt más eljárással állítják elő, mint az importőr által egyetlen szolárüvegtípusnak tekintett hengerelt üveget. Emellett, mivel állítása szerint a szolárüvegtermékek nem helyettesíthetők úsztatott üvegből készített lakberendezési termékekkel, az úsztatott üveg nem minősül hasonló terméknek és ki kell vonni a vizsgálat hatálya alól. A Bizottság azt az ideiglenes álláspontot képviseli, hogy az úsztatott üveg nem zárható ki a termékkörből mivel megfelel a fenti (26) preambulumbekezdésben megjelölt összes műszaki jellemzőnek. A vizsgálat továbbá arra is rámutatott, hogy az úsztatott üveg egyértelműen alkalmazható szolárüvegként, és azt az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportőrök egyaránt előállítják. Mindezek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az úsztatott üvegre továbbra is kiterjed a vizsgálat hatálya.
3. DÖMPING
3.1. Piacgazdasági elbánás
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak.
(35)
Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
(1)
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értéket tükrözik;
(2)
a vállalkozás átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
(3)
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
(4)
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint
(5)
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(36)
Tíz együttműködő vállalat nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és töltött ki piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot a megadott határidőn belül. Az alaprendelet 2 cikke (7) bekezdésének d) pontjával összhangban a mintát alkotó vállalatok, valamint az egyedi vizsgálat alá vont vállalat esetében elvégezték a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzést (lásd az alábbi (48) preambulumbekezdést).
(37)
Ennek alapján az alábbi négy vállalat vagy vállalatcsoport tekintetében született döntés a piacgazdasági elbánásra vonatkozóan:
-
a mintába felvett vállalatok
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (Flat Glass csoport);
-
Xinyi PV Products (Anhui/Anhuj) Holdings Ltd és Xinyi Solar (Hongkong) Limited (Xinyi csoport);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), és Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (Hehe csoport).
-
egyedi vizsgálat alá vont vállalat:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd.
(38)
A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben közölt adatokat.
(39)
A kapcsolódó felek esetében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más KNK-beli, vele kapcsolatban álló vállalat akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni.
(40)
Ennek alapján a négy exportáló gyártó (vállaltcsoport) által benyújtott piacgazdasági elbánás iránti kérelmek vizsgálata tizenegy jogalanyra terjedt ki.
(41)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő négy exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem tudta bizonyítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt valamennyi kritériumnak való megfelelést.
(42)
Konkrétabban: három exportáló gyártó nem felelt meg a piacgazdasági elbánás második feltételének, mivel sem egyénileg, sem pedig csoportként nem bizonyították, hogy átlátható könyvelést vezettek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetettek.
(43)
Emellett a négy exportáló gyártó közül egyetlen sem bizonyította - sem egyénileg, sem pedig csoportként -, hogy esetükben nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezek a vállalatok, illetve vállalatcsoportok tehát nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás harmadik feltételének. Konkrétabban: mind a négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártók csoportja részesült adókedvezményekből.
(44)
Az egyik exportáló gyártó azért sem felelt meg a harmadik feltételnek, mert a vizsgálati időszakban (illetve azt megelőzően) a csoport több, nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalata olyan kamat mellett jutott jelentős finanszírozáshoz, amelyet rendes piacgazdasági körülmények között csak stabil pénzügyi helyzetű vállalatoknak biztosítanak. Az exportáló gyártók egy másik csoportja amiatt nem felelt meg a harmadik feltételnek, mert a csoporthoz tartozó egyes vállalatok állami tulajdonban lévő vállalattól kedvezményes áron vásároltak földgázt.
(45)
Az érintett vállalatokat, a KNK hatóságait és a panaszost a Bizottság tájékoztatta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat eredményéről, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(46)
A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság ideiglenes megállapításain. 2013. szeptember 13-án, a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerinti tagállami egyeztetést követően valamennyi kérelmezőt külön és hivatalos úton tájékoztatták az egyes piacgazdasági elbánások iránti kérelmek kapcsán meghozott végleges bizottsági döntésről.
(47)
Ennek értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező KNK-beli négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártókat tömörítő csoport közül egyetlen sem tudta bizonyítani, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi feltételnek, így piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket elutasították.
3.2. Egyedi vizsgálat
(48)
A mintában eredetileg szereplő, majd a későbbiekben (lásd a (18) preambulumbekezdést) mintából kizárt két exportáló gyártó közül egy kérelmet nyújtott be, hogy amennyiben nem kerül be a mintába, esetében az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint egyedi vizsgálatot végezzenek. A mintából történt kizárását követően, illetve mivel már sor került a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrző látogatásra (lásd a (37) preambulumbekezdést) az a döntés született, hogy a szóban forgó vállalat egyedi vizsgálata nem jelentene túlzott terhet. A mintán kívüli többi exportáló gyártó nem kérelmezett egyedi vizsgálatot.
3.3. Rendes érték
3.3.1. Az analóg ország kiválasztása
(49)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli ár vagy számtanilag képzett érték alapján határozza meg, illetve abban esetben, ha nem tud azonosítani megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot, akkor a rendes értéket ugyanezen pont értelmében az uniós árak alapján állapítja meg. A Bizottság minden lehetőséget megvizsgál a megfelelő analóg ország kiválasztása tekintetében mielőtt úgy határoz, hogy az uniós árakat fogja alkalmazni.
(50)
Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket az analóg ország kiválasztásával, illetve az uniós árak alkalmazásával kapcsolatban.
(51)
Észrevételt a könnyűipari és a kézműipari termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCLA), egy független importőr, valamint két kínai exportáló tett, amelyek mind az uniós árak alkalmazásával szemben foglaltak állást, és megfelelő analóg országként Törökországot és Indiát javasolták.
(52)
A Bizottság szolgálatai annak érdekében, hogy a megfelelő analóg ország kiválasztásához minden lehetőséget megvizsgáljanak, miután a nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodva tizenegy piacgazdasággal rendelkező harmadik országról állapították meg, hogy feltételezhetően rendelkeznek szolárüveggyártással, felkérték a szóban forgó országok 24 vállalatát, hogy működjenek együtt a Bizottsággal. Ezek az országok a következők voltak: Ausztrália, India, Indonézia, Japán, Szaúd-Arábia, Dél-Afrika, Dél-Korea, Tajvan, Thaiföld, Törökország és az Egyesült Államok.
(53)
A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján - a KNK-n és az Unión kívül - kizárólag Indiában és Törökországban foglalkoztak a hasonló termék gyártásával. A Bizottság annak érdekében, hogy kellő alapossággal felmérhesse, hogy Törökország és India alkalmas-e megfelelő analóg országnak, megvizsgálta a hasonló termékkel kapcsolatos információkat, vagyis a két ország gyártóinak számát, belföldi piacaik méretét, importjuk mértékét, valamint a kereskedelmi és nem kereskedelmi jellegű akadályokat. Ugyanakkor mindössze egyetlen, törökországi vállalat lépett kapcsolatba a Bizottsággal és jelezte együttműködési szándékát, annak ellenére, hogy a Bizottság több kísérletet tett arra, hogy indiai gyártókat is bevonjon az együttműködésbe.
(54)
Törökország piacgazdasággal rendelkező harmadik ország. A hasonló termékre kivetett legnagyobb kedvezményes importvám mértéke 3 %, míg a Törökország és az Unió közötti vámunió alapján a két fél között alkalmazott vám mértéke 0 %. Semmi jel nem utal egyéb vám, illetve nem kereskedelmi jellegű akadály jelenlétére.
(55)
A vizsgálatban való együttműködésre kész törökországi gyártó állítása szerint, ő az egyetlen olyan vállalat Törökországban, amely a hasonló terméket gyártja. A vállalat gyártása jelentős, a hasonló terméket a belföldi piac mellett exportra is értékesíti, mégpedig a belföldi eladási mennyiségeket meghaladó mértékben.
(56)
A kereskedelmi, illetve nem kereskedelmi jellegű akadályok hiánya ellenére a vizsgálati időszakban a törökországi piacon gyakorlatilag nem importáltak szolárüveget. A bizottsági vizsgálat azt is megerősítette, hogy az analóg országbeli együttműködő gyártó a vizsgálati időszakban ésszerű mértékű, vagyis nem túl magas nyereséget ért el.
(57)
A fentiekben ismertettek alapján és a vizsgálat jelenlegi szakaszában rendelkezésre adatok figyelembevételével, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében ideiglenesen Törökországot választották analóg országnak.
3.3.2. Rendes érték
(58)
Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően valamennyi kínai exportáló gyártó esetében az analóg országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg a rendes értéket.
(59)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék törökországi független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a törökországi együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a törökországi belföldi piacon ahhoz viszonyítva, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő kínai exportáló gyártók.
(60)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a törökországi gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költséget.
(61)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(62)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(63)
A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a törökországi gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a törökországi gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát.
(64)
Minthogy a szolárüveg törökországi gyártási folyamata során a vizsgálati időszakban nem alkalmaztak bevonási eljárást és a törökországi szolárüveget egyetlen alkalommal sem úsztatott eljárással készítették, számos terméktípus esetében nem került sor értékesítésre a törökországi belföldi piacon. Azokra a KNK-ból az Unióba exportált terméktípusokra vonatkozóan tehát, amelyek a vizsgálati időszakban nem kerültek eladásra Törökországban, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban a törökországi analóg gyártó ésszerű értékesítési, adminisztratív és általános költséggel, valamint ésszerű haszonkulccsal növelt gyártási költsége alapján számították ki. A bevonási és úsztatott gyártási eljárás költségét az uniós gazdasági ágazattól származó adatok alapján határozták meg.
3.4. Exportárak
(65)
Az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
3.5. Összehasonlítás
(66)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi, gyártelepi alapon megállapított árainak az analóg ország gyártójának belföldi értékesítési áraival vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján határozták meg.
(67)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét.
(68)
Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.
3.6. Dömpingkülönbözet
(69)
A mintába felvett exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a törökországi hasonló termék valamennyi típusa számtanilag képzett rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították a megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával.
(70)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók, valamint az egyedi vizsgálat alá vont gyártó esetében a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet meghatározására úgy került sor, hogy a Törökország vonatkozásában a hasonló termék egyes típusaira számtanilag képzett rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával.
(71)
A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.
(72)
Az összes többi KNK-beli exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. A Bizottság e célból megállapította, hogy a KNK esetében milyen szintet ért el az együttműködés. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportmennyiségének az érintett országból Unióba irányuló export panaszban ismertetett összmennyiségéhez viszonyított aránya (lásd a (15) preambulumbekezdést).
(73)
Az együttműködés magas szintű, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatal az Unióba irányuló export több mint 80 %-át tette ki. Ennek alapján az összes többi KNK-beli exportáló gyártóra vonatkozó maradvány dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártókra meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.
(74)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat neve
Ideiglenes dömpingkülönbözet
A mintában szereplő vállalatok
Flat Glass csoport
86,2 %
Hehe csoport
75,3 %
Xinyi csoport
74,0 %
Egyéni dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat
Henan Yuhua
31,9 %
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok, amelyekre a minta átlagát alkalmazzák
79,8 %
Összes többi vállalat
86,2 %
4. A KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(75)
A vizsgálati időszakban 8 gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(76)
A vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapításához az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló valamennyi információt - mint például a panaszos által szolgáltatott információkat, az uniós gazdasági ágazat szövetségétől (Glass for Europe) származó makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívekre adott válaszokat - felhasználták. Az import volumenének és értékének meghatározásához az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni, mert a szolárüveget a 7007 19 80 - Más - Rétegelt biztonsági üveg vámtarifaszám alá tartozó termékként importálják az Unióba, és e vámtarifaszám olyan termékeket is magában foglal, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. Az import volumenét és értékét a panaszos és az uniós gazdasági ágazat szövetsége által szolgáltatott adatok alapján állapították meg, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a kérdőívekre adott válaszokkal. Ez alapján az uniós össztermelés becsült mértéke mintegy 21 734 000 m2 volt a vizsgálati időszakban.
(77)
A (10) preambulumbekezdésben ismertettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amely a hasonló termék uniós összértékesítésének 79 %-át tette ki.
4.2. Az érintett uniós piac meghatározása
(78)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mintába felvett uniós gyártók közül egyik sem termelt saját célú felhasználásra.
(79)
Következésképpen e vizsgálat esetében szükségtelen a nem szabadpiaci értékesítések külön elemzése.
4.3. Uniós felhasználás
(80)
Az uniós felhasználást az uniós gyártók által uniós piacon értékesített összmennyiség alapján állapították meg, amelyből levonták az említett gyártók exportértékesítését, majd hozzáadták a KNK-ból, illetve más harmadik országokból származó behozatalt. Ahogy az már a fenti (76) preambulumbekezdésben is szerepelt, az uniós felhasználás meghatározásához a panaszos és az uniós gazdasági ágazat szövetsége (Glass for Europe) által benyújtott adatokat használták fel, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszaival.
(81)
Az uniós felhasználás alakulása:
1. táblázat
Uniós felhasználás (1 000 m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
19 440
28 504
35 258
29 040
Index
100
147
181
149
Forrás: Glass for Europe és a panaszos
(82)
A figyelembe vett időszakban az uniós összfelhasználás 49 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a szolárüveg uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt. Ennek hátterében elsősorban a végtermékek, különösen a napelemmodulok megnövekedett felhasználása áll (lásd a (142) preambulumbekezdést).
4.4. Az érintett országból származó behozatal
4.4.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése
(83)
Az érintett országból származó Unióba irányuló dömpingelt behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal volumene (1 000 m2) és piaci részesedése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A KNK-ból származó behozatal volumene (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Piaci részesedés
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Forrás: Glass for Europe és a panaszos
(84)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalának volumene számottevően, 596 %-kal nőtt, ami ahhoz vezetett, hogy az érintett termék Unióba irányuló behozatalának piaci részesedése jelentős mértékben emelkedett. Konkrét adatokkal kifejezve: a szóban forgó import piaci részesedése 6,1 %-ról 28,7 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék dömpingelt behozatala mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés tekintetében jelentős növekedést mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között.
(85)
Az érintett országból származó dömpingelt import bővülése jóval meghaladta az érintett termék és a hasonló termékek uniós felhasználásának növekedést. Az exportáló gyártók tehát sokkal nagyobb mértékben voltak képesek kihasználni a bővülő uniós felhasználást és jelentős mértékben megerősítették piaci pozíciójukat.
4.4.2. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal árai és az alákínálás
(86)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
Importárak (EUR/m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
KNK
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Forrás:
a panaszos és a kínai exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai
(87)
A figyelembe vett időszakban csökkent az érintett termék átlagos importára. Az átlagos importár 27,2 %-kal, a 2009-es 6,02 EUR/m2-ről a vizsgálati időszakban 4,38 EUR/m2-re csökkent.
(88)
A vizsgálati időszak alatti alákínálás mértékének megállapítása céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát a mintába felvett együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán, első független vevőnek értékesített behozatal azon, megfelelő terméktípusonkénti súlyozott átlagárával, amelyet a vámkezelés, vám, valamint kezelési és rakodási költségekkel felfelé kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. Az említett kiigazítások, termékkódtól függően, 7 % és 15 % közötti árnövekedést eredményeztek.
(89)
Az árakat a kereskedelem azonos szintjén történt tranzakciókat vizsgálva termékkódonként hasonlították össze, az adatokat szükség esetén a (88) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazítva, levonva az engedményeket és a visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - kimutatta, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala súlyozott átlagban 10,6 % és 26,7 % között kínál alá a mintába felvett uniós gyártók által alkalmazott áraknak.
4.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(90)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(91)
Ahogy az a fenti (7) és (8) preambulumbekezdésben már említésre került, az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmaztak.
(92)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A figyelembe vett időszak makrogazdasági mutatóit a Bizottság az uniós gazdasági ágazattól kapott, az uniós gyártók teljes körét lefedő adatok alapján elemezte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján elemezte.
(93)
A jelenlegi vizsgálat céljára az alábbi makrogazdasági mutatókat elemezték: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól.
(94)
Az elemzésbe bevont mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
4.6. Makrogazdasági mutatók
4.6.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(95)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
4. táblázat
gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index (2009)
100
114
124
140
Gyártási volumen (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Kapacitáskihasználás
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívre adott válasza
(96)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban a felhasználással párhuzamosan nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban 30 %-kal csökkent. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 40 %-kal növelte gyártási kapacitását. A magasabb termelési szint ellenére az uniós gyártók kapacitáskihasználása 5 százalékponttal csökkent, ami arra vezethető vissza, hogy az uniós gazdasági ágazat az erőteljes kereslet miatt bővítette termelési kapacitását, amely a vizsgálati időszakban elérte a 40 %-ot.
(97)
Jóllehet az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva növelte kapacitását, termelési szintje a felhasználásnál kisebb mértékben emelkedett, kapacitáskihasználása pedig a figyelembe vett időszak első három évében tapasztalt jelentős növekedést követően csökkent a vizsgálati időszakban, amely egybeesett az érintett országból származó dömpingelt import piaci részesedésének bővülésével.
4.6.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
(98)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Piaci részesedés
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Forrás: Glass for Europe és a panaszos
(99)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített volumen 12 %-kal nőtt. Az uniós felhasználás 49 %-os növekedése miatt azonban ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 90,2 %-ról a vizsgálati időszakban 67,7 %-ra történt - vagyis a figyelembe vett időszakban jelentős, 25 %-os - csökkenésében jelent meg. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az érintett országból származó dömpingelt importnál jóval kisebb mértékben nőtt. Az uniós gyártók tehát nem tudták teljes mértékben kihasználni a bővülő felhasználást és ennek következtében csökkent piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt.
4.6.3. Növekedés
(100)
Az uniós gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók - vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés - tükrözik. Jóllehet az elemzett időszak alatt a felhasználás növekedett, az uniós gyártók piaci részesedése nem követte ezt a tendenciát: az importvolumen növekedésével egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent. Ugyanezen időszak alatt a KNK-ból származó import piaci részesedése 366 %-kal bővült. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében negatívan érintette gazdasági helyzetét.
4.6.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(101)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás - teljes munkaidős egyenértékben (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Termelékenység (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívre adott válasza
(102)
A foglalkoztatás összességében 52 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A növekedés azonban a 2011-ig tartó időszakban jelentkezett, amikor 932 teljes munkaidős egyenértéknél elérte csúcsát, és amelyet követően 857 teljes munkaidős egyenértékre csökkent a vizsgálati időszakban. A 2009-2011 közötti időszak egésze alatt a termelékenység viszonylag stabil maradt. Ez részben azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártása nagymértékben automatizált és nem igényel nagy létszámú személyzetet. 2011-hez képest azonban a termelékenység 24,4 %-kal csökkent a vizsgálati időszakban, ami arra vezethető vissza, hogy ugyanezen időszakban a termelés mintegy 30 %-kal visszaesett.
(103)
A vizsgálati időszakban a foglalkoztatás tehát a hasonló termék vizsgálati időszak alatti uniós termelésében megmutatkozó tendenciát követve csökkent.
4.6.5. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(104)
Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis küszöböt. Figyelembe véve az érintett országból származó import volumenét és árait a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentősnek tekinthető.
(105)
Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, a korábbi dömpingből való felépülés nem képezi az értékelés tárgyát.
4.6.6. Mikrogazdasági mutatók
(106)
Ahogy az már a (92) preambulumbekezdésben is szerepelt, a mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján elemezték. A mintába felvett uniós gyártók többsége 2009-ben hajtotta végre az induló beruházásokat és kezdte meg a hasonló termék gyártását. Az alábbiakban elemzett valamennyi mutatóra tehát meghatározó hatást gyakorolt az említett 2009-es évi induló szakasz. Annak érdekében, hogy a tendenciák a mintába felvett vállalatok induló szakaszának torzító hatása nélkül kerüljenek bemutatásra, az indexeket a 2010. évtől kezdődően is kifejezték.
4.6.7. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(107)
A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7. táblázat
Átlagos eladási árak az Unióban
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos eladási egységár az uniós piacon (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index (2009)
100
85
84
77
Index (2010)
117
100
98
90
Termelési egységköltség (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index (2009)
100
64
65
72
Index (2010)
156
100
101
112
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai
(108)
Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak egésze alatt folyamatosan csökkentek, de a vizsgálati időszakban különösen nagymértékű - 2011-hez képest 7,9 %-os, 2010-hez képest 9,5 %-os, 2009-hez képest 23 %-os - csökkenés volt tapasztalható.
(109)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára és a kínai import árai közötti jelentős különbség ellenére, a terméktípusonkénti összehasonlításon alapuló tényleges alákínálás mértéke jóval alacsonyabb - a vizsgálati időszakban 10,6 % és 26,7 % közötti - értéket mutatott, ahogy az a (89) preambulumbekezdésben is szerepel.
(110)
A termelési egységköltség 2011 és a vizsgálati időszak között több mint 10 %-kal nőtt, míg 2010 és 2011 között lényegében állandó szinten maradt. 2009 és a vizsgálati időszak között a termelési költségek lényegében az értékesítési árak alakulásának tendenciáját követték. A termelési egységköltség növekedése a gyártási volumen csökkenéséből adódott, miközben a teljes gyártási költség valójában csökkent 2011 és a vizsgálati időszak között.
4.6.8. Munkaerőköltségek
(111)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos költség (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index (2009)
100
98
107
112
Index (2010)
102
100
109
114
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai
(112)
A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan, összességében 12 %-kal nőtt. A legjelentősebb - 4,8 %-os - növekedés 2011 és a vizsgálati időszak között volt tapasztalható. A munkaerőköltség növekedése részben magyarázható az inflációval, illetve egyes uniós gyártók esetében az iparágban 2011 és a vizsgálati időszak között tapasztalt visszaesésből adódó leépítések kapcsán felmerült költségekkel.
4.6.9. Készletek
(113)
A mintába felvett uniós gyártók készletszintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
9. táblázat
Raktárkészlet
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészletek (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index (2009)
100
122
108
115
Index (2010)
82
100
88
95
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válaszai
(114)
A készletek 2011 és a vizsgálati időszak között 7,3 %-kal, 2009 és a vizsgálati időszak között 15 %-kal növekedtek, míg 2010 és 2011 között 11,6 %-kal csökkentek.
(115)
A vizsgálat rámutatott, hogy az értékesítés volumenében és értékében bekövetkezett csökkenés miatt az uniós gyártók hajlamosak korlátozott készleteket tartani a hasonló termékből. A hasonló termék készletszintjének figyelembe vett időszak alatti emelkedése tehát fontos mutatónak minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.
4.6.10. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(116)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Jövedelmezőség
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index (2009)
100
241
240
129
Index (2010)
- 244
100
99
- 174
Pénzforgalom (ezer EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index (2009)
100
337
355
229
Index (2010)
-73
100
113
21
Beruházások (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index (2009)
100
40
17
23
Index (2010)
253
100
42
59
A beruházások megtérülése
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index (2009)
100
339
393
66
Index (2010)
-72
100
139
- 120
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válasza
(117)
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.
(118)
2009-ben a legtöbb mintába felvett uniós gyártó veszteséget volt kénytelen elkönyvelni, ami elsősorban azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártását - a fentiekben ismertetetteknek megfelelően - ebben az időszakban kezdték meg. 2010-ben az átlagos nyereség már elérte a 8,31 %-t. A jövedelmezőség ezt követően 2011-ben a dömpingelt import növekedésével párhuzamosan enyhén visszaesett. Végezetül az iparág jelentős veszteséget - 2011-hez képest 276,6 %-os visszaesést - szenvedett el a vizsgálati időszakban.
(119)
A mintába felvett uniós gyártók - tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező - nettó pénzforgalma 2011 és a vizsgálati időszak között számottevő mértékben, 81 %-kal esett vissza. 2010-től kezdődően folyamatosan növekedett, összességében pedig a figyelembe vett időszakban nőtt.
(120)
A beruházások megtérülését a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségeként fejezték ki.
(121)
A fenti táblázat alapján a beruházások a 2009. évi induló szakaszt követően, amely időszakban az iparág jelentős beruházásokat hajtott végre az érintett termék kapcsán, 2009 és 2011 között folyamatosan csökkentek, majd a vizsgálati időszak alatt növekedtek. A vizsgálati időszakban azonban a beruházások a 2009. évhez képest alacsony szinten maradtak. A vizsgálati időszak során elsősorban a K+F-hez, illetve a gyártási technológia és folyamat hatékonyságának fokozását célzó fejlesztésekhez és karbantartásokhoz kapcsolódó beruházásokat hajtottak végre. Az iparág beruházásai különösen azokat az új terméktípusokat érintették, amelyeket ez időszak alatt nem importáltak a KNK-ból, és amelyek szempontjából a kutatás és innováció fontos szereppel bír.
(122)
A beruházások megtérülése ezzel szemben 34 %-kal csökkent 2009 és 2012 között. Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszak előtt folyamatos - 2009 és 2011 között 293 %-os - növekedés volt mérhető, a vizsgálati időszakban a 2011. évhez képest 186 %-os csökkenés tapasztalható.
(123)
A tőkebevonási képességről megállapítást nyert, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.
4.7. A kárra vonatkozó következtetés
(124)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése a legtöbb kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutat. Az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés nőtt a figyelembe vett időszakban. Noha az értékesítés volumene nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése mégis csökkent a vizsgálati időszakban, a felhasználásnak a figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, például a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.
(125)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési összvolumene nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését azonban az átlagos eladási ár és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős mértékű csökkenése kísérte.
(126)
A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az uniós gazdasági ágazat eladási árai nem érték el az előállítási költségeket, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, amely a vizsgálati időszakban jelentős csökkenést mutatott.
(127)
A kapacitás ugyanakkor kedvezően alakult 2009 és a vizsgálati időszak között. Emellett a beruházások a 2009 és a vizsgálati időszak közötti csökkenés ellenére 2011 és a vizsgálati időszak között növekedtek. Ennek hátterében az a (121) preambulumbekezdésben már ismertetett tény áll, hogy a mintába felvett vállalatok nem hagytak fel az érintett termékhez kapcsolódó beruházásokkal, amelyek keretében többek között olyan terméktípusokra összpontosítottak, amelyek piaci szegmensében még nem jelent meg az érintett országból származó export, illetve amely típusok esetében a kutatás és innováció jelentős szereppel bír. Kétségtelen azonban, hogy állandó költségeinek csökkentése és a méretgazdaságosság megvalósítása érdekében az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kell lennie arra, hogy az alapvetőbb (jelenleg a KNK-ból származó dömpingelt importtal versenyző) terméktípusokat is nagy volumenben tudja előállítani, illetve értékesíteni.
(128)
Levonható tehát a következtetés, hogy amellett, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el a vizsgálati időszakban, aktívan törekedett arra, hogy az érintett országból még nem importált innovatív termékek fejlesztésével csökkentse az érintett termék dömpingelt behozatalával szembeni kiszolgáltatottságát.
(129)
Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(130)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy az érintett országból származó dömpingelt import okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. A dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert, az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozható tényezőket is, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott károkat a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(131)
A vizsgálat a figyelembe vett időszak tekintetében a dömpingelt import számottevő bővülését jelezte: volumene jelentős mértékben 596 %-kal, piaci részesedése pedig 366 %-kal nőtt. Ezek alapján megerősíthető, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drasztikusan nőtt. A dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egyértelmű időbeli egybeesést mutat. A vizsgálat azt is megállapította, hogy - amint az a (89) preambulumbekezdésben is említésre került - a dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.
(132)
A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak során a dömpingelt behozatal ára 27,2 %-kal csökkent, ami magasabb alákínálási különbözetet eredményezett. Az uniós gazdasági ágazat ilyen fokozott mértékű árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább - nem jövedelmező szintre - csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott.
(133)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal, valamint annak a piaci részesedés tekintetében elért jelentős, a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak melletti növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett.
5.2. Az egyéb tényezők hatásai
5.2.1. Harmadik országokból származó behozatal
(134)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
11. táblázat
Harmadik országokból származó behozatal (1 000 m2)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Volumen (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Piaci részesedés
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Index
100
86
101
98
Átlagár EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Forrás: Glass for Europe és a panasz
(135)
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene 46 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, összhangban az uniós felhasználás növekedésével. Ezen import piaci részesedése 2011-hez képest (3,5 %) kismértékben csökkent a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak egészét tekintve összességében stabil maradt. A KNK után Törökország a második legnagyobb exportőr, őt pedig India követi.
(136)
A harmadik országokból származó összimportról rendelkezésre álló adatokból kitűnik, hogy az átlagos importár magasabb volt a KNK-ból származó átlagos importárnál. Ugyanez érvényes az érintett termék egyes típusainak egységáraira is. Másfelől azonban a harmadik országok átlagos importára hasonló, vagy magasabb szintű volt az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlagánál.
(137)
Ennek alapján, különös tekintettel a behozatal harmadik országokból érkező volumenére, piaci részesedésére és árszínvonalára, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem befolyásolhatta a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
5.2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(138)
A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
12. táblázat
A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Exportértékesítések értéke (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Exportértékesítések volumene (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Átlagár (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Forrás: az uniós gyártók kérdőívre adott válasza
(139)
A mintába felvett uniós gyártók exportértékesítése 2009 és 2011 között nőtt, a vizsgálati időszakban azonban az értékesítések értéke 74 %-kal, volumene pedig 71,9 %-kal hirtelen visszaesett. A mintába felvett kínai exportőrök válaszai alapján ennek hátterében legnagyobb valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat fő célpiacaira (például az Egyesült Államokba, Kanadába) irányuló kínai export alacsony ára áll.
(140)
A mintába felvett uniós gyártók összértékesítésén belül az exportértékesítési volumen 2009-ben (vagyis az induló szakaszban) 20 %-ot, 2010-ben 11 %-ot, a csúcsévnek számító 2011-es évben pedig mindössze 14 %-ot tett ki. 2012-ben, amikor az uniós gyártók versenyre keltek a főbb harmadik országok célpiacain az alacsony kínai exportárakkal, további 5 %-os csökkenés volt tapasztalható. Minthogy az uniós gazdasági ágazat fő piacának az Unió számít, és mivel a szolárüveg viszonylag nagy súlyú és törékeny termék, aminek következtében a távolabbi pontokra történő szállítása (a törés és korrózió miatt) járulékos költségekkel jár, a jelenlegi szakaszban nem vonható le az a következtetés, hogy a mintába felvett uniós gyártók romló exportteljesítménye befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
5.2.3. A felhasználás alakulása
(141)
Ahogy az korábban említésre került, az uniós felhasználás 49 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A legmagasabb szintet 2011-ben érte el, amikor 2009-hez képest 81 %-kos növekedést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott előnyt kovácsolni a növekvő felhasználásból. A figyelembe vett időszak alatt piaci részesedése folyamatosan, 2009-hez képest a vizsgálati időszakban 25 %-kal, 2011-hez képest pedig 14,1 %-kal csökkent. A kínai piaci részesedés ezzel szemben még a felhasználás 2011 és vizsgálati időszak alatt tapasztalt visszaesésekor is rohamos ütemben, 2011 és a vizsgálati időszakban 64,8 %-kal, a teljes időszak tekintetében pedig összességében pedig 366 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal rendkívüli 596 %-os növekedést mutatott.
(142)
Minthogy növekedett a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás, alakulása olyan tényező, amely megerősíti a megnövekedett dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést, és amely nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ráadásul a dömpingelt kínai behozatal még a csökkenő felhasználást mutató vizsgálati időszakban is képes volt bővíteni piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára. Ezért ideiglenesen levonható a következtetés, amely szerint a felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesése nem olyan jellegű, hogy befolyásolná a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
5.2.4. A napelemmodulokkal kapcsolatos tendenciák
(143)
A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján a szolárüveg-értékesítés hozzávetőleg 80-85 %-át a napelemmodulok (kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok) gyártói számára, mintegy 15-20 %-át pedig a meleg víz előállítására használt sík termikus napkollektorok gyártói felé történő eladások teszik ki. A napelemmodulok kapcsán megfigyelhető tendenciák tehát jelentős hatással bírnak a szolárüveg felhasználása szempontjából. Ugyanezen, vagyis a 2009 és 2012 közötti időszak tekintetében folyamatos növekedés volt tapasztalható a napelemmodulok felhasználása terén, és a felhasználás még a 2012-ben bekövetkezett csökkenés ellenére is 221 %-kal meghaladta a 2009. évi, 44 %-kal pedig a 2010. évi (5) szinteket. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a kereslet kezdeti növekedését az átvételi árak idézték elő, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az átvételi árak (2011. év végi, illetve 2012. év eleji) csökkentése befolyásolta volna a dömpingelt import és a kár közötti okozati összefüggést (6). Ez azzal magyarázható, hogy a 2009 és 2012 közötti időszakban viszonylag magas maradt a napelemodulok iránti kereslet.
(144)
A napelemmodulok felhasználása, és így a szolárüveg iránti kereslet is tehát magas maradt a figyelembe vett időszakban. A 2012. évben tapasztalt kismértékű csökkenés önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a KNK-ból származó dömpingelt import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
5.2.5. Következtetés
(145)
A vizsgálat megállapította, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal között. A kár további lehetséges okait - például az egyéb harmadik országokból történő behozatalt, a felhasználást, felhasználási piacaik, így a napelemmodulok piacának helyzetét - együttesen és külön-külön is elemezték, de egyik sem befolyásolta a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
(146)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen tehát azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett országból történt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(147)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétét alátámasztó ideiglenes megállapítás ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
6.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(148)
A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 860 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártása és értékesítése terén. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amelynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Néhány uniós gyártó már kénytelen volt bezárni gyártó létesítményeit, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(149)
A dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően javulna az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása és további K+F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a szolárüveg piacán. Végezetül meg kell jegyezni, hogy azok az uniós gyártók, amelyek a kínai dömpingelt import nyomása miatt voltak kénytelenek leállítani a gyártást, valószínűleg ismét megkezdik üzleti tevékenységüket. Összességében - e forgatókönyv szerint - nemcsak a meglévő munkahelyek lennének biztosítva, hanem reális lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.
(150)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig tovább romlana. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid- és középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.
(151)
Ezért ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
6.2. A független importőrök és kereskedők érdeke
(152)
A két együttműködő importőr fő üzleti tevékenységét az érintett termék kereskedelme jelentette. Az érintett termék beszerzéséhez mindkét vállalat diverzifikált, azaz nem kizárólag KNK-beli, hanem uniós és harmadik országokbeli forrásokkal is rendelkezik.
(153)
Az egyik benyújtott érv szerint, ha az érintett termékre intézkedéseket vezetnek be, akkor az kedvezőtlenül fogja befolyásolni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül vezet a KNK-ból történő behozatal teljes megszűnéséhez. Másodszor, noha az intézkedések bevezetése várhatóan kedvezőtlenül fog hatni a kizárólag, illetve elsősorban a KNK-ból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a harmadik országokból történő termékbeszerzés lehetősége alapján feltételezhető, hogy az importőrök adott esetben rugalmasan reagálnak és más beszerzési forrásokra fognak váltani.
(154)
Mindezek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére, de egyrészről, ezt a hatást részben ellensúlyozza, hogy az importőröknek és a kereskedőknek lehetőségük kínálkozik egyéb - mind harmadik országokbeli, mind pedig a termelésnövelési kapacitásokkal rendelkező uniós gazdasági ágazat által biztosított - beszerzési források igénybevételére, másrészről pedig semmiféleképpen sem haladja meg a többi félre gyakorolt pozitív hatás mértékét.
6.3. A nyersanyag-beszállítók érdeke
(155)
A vizsgálatban egyetlen nyersanyag-beszállító sem működött együtt. A beszállítóktól származó adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit.
6.4. A felhasználók érdeke
(156)
Valamennyi válaszadó felhasználó gyárt napelemodult és/vagy napkollektort. Három felhasználó határozottan a dömpingellenes vámok kivetése mellett foglalt állást, arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártói olyan, magasabb minőséget képviselő szolárüveget állítanak elő, amelyet a kínai vállalatok nem minden esetben képesek biztosítani. Három másik felhasználó ezzel szemben nem támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését. E felhasználók arra számítanak, hogy a dömpingellenes vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni üzleti tevékenységükre. Meglátásuk szerint a nepelemmodulok iparágának kritikus helyzetéből adódóan az áramemelkedést nem fogják tudni áthárítani a végső fogyasztókra.
(157)
A felhasználók által szolgáltatott adatok alapján a szolárüveg csupán mintegy 6-8 %-át teszi ki a napelemmodulok összköltségének. A szolárüveg tehát úgy a költségek, mint a fényelektromos napelemmodulok végső értékének csak töredék részét jelenti. Ezenfelül a becslések szerint a KNK-ból származó szolárüveg-behozatalra alkalmazandó dömpingellenes vámok kivetése esetén a napelemmodulok összköltségére gyakorolt hatás nem fogja elérni az 1 %-ot sem. Ennek hátterében elsősorban az áll, hogy az együttműködő felhasználók a szolárüveg jelentős mennyiségét uniós gyártóktól szerzik be. Mindezek alapján megállapítható, hogy bár a dömpingellenes vámok esetleges kivetésével nagy valószínűséggel valamelyest növekednének a napelemmodulok inputárai, a vámok mégsem gyakorolnának jelentős mértékű negatív hatást a költségekre és a napelemmodulok uniós iparága által alkalmazott végső árakra.
(158)
Ezenkívül a felhasználók bizonyos köre már rendelkezik alternatív, így például törökországi és indiai beszerzési forrásokkal, amelyeket nem fog kedvezőtlenül érinteni a dömpingellenes vámok kivetése. A többi felhasználó szintén átállhat egyéb - harmadik országbeli, vagy az uniós gazdasági ágazat kínálta - beszerzési forrásra.
(159)
A fentiek alapján az említett felhasználók intézkedések bevezetésével szemben felsorakoztatott érveit ideiglenesen elutasították.
6.5. Versenyszempontok
(160)
Az egyik importőr azzal érvelt, hogy egyes uniós gyártók arra használják a dömpinggel szemben alkalmazható eszközöket, hogy ellentételezzék azon veszteségüket, amelyet a (szolárüveget is magában foglaló) síküveg piacát érintő világszintű kartellben való részvételük kapcsán 2007-ben, az Európai Bizottság által kiszabott büntetés miatt, valamint az uniós piaci részesedésük csökkenése következtében szenvedtek el. Ezenfelül az uniós piachoz való hozzáférés dömpingellenes vámokkal történő korlátozásával az uniós gyártók számára nagyobb lenne a késztetés, hogy kartellbe tömörüljenek vagy más versenyellenes gyakorlatot folytassanak az olyan - például lakberendezési - termékek esetében, amelyeknél az Unióban korlátozott mértékben lehet kihasználni a méretgazdaságosságból adódó előnyöket.
(161)
Ezeket az érveket ideiglenesen elutasították. Először is a kartell legalább 2007 óta nem működik, és ezért a korábbiakban kifejtett hatásai a figyelembe vett időszakban nem érhették el iparágat. Másodszor, e tekintetben a mintába felvett uniós gyártók és a legjelentősebb értékesítési volumennel rendelkező jelenlegi uniós gyártók többsége nem érintett. Harmadszor, amennyiben kivetik a dömpingellenes vámokat, akkor azok várhatóan egyáltalán nem fogják befolyásolni az uniós gazdasági ágazat versenymagatartását, hiszen egyrészről a vámok nem alakítják át az uniós piac szerkezetét, másrészről pedig a vállalatok a vámok kivetésétől függetlenül kötelesek tiszteletben tartani az alkalmazandó uniós és nemzeti versenyszabályokat.
(162)
Az egyik importőr azzal érvelt továbbá, hogy a vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni a szolárüveg fényvisszaverő rétegének uniós piacára. Erre a piacra, amelyet az importőr kapcsolódó piacnak tartott, állítólag az uniós gyártók túlsúlya jellemző, amely pozíciót a fényvisszaverő rétegeket beszállító versenytársak kárára csak tovább erősítene az intézkedések bevezetése. Azt állították továbbá, hogy az importőrök számára nehézséget jelentett, hogy az uniós gyártóktól megkapják a megrendeléseket, illetve, hogy azokat ésszerű határidőn belül és elfogadható árakon szállítassák le.
(163)
Először is a fényvisszaverő rétegek piaca részét képezi a vizsgálatnak, és nem minősül kapcsolódó piacnak. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az uniós gyártók az általuk alkalmazott viszonylag magasabb árak ellenére is versenyképesek ebben a piaci szegmensben, annak köszönhetően, hogy a KNK-ból importált bevont szolárüvegek látszólag alacsonyabb minőséget képviselnek. Annak alátámasztására azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kielégíteni a fényvisszaverő réteggel bevont szolárüveg iránti kereslet esetleges bővülését, nem szolgáltattak bizonyítékot. Ezt az érvelést ezért a jelenlegi szakaszban elutasították. Azzal az állítással kapcsolatban, amely szerint az uniós gyártók nem voltak hajlandók teljesíteni a megrendeléseket, illetve nem voltak hajlandók elfogadható áron határidőre szállítani, meg kell jegyezni, hogy minden gyártó egészen addig teljes mértékben szabadon dönthet kereskedelmi stratégiája megválasztásáról, amíg az adott gyártó, illetve gyártók egy csoportja nem rendelkezik egyedüli, illetve közös erőfölénnyel az érintett piacon. Az uniós piacon megfelelő verseny érvényesül mind a beszállítóváltás, mind pedig a beszerzési források diverzifikációja szempontjából. Ezt az érvelést ezért ideiglenesen elutasították.
6.6. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(164)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy a különböző érdekek összességének - mint az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - értékelése alapján nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a KNK-ból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.
7. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(165)
Figyelembe véve a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket, ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(166)
Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözetek túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.
(167)
A kárt okozó dömping hatásainak ellensúlyozásához szükséges vám mértékének kiszámításakor abból indultak ki, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és a hasonló termék Unióban történő értékesítésével olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz dömpingelt import nélkül elérhet. A forgalom 8,3 %-ával megegyező haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ez a haszonkulcs a mintába felvett uniós gyártók 2010-ben elért átlagnyereségén alapul, amely évben az érintett termék importja még mérsékelt volt, és így nem torzíthatta a rendes versenyfeltételeket.
(168)
Ez alapján kiszámították a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat szempontjából kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 8,3 %-os haszonkulcsot hozzáadták a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez.
(169)
A szükséges áremelést ezután a mintába felvett együttműködő KNK-beli exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
7.2. Ideiglenes intézkedések
(170)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó szolárüveg behozatalára.
(171)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes dömpingellenes vám
Xinyi csoport
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe csoport
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass csoport
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Egyéb együttműködő vállalatok
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Összes többi vállalat
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Az e rendeletben megállapított, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ennek megfelelően a vámtételek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett termék érintett országokból származó, és a vállalatok - ily módon az említett konkrét jogalanyok - által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott importált érintett termékre; azokra az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók. Az exportáló gyártók magas (a (15) preambulumbekezdésben említettek szerint 80 % feletti) együttműködési szintjéből adódóan e vámtétel alapját a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított legmagasabb kárkülönbözet képezte. Az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel a mintába felvett exportőrök súlyozott átlagán alapul és valamennyi mintában nem szereplő együttműködő vállalatra alkalmazandó (kivéve a Henan Yuhua vállalatot, amelynek esetében az egyéni vizsgálat iránti kérelmét követően egyéni vámot állapítottak meg, lásd a (48) preambulumbekezdést).
(173)
A vállalatspecifikus egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) a Bizottsághoz (7) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
7.3. Záró rendelkezések
(174)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg ex 7007 19 80 KN-kód (7007198010 TARIC-kód) alá besorolt 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300-2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia-áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó szolárüveg behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok
38,4 %
Összes többi vállalat
42,1 %
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és megfontolásoknak a közzétételét, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjétől.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. november 26-án.