KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 480/2014
af 3. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1), særlig artikel 22, stk. 7, artikel 37, stk. 13, artikel 38, stk. 4, artikel 40, stk. 4, artikel 41, stk. 3, artikel 42, stk. 1, artikel 42, stk. 6, artikel 61, stk. 3, artikel 68, stk. 1, artikel 101, artikel 125, stk. 8, artikel 125, stk. 9, artikel 127, stk. 7, artikel 127, stk. 8, artikel 144, stk. 6, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved anden del i forordning (EU) nr. 1303/2013 fastsættes fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), som nu fungerer under en fælles ramme (»de europæiske struktur- og investeringsfonde« eller »ESI-fondene«). Derudover indeholder tredje del i nævnte forordning generelle bestemmelser, der finder anvendelse på EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, men ikke på ELFUL og EHFF, og fjerde del indeholder generelle bestemmelser, der finder anvendelse på EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF, men ikke på ELFUL. Ved denne forordning fastsættes derfor bestemmelser, som finder anvendelse på alle ESI-fonde, og bestemmelser, der kun finder anvendelse på EFRU og Samhørighedsfonden eller på EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF.
(2)
Det er nødvendigt at fastsætte nærmere bestemmelser vedrørende kriterierne for fastlæggelse af niveauet af den finansielle korrektion, som Kommissionen kan anvende i resultatrammen for hver prioritet i de programmer, der støttes af ESI-fondene.
(3)
Sådanne finansielle korrektioner kan kun anvendes, hvis flere betingelser alle er opfyldt. Niveauet af den finansielle korrektion bør fastsættes på grundlag af faste takster, der er forbundet med en koefficient, og den bør beregnes ud fra omfanget af fysiske resultater og udnyttelsen af bevillinger. Eksterne faktorer, der har medvirket til en alvorlig mangel med hensyn til realiseringen af mål, der er fastsat i resultatrammen for 2023, med undtagelse af faktorer, der udelukker den finansielle korrektion, bør vurderes fra sag til sag og kan berettige til en lavere korrektionssats end den, der ellers ville finde anvendelse på grundlag af koefficienten.
(4)
I bestemmelserne om kriterierne for fastsættelse af niveauet af de finansielle korrektioner, der skal anvendes under resultatrammen, bør en særlig bevilling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet behandles separat.
(5)
Særlige regler bør præcisere bestemmelserne om køb af jord med støtte fra finansielle instrumenter.
(6)
En sammenhængende ramme for kombination af tilskud til teknisk bistand og et finansielt instrument i én operation kræver, at dette kun er muligt med henblik på den tekniske forberedelse af den potentielle investering til fordel for den endelige modtager.
(7)
For at sikre, at gennemførelsen af finansielle instrumenter overdrages til organer, der har den fornødne kapacitet til at gennemføre dem i overensstemmelse med ESI-fondenes mål og prioriteter og på den mest effektive måde, bør kriterierne for udvælgelsen af sådanne organer samt deres funktioner, forpligtelser og ansvarsområder fastsættes.
(8)
For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af finansielle instrumenter, der stiller garantier, bør bidragene fra programmer baseres på en forsigtig forudgående risikovurdering under hensyn til et hensigtsmæssigt multiplikatorforhold.
(9)
For at sikre, at finansielle instrumenter gennemføres i overensstemmelse med gældende ret, bør der fastsættes specifikke bestemmelser for deres forvaltning og kontrol, herunder revision.
(10)
For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af programbidrag til finansielle instrumenter bør tilbagetrækninger af sådanne bidrag afspejles på passende vis i de relevante betalingsanmodninger.
(11)
For at sikre konsekvent beregning af støtteberettigede kapitaliserede rentegodtgørelser og tilskud til garantigebyrer bør der fastsættes specifikke regler for beregning deraf.
(12)
For at fremme en hurtig og effektiv udbredelse af midler til realøkonomien og en sund finansiel forvaltning, samtidig med at organer, der gennemfører finansielle instrumenter, sikres et rimeligt vederlag, bør der fastsættes kriterier for beregning af forvaltningsomkostninger og -gebyrer på grundlag af resultater, gældende tærskler og regler for godtgørelse af kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer for egenkapitalbaserede instrumenter og mikrokreditter.
(13)
I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør indtægter, der skabes af operationer, tages i betragtning ved beregningen af det offentlige bidrag.
(14)
Det er nødvendigt at fastsætte metoden til beregning af operationens diskonterede nettoindtægt under hensyn til de referenceperioder, der gælder for den sektor, som operationen finder anvendelse i, den rentabilitet, der normalt forventes af den pågældende investeringskategori, anvendelsen af forureneren betaler-princippet og eventuelt rimelighedsbetragtninger i tilknytning til den pågældende medlemsstats eller regions relative velstand.
(15)
De referenceperioder, der gælder for sektorer, og som er baseret på historiske data, der er registreret og lagret for indtægtsskabende projekter i programmeringsperioden 2007-2013, bør fastsættes.
(16)
Det er nødvendigt at definere de omkostninger og indtægter, der skal tages i betragtning ved beregningen af diskonteret nettoindtægt samt betingelserne for fastsættelsen af en restværdi og den finansielle diskonteringssats.
(17)
Diskonteringssatsen på 4 %, der er foreslået som vejledende benchmark, bør baseres på det aktuelle langsigtede afkast fra en international investeringsportefølje beregnet som en middelværdi af afkastet fra aktiverne på 3 % opjusteret med 1 %, hvilket er den procentsats, hvormed det gennemsnitlige langsigtede afkast på statsobligationer i Unionen er faldet, siden den finansielle diskonteringssats for programmeringsperioden 2007-2013 blev fastsat.
(18)
Ifølge forureneren betaler-princippet skal de miljømæssige omkostninger ved forurening og forebyggelse afholdes af dem, der er årsag til forurening, og afgiftssystemerne skal afspejle de fulde omkostninger, herunder kapitalomkostninger, ved miljøtjenester, de miljømæssige omkostninger ved forurening og ved de forebyggende foranstaltninger, der gennemføres, og de omkostninger, der er forbundet med knapheden af de ressourcer, der anvendes.
(19)
For at mindske den administrative byrde bør støttemodtagerne have lov til at anvende eksisterende metoder og tilsvarende takster, der er fastsat i andre EU-politikker, til at beregne indirekte omkostninger, hvis operationerne og støttemodtagerne er af en lignende type.
(20)
For at sikre, at operationer, som får støtte under ESI-fondene, og som kan anvende en fast takst for indirekte omkostninger, der er fastsat under andre EU-politikker, ligner operationer, der finansieres under disse andre politikker, er det nødvendigt at definere de interventionskategorier og investeringsprioriteter eller -foranstaltninger, de hører ind under.
(21)
Den metode, der skal anvendes til at foretage kvalitetskontrol af store projekter, bør fastlægges. En kvalitetskontrol udført af uafhængige eksperter er en forudsætning for, at en medlemsstat kan forelægge et stort projekt for Kommissionen ved hjælp af underretningsproceduren i forordning (EU) nr. 1303/2013.
(22)
Hvis en medlemsstat vælger at anvende underretningsproceduren, bør den bestemme, om det store projekt skal vurderes af uafhængige eksperter med teknisk bistand fra Kommissionen eller, med Kommissionens samtykke, af andre uafhængige eksperter.
(23)
Kapaciteten, kompetencerne og upartiskheden hos de uafhængige eksperter, der udfører kvalitetskontrollen af store projekter, er blandt de vigtigste faktorer for, hvorvidt resultatet af undersøgelsen er af god kvalitet og pålideligt. Derfor bør der fastsættes visse krav til uafhængige eksperter for at sikre, at deres arbejde med kvalitetskontrollen er pålideligt og af høj kvalitet. Alle uafhængige eksperter bør opfylde disse krav, uanset om deres arbejde støttes med teknisk bistand på Kommissionens eller en medlemsstats initiativ. Det bør være medlemsstatens ansvar at kontrollere, at de uafhængige eksperter opfylder kravene, før den indhenter Kommissionens godkendelse af dens valg af uafhængige eksperter.
(24)
Da kun store projekter, der er blevet vurderet positivt af de uafhængige eksperter, kan blive udvalgt til forelæggelse for Kommissionen ved anvendelse af underretningsproceduren, er det nødvendigt at fastlægge klare kriterier til dette formål. Det er også nødvendigt at fastsætte trinnene i kontrolprocessen og de parametre for kvalitetsvurderingen, der skal anvendes ved kontrollen, med henblik på at sikre, at kvalitetskontrollen af alle store projekter er baseret på samme metode, og at kvalitetskontrollen udføres på en måde, der bidrager til at forbedre kvaliteten af de store projekter, der kontrolleres.
(25)
I henhold til forordning (EU) nr. 1303/2013 skal forvaltningsmyndigheden etablere et system til registrering og lagring i elektronisk form af data om hver enkelt operation, der er nødvendige med henblik på overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, verificering og revision, herunder data om individuelle deltagere. Det er derfor nødvendigt at opstille en liste over data, der skal registreres og lagres i systemet.
(26)
Visse data er kun relevante for bestemte typer operationer eller for kun nogle af ESI-fondene; det bør derfor specificeres, i hvilke tilfælde datakravene finder anvendelse. Forordning (EU) nr. 1303/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (2) fastsætter specifikke krav til registrering og lagring af data om individuelle deltagere i operationer, som støttes af ESF, som der skal tages højde for.
(27)
Listen over data bør tage hensyn til rapporteringskravene i forordning (EU) nr. 1303/2013 og de fondsspecifikke forordninger for at sikre, at de data, der er nødvendige for den finansielle forvaltning og overvågning, herunder de data, som er nødvendige for at udarbejde betalingsanmodninger, regnskaber og gennemførelsesrapporter, for alle operationer findes i en form, der gør det let at aggregere og afstemme dem. Listen bør tage hensyn til, at visse grundlæggende data om operationer i elektronisk form er nødvendige for en effektiv finansiel forvaltning af operationer og for at opfylde kravet om offentliggørelse af grundlæggende oplysninger om operationer. Visse andre data er nødvendige for effektivt at planlægge og udføre verificering og revision.
(28)
Listen over data, der skal registreres og lagres, bør ikke foregribe de tekniske egenskaber og opbygningen af de elektroniske systemer, der oprettes af forvaltningsmyndighederne, og bør ikke på forhånd bestemme de registrerede og lagrede datas format, medmindre det er udtrykkeligt anført i denne forordning. Den bør heller ikke foregribe den måde, hvorpå data indlæses eller genereres i systemet. I nogle tilfælde kan de data, der indgår i listen, kræve indlæsning af flere værdier. Ikke desto mindre er det nødvendigt at fastsætte regler om arten af disse data for at sikre, at forvaltningsmyndigheden kan opfylde sit ansvar vedrørende overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, verificering og revision, herunder hvis dette kræver behandling af data om individuelle deltagere.
(29)
For at sikre, at udgifterne under de operationelle programmer kan kontrolleres og revideres, er det nødvendigt at fastsætte de kriterier, et revisionsspor skal opfylde for at kunne betragtes som tilstrækkeligt.
(30)
I forbindelse med revisionsarbejdet i henhold til forordning (EU) nr. 1303/2013 er det nødvendigt at fastsætte, at Kommissionen og medlemsstaterne bør forhindre uautoriseret offentliggørelse af eller adgang til personoplysninger, og at præcisere, til hvilke formål Kommissionen og medlemsstaterne må behandle sådanne oplysninger.
(31)
Revisionsmyndigheden er ansvarlig for revision af aktiviteter. For at sikre, at denne revision er tilstrækkeligt omfattende og effektiv og udføres i henhold til samme standarder i alle medlemsstater, er det nødvendigt at fastsætte, hvilke betingelser de bør opfylde.
(32)
Det er nødvendigt i detaljer at fastsætte grundlaget for stikprøveudtagningen af de operationer, der skal revideres, som revisionsmyndigheden bør overholde ved bestemmelse eller godkendelse af stikprøvemetoden, herunder bestemmelse af stikprøveenheden, visse tekniske kriterier, der skal anvendes for stikprøven, og faktorer, der skal tages i betragtning for en supplerende stikprøve, når det er nødvendigt.
(33)
Revisionsmyndigheden bør udarbejde en revisionserklæring, der dækker de regnskaber, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 1303/2013. For at sikre, at revisionens omfang og indhold er tilstrækkelige, og at de udføres efter de samme standarder i alle medlemsstaterne, bør der fastsættes betingelser, som revisionen skal opfylde.
(34)
Af hensyn til retssikkerheden og ligebehandling af alle medlemsstater, når der foretages finansielle korrektioner, og i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt at fastsætte kriterierne for bestemmelse af, om der foreligger alvorlige mangler ved forvaltnings- og kontrolsystemernes effektive funktionsmåde, fastsætte de væsentligste former for mangler og kriterierne for fastlæggelse af, hvilket niveau af finansiel korrektion der skal anvendes, og kriterier for anvendelsen af faste takster eller ekstrapolerede finansielle korrektioner.
(35)
For at muliggøre en øjeblikkelig anvendelse af de i denne forordning fastsatte foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning indeholder følgende supplerende regler til forordning (EU) nr. 1303/2013:
a)
supplerende regler til anden del i nævnte forordning, der finder anvendelse på EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EHFF (i det følgende benævnt »ESI-fondene«) for så vidt angår følgende:
i)
kriterierne for fastsættelsen af niveauet af de finansielle korrektioner, der skal anvendes under resultatrammen
ii)
regler vedrørende finansielle instrumenter for så vidt angår følgende:
-
supplerende særlige regler om køb af jord og om kombinationen af teknisk bistand med finansielle instrumenter
-
supplerende særlige regler om funktioner, forpligtelser og ansvarsområder for de organer, som gennemfører de finansielle instrumenter, udvælgelseskriterier i den forbindelse og produkter, som kan leveres via finansielle instrumenter
-
regler om forvaltning af og kontrol med finansielle instrumenter, herunder kontroller, der skal foretages af forvaltnings- og revisionsmyndigheder, ordninger for opbevaring af dokumentation, elementer, der skal bevises ved hjælp af dokumentation, samt forvaltnings- og kontrol- og revisionsordninger
-
regler om tilbagetrækning af betalinger til finansielle instrumenter og mulige konsekvenstilpasninger i forbindelse med betalingsanmodninger
-
specifikke regler vedrørende oprettelse af et system til kapitalisering af de årlige rater vedrørende rentegodtgørelser og tilskud til garantigebyrer
-
specifikke regler for kriterierne for beregning af forvaltningsomkostninger og -gebyrer på grundlag af resultater og de gældende tærskler samt regler om godtgørelse af kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer for egenkapitalbaserede instrumenter og mikrokreditter
iii)
metoden til beregning af diskonteret nettoindtægt for operationer, der genererer nettoindtægter efter afslutningen
iv)
den faste takst for indirekte omkostninger og metoder i forbindelse hermed, som finder anvendelse i andre EU-politikker
b)
supplerende regler til tredje del i nævnte forordning, der finder anvendelse på EFRU og Samhørighedsfonden, for så vidt angår den metode, der skal anvendes til at udføre kvalitetskontrol af store projekter
c)
supplerende regler til fjerde del i nævnte forordning, der finder anvendelse på EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF for så vidt angår følgende:
i)
bestemmelser om oplysninger i relation til de data, der skal registreres og lagres i elektronisk form i det overvågningssystem, der er etableret af forvaltningsmyndigheden
ii)
detaljerede minimumskrav for revisionssporet med hensyn til de posteringer, der skal føres, og den dokumentation, som attesteringsmyndigheden, forvaltningsmyndigheden, de bemyndigede organer og støttemodtagerne skal opbevare
iii)
anvendelsesområdet for og indholdet af revisioner af operationer og regnskaber samt metodologien for udvælgelse af stikprøver
iv)
nærmere regler for anvendelsen af data indsamlet under revisioner foretaget af tjenestemænd ved Kommissionen eller bemyndigede kommissionsrepræsentanter
v)
nærmere bestemmelser om kriterierne for fastlæggelse af alvorlige mangler ved forvaltnings- og kontrolsystemernes effektive funktionsmåde, herunder de vigtigste typer sådanne alvorlige mangler, kriterierne for at fastlægge, hvilket niveau af finansiel korrektion der skal anvendes, og kriterierne for anvendelse af faste takster eller ekstrapolerede finansielle korrektioner.
KAPITEL II
SUPPLERENDE BESTEMMELSER TIL ANDEN DEL I FORORDNING (EU) NR. 1303/2013, DER FINDER ANVENDELSE PÅ ESI-FONDENE
AFDELING I
Kriterierne for fastsættelsen af niveauet af de finansielle korrektioner, der skal anvendes under resultatrammen
(Artikel 22, stk. 7, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Artikel 2
Fastsættelse af niveauet af den finansielle korrektion
(Artikel 22, stk. 7, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Niveauet af den finansielle korrektion, der skal anvendes af Kommissionen i henhold til artikel 22, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013, er en fast takst, der fastsættes på grundlag af forholdet mellem gennemsnittet af de endelige resultater for alle outputindikatorer og centrale trin i gennemførelsen under en resultatramme og det endelige resultat for den finansielle indikator under den pågældende resultatramme (»realiserings-/absorptionskoefficienten«).
2. Realiserings-/absorptionskoefficienten beregnes på følgende måde:
a)
Den endelige realiserede værdi for hver af de outputindikatorer og centrale trin i gennemførelsen, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet, divideres med de respektive målværdier for at få deres endelige resultater, udtrykt som en procentdel af målet.
b)
Gennemsnittet af de endelige resultater for alle outputindikatorer og de centrale trin i gennemførelsen, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet, bestemmes. Hvis et endeligt resultat beregnes til at være over 100 %, regnes det i den henseende som 100 %.
c)
Den endelige realiserede værdi for den finansielle indikator, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet, divideres med den respektive målværdi for at få dens endelige resultat, udtrykt som en procentdel af målet. Hvis et endeligt resultat beregnes til at være over 100 %, regnes det i den henseende som 100 %.
d)
Gennemsnittet af de endelige resultater for alle outputindikatorer og centrale trin i gennemførelsen, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet, divideres med det endelige resultat for den finansielle indikator, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet.
3. Hvis en prioritet vedrører mere end én ESI-fond eller regionskategori, beregnes koefficienten separat for hver ESI-fond og/eller efter regionskategori.
Artikel 3
Niveauet af finansiel korrektion
(Artikel 22, stk. 7, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Den finansielle korrektion fastsættes således:
a)
For en realiserings-/absorptionskoefficient under 65 %, men ikke lavere end 60 %, anvendes en fast takst på 5 %.
b)
For en realiserings-/absorptionskoefficient under 60 %, men ikke lavere end 50 %, anvendes en fast takst på 10 %.
c)
For en realiserings-/absorptionskoefficient under 50 % anvendes en fast takst på 25 %.
2. Den faste takst anvendes på bidraget fra ESI-fonden bestemt på basis af de udgifter, medlemsstaten har anmeldt under den prioritet, der opfylder de betingelser, der er omhandlet i artikel 22, stk. 7, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013, efter anvendelse af eventuelt andre finansielle korrektioner.
For prioriteter, der vedrører mere end én ESI-fond eller regionskategori, anvendes den faste takst på hver ESI-fond og/eller regionskategori.
3. Eksterne faktorer, der har bidraget til de alvorlige mangler med hensyn til realisering af målene, bortset fra dem, der er omhandlet i artikel 22, stk. 7, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013, vurderes fra sag til sag. Den faste korrektion i stk. 1 kan reduceres med op til 50 % under hensyn til, i hvor høj grad manglen kan tilskrives disse faktorer.
4. Hvis anvendelsen af den i stk. 1 fastsatte faste takst ville være uforholdsmæssig, nedsættes korrektionssatsen.
AFDELING II
Finansielle instrumenter
Artikel 4
Særlige regler for køb af jord
(Artikel 37, stk. 13, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Finansielle instrumenter, der finansieres af EFRU, Samhørighedsfonden og ELFUL, kan støtte investeringer, der omfatter køb af jord, der ikke er bebygget, og jord, der er bebygget, for et beløb, der ikke overstiger 10 % af det programbidrag, der udbetales til den endelige modtager. I tilfælde af garantier gælder denne procentsats for det underliggende lån eller andre risikobærende instrumenter.
2. Når finansielle instrumenter yder støtte til endelige modtagere i forbindelse med infrastrukturinvesteringer med henblik på at støtte byudvikling eller byfornyelsesaktiviteter, er den i stk. 1 nævnte grænse på 20 %.
3. I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan forvaltningsmyndigheden fravige fra grænserne i stk. 1 og 2 for operationer, der vedrører miljøbevaring.
Artikel 5
Kombination af teknisk bistand med finansielle instrumenter
(Artikel 37, stk. 13, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Tilskud til teknisk bistand kan kombineres med finansielle instrumenter i én operation i henhold til artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013 udelukkende med henblik på den tekniske forberedelse af den potentielle investering til fordel for den endelige modtager, som modtager støtte fra denne operation.
Artikel 6
Særlige regler om funktioner, forpligtelser og ansvarsområder for de organer, som gennemfører de finansielle instrumenter
(Artikel 38, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. De organer, der gennemfører finansielle instrumenter, skal opfylde deres forpligtelser i overensstemmelse med gældende lov og handle med den professionelle omhu, effektivitet og gennemsigtighed, der forventes af et fagligt organ med erfaring i at gennemføre finansielle instrumenter. De sikrer, at:
a)
endelige modtagere, der modtager støtte fra finansielle instrumenter, vælges under behørig hensyntagen til arten af det finansielle instrument og den potentielle økonomiske levedygtighed af de investeringsprojekter, der skal finansieres. Valget skal være gennemsigtigt og objektivt begrundet og må ikke give anledning til interessekonflikter
b)
de endelige modtagere oplyses om, at der ydes finansiering under programmer, der medfinansieres af ESI-fondene, i overensstemmelse med kravene i artikel 115 i forordning (EU) nr. 1303/2013 for EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, i artikel 66, stk. 1, litra c), nr. i), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (3) for ELFUL og i en fremtidig EU-retsakt, der fastsætter betingelserne for den finansielle støtte til hav- og fiskeripolitikken for programmeringsperioden 2014-2020 for EHFF (»EHFF-forordningen«)
c)
finansielle instrumenter yder støtte på en måde, der er forholdsmæssig og forvrider konkurrencen så lidt som muligt
d)
præferencebetaling til private investorer eller offentlige investorer, som arbejder i henhold til det markedsøkonomiske princip, jf. artikel 37, stk. 2, litra c), og artikel 44, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013, står i forhold til de risici, disse investorer påtager sig, og er begrænset til det, der er nødvendigt for at tiltrække sådanne investorer, hvilket skal sikres gennem vilkår og betingelser og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger.
2. Da forvaltningsmyndighedens direkte økonomiske ansvar over for organer, der gennemfører finansielle instrumenter, eller endelige modtagere samt dens ansvar for enhver anden gæld eller forpligtelse i det finansielle instrument ikke må overstige det beløb, forvaltningsmyndigheden har afsat til det finansielle instrument i henhold til de relevante finansieringsaftaler, skal de organer, der gennemfører finansielle instrumenter, sikre, at der ikke kan fremsættes anmodninger til forvaltningsmyndigheden ud over de beløb, den har afsat til det finansielle instrument.
3. De organer, der gennemfører finansielle instrumenter, hæfter for tilbagebetaling af de programbidrag, der er berørt af uregelmæssigheder, sammen med renter og anden indtjening, der genereres af disse bidrag.
De organer, der gennemfører finansielle instrumenter, hæfter dog ikke for tilbagebetaling af de i stk. 1 omhandlede beløb, forudsat at de for en given uregelmæssighed kan bevise, at følgende betingelser alle er opfyldt:
a)
Uregelmæssigheden optrådte hos den endelige modtager eller, hvis der er tale om en holdingfond, hos den finansielle formidler eller den endelige modtager.
b)
De organer, der gennemfører finansielle instrumenter, overholdt denne artikels stk. 1 i forbindelse med programbidrag, der er berørt af uregelmæssigheden.
c)
De beløb, der er berørt af uregelmæssigheden, kunne ikke inddrives, på trods af at de organer, der gennemfører finansielle instrumenter, forfulgte alle relevante kontraktmæssige og juridiske muligheder med den fornødne omhu.
Artikel 7
Kriterier for udvælgelse af organer, der gennemfører finansielle instrumenter
(Artikel 38, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Når forvaltningsmyndigheden vælger et organ til at gennemføre et finansielt instrument i overensstemmelse med artikel 38, stk. 4, litra a), og artikel 38, stk. 4, litra b), nr. ii) og iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013, kontrollerer den, at organet opfylder følgende mindstekrav:
a)
Det har ret til at udføre relevante gennemførelsesopgaver i henhold til EU-retten og national ret.
b)
Det har tilstrækkelig økonomisk og finansiel levedygtighed.
c)
Det har tilstrækkelig kapacitet til at gennemføre det finansielle instrument, herunder en organisatorisk struktur og styringsramme, der giver forvaltningsmyndigheden den nødvendige sikkerhed.
d)
Det har et effektivt internt kontrolsystem.
e)
Det anvender et regnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger.
f)
Det indvilliger i at blive revideret af medlemsstaternes revisionsorganer, Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret.
2. Ved udvælgelsen af et organ som omhandlet i stk. 1 tager forvaltningsmyndigheden behørigt hensyn til arten af det finansielle instrument, der skal gennemføres, organets erfaringer med gennemførelsen af lignende finansielle instrumenter, de foreslåede teammedlemmers ekspertise og erfaring og organets operationelle og finansielle kapacitet. Valget skal være gennemsigtigt og objektivt begrundet og må ikke give anledning til interessekonflikter. Mindst følgende udvælgelseskriterier anvendes:
a)
robustheden og troværdigheden af metoden til identificering og vurdering af finansielle formidlere eller endelige modtagere, alt efter hvad der er relevant
b)
størrelsen af forvaltningsomkostninger og -gebyrer for gennemførelsen af det finansielle instrument og den foreslåede metode til beregning heraf
c)
vilkår og betingelser, der anvendes i forbindelse med støtte ydet til de endelige modtagere, herunder prisfastsættelse
d)
evnen til at tilvejebringe ressourcer til investeringer i de endelige modtagere, ud over programbidrag
e)
evnen til at vise ekstra aktivitet sammenlignet med den nuværende aktivitet
f)
i tilfælde hvor det organ, der gennemfører det finansielle instrument, tildeler egne finansielle ressourcer til det finansielle instrument eller deler risikoen, foreslåede foranstaltninger til afvejning af interesser og til at begrænse eventuelle interessekonflikter.
3. Hvis et organ, der gennemfører en holdingfond, herunder EIB, overdrager gennemførelsesopgaverne til en finansiel formidler, skal det sikre, at de i stk. 1 og 2 anførte krav er opfyldt for så vidt angår den finansielle formidler.
Artikel 8
Særlige regler for garantier, der leveres gennem finansielle instrumenter
(Artikel 38, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Hvis finansielle instrumenter stiller garantier, skal følgende krav være opfyldt:
a)
Der skal opnås et hensigtsmæssigt multiplikatorforhold mellem de beløb, der er afsat til dækning af forventede og uventede tab som følge af nye lån eller andre risikodelingsinstrumenter, der skal dækkes af garantierne, og værdien af tilsvarende udbetalte nye lån eller andre risikodelingsinstrumenter.
b)
Multiplikatorforholdet fastlægges gennem en forsigtig forudgående risikovurdering for det særlige garantiprodukt, der skal tilbydes, idet der tages hensyn til de specifikke markedsvilkår, det finansielle instruments investeringsstrategi og principperne om sparsommelighed og effektivitet. Den forudgående risikovurdering kan tages op til fornyet overvejelse, hvis markedsvilkårene senere ændrer sig og begrunder dette
c)
Det programbidrag, der er afsat til at indfri garantier, skal afspejle den forudgående risikovurdering
d)
Hvis den finansielle formidler, eller den enhed, der er omfattet af garantierne, ikke har udbetalt det planlagte beløb af nye lån eller andre risikodelingsinstrumenter til de endelige modtagere, nedsættes de støtteberettigede udgifter forholdsmæssigt.
Artikel 9
Forvaltning og kontrol af finansielle instrumenter, der er oprettet på nationalt, regionalt eller tværnationalt niveau eller på tværs af grænser
(Artikel 40, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. For operationer, der omfatter støtte fra programmer til finansielle instrumenter, der er oprettet på nationalt, regionalt, tværnationalt plan eller på tværs af grænser, jf. artikel 38, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013, sikrer forvaltningsmyndigheden, at:
a)
operationen både under evalueringen og udvælgelsen af operationen og under oprettelsen og gennemførelsen af det finansielle instrument er i overensstemmelse med gældende ret, det relevante program og den relevante finansieringsaftale
b)
finansieringsaftaler indeholder bestemmelser om revisionskrav og revisionssporet i overensstemmelse med punkt 1, litra e), i bilag IV til forordning (EU) nr. 1303/2013
c)
der foretages forvaltningsverificeringer i hele programmeringsperioden og under oprettelsen og gennemførelsen af de finansielle instrumenter i overensstemmelse med artikel 125, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 for EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF og i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013 for ELFUL
d)
bilag til udgifter, der er anmeldt som støtteberettigede:
i)
opbevares vedrørende operationen af forvaltningsmyndigheden, den finansielle formidler eller det organ, der gennemfører holdingfonden, hvis det finansielle instrument gennemføres via en holdingfond, med henblik på at dokumentere, at fondene anvendes til de tiltænkte formål, og at den gældende lovgivning og kriterierne og betingelserne for finansiering under de relevante programmer er overholdt
ii)
er tilgængelige med henblik på verificering af, at de udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, er lovlige og formelt rigtige
e)
bilag, der gør det muligt at kontrollere overholdelsen af EU-lovgivningen og den nationale lovgivning og af betingelserne for tilskud, bl.a. omfatter:
i)
dokumenter om oprettelsen af det finansielle instrument
ii)
dokumenter, der identificerer de beløb, der er bidraget fra hvert program og under hver prioritetsakse til det finansielle instrument, de udgifter, der er støtteberettigede under programmerne, samt renter og anden indtjening, der er genereret af støtte fra ESI-fondene og genanvendelse af midler, der kan henføres til ESI-fondene, jf. artikel 43 og 44 i forordning (EU) nr. 1303/2013
iii)
dokumenter om, hvordan det finansielle instrument fungerer, herunder vedrørende overvågning, rapportering og verificering
iv)
dokumenter, der viser, at artikel 43, 44 og 45 i forordning (EU) nr. 1303/2013 er overholdt
v)
dokumenter vedrørende afslutningen af programbidrag og afviklingen af det finansielle instrument
vi)
dokumenter om forvaltningsomkostningerne og -gebyrerne
vii)
ansøgningsskemaer eller tilsvarende, der indgives af de endelige modtagere sammen med bilag, herunder forretningsplaner, og tidligere årsregnskaber, hvis det er relevant
viii)
tjeklister og rapporter fra de organer, der gennemfører det finansielle instrument, hvis de findes
ix)
erklæringer, der er foretaget i forbindelse med de minimis-støtte, hvis det er relevant
x)
aftaler, der er undertegnet i forbindelse med støtten fra det finansielle instrument, herunder til egenkapital, lån, garantier eller andre former for investeringer, der er ydet til de endelige modtagere
xi)
dokumentation for, at den støtte, der er givet via det finansielle instrument, blev anvendt til det tiltænkte formål
xii)
fortegnelser over de finansielle strømme mellem forvaltningsmyndigheden og det finansielle instrument, og inden for det finansielle instrument på alle niveauer, helt ned til de endelige modtagere, og i forbindelse med garantier bevis for, at underliggende lån blev udbetalt
xiii)
særskilte fortegnelser eller regnskabskoder for programbidrag betalt af eller garantier afsat af det finansielle instrument til den endelige modtager.
2. For operationer, der omfatter støtte fra programmer til finansielle instrumenter under EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF, sikrer revisionsmyndighederne, at finansielle instrumenter revideres i hele programmeringsperioden indtil afslutningen både inden for rammerne af systemrevisioner og revisioner af operationer, jf. artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
For operationer, der omfatter støtte fra programmer til finansielle instrumenter under ELFUL, sikrer revisionsorganerne, at finansielle instrumenter revideres i hele programmeringsperioden indtil afslutningen både inden for rammerne af systemrevisioner og revisioner af operationer, jf. artikel 59 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (4).
3. Hvis finansielle instrumenter gennemføres af EIB i henhold til artikel 38, stk. 4, litra b), nr. i), i forordning (EU) nr. 1303/2013:
a)
bemyndiger forvaltningsmyndigheden en virksomhed, der skal operere inden for en fælles ramme fastsat af Kommissionen til at foretage verificeringer på stedet, jf. artikel 125, stk. 5, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013
b)
bemyndiger revisionsmyndigheden en virksomhed, der skal operere inden for en fælles ramme fastsat af Kommissionen til at foretage revision af operationen.
Revisionsmyndigheden baserer sin revisionserklæring på oplysningerne fra den bemyndigede virksomhed.
4. Hvis Kommissionen ikke har fastsat en fælles ramme, jf. stk. 3, forelægger forvaltningsmyndigheden sin foreslåede metode til gennemførelse af verificering på stedet, og revisionsmyndigheden forelægger sin foreslåede metode til revision med henblik på at indhente Kommissionens samtykke.
Artikel 10
Regler om tilbagetrækning af betalinger til finansielle instrumenter og mulige konsekvenstilpasninger i forbindelse med betalingsanmodninger
(Artikel 41, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Medlemsstater og forvaltningsmyndigheder kan kun tilbagetrække bidrag fra programmer til de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 38, stk. 1, litra a), og finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 38, stk. 1, litra b), og gennemført i overensstemmelse med artikel 38, stk. 4, litra a) og b) i forordning (EU) nr. 1303/2013, hvis bidragene ikke allerede er medtaget i en betalingsanmodning, jf. artikel 41 i nævnte forordning. For så vidt angår finansielle instrumenter, der støttes af EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF, kan bidrag dog også tilbagetrækkes, hvis den næste betalingsanmodning ændres for at tilbagetrække eller erstatte den tilsvarende udgift.
Artikel 11
System til kapitalisering af de årlige rater vedrørende rentegodtgørelser og tilskud til garantigebyrer
(Artikel 42, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kapitaliserede rentegodtgørelser og tilskud til garantigebyrer, jf. artikel 42, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, beregnes ved støtteberettigelsesperiodens ophør som de samlede diskonterede betalingsforpligtelser med de formål og inden for de perioder, der er fastsat i nævnte artikel, og i overensstemmelse med bestemmelserne i de relevante finansieringsaftaler.
2. Eventuelle tilbageværende ressourcer på den spærrede konto efter den periode, der er nævnt i artikel 42, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, eller som følge af uventet afvikling af det finansielle instrument inden periodens ophør skal anvendes i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 45.
Artikel 12
Kriterierne for beregning af forvaltningsomkostninger og -gebyrer på grundlag af resultater
(Artikel 42, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Forvaltningsmyndigheden beregner administrationsomkostninger og -gebyrer, der kan anmeldes som støtteberettigede udgifter i henhold til artikel 42, stk. 1, litra d) i forordning (EU) nr. 1303/2013, på grundlag af følgende resultatbaserede kriterier, jf. artikel 42, stk. 5, i nævnte forordning:
a)
udbetalingen af bidrag fra programmet under ESI-fondene
b)
de midler, der tilbagebetales fra investeringer eller fra frigørelsen af midler afsat til garantiaftaler
c)
kvaliteten af de tiltag, der ledsager investeringen før og efter investeringsbeslutningen for at give den størst mulig virkning
d)
det finansielle instruments bidrag til programmets mål og output.
2. Forvaltningsmyndigheden underretter det overvågningsudvalg, der er nedsat i henhold til artikel 47 i forordning (EU) nr. 1303/2013, om bestemmelserne vedrørende den resultatbaserede beregning af afholdte forvaltningsomkostninger eller af det finansielle instruments forvaltningsgebyrer. Overvågningsudvalget modtager årligt rapporter om de forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der er indbetalt i det foregående kalenderår.
Artikel 13
Tærskler for forvaltningsomkostninger og -gebyrer
(Artikel 42, stk. 5 og 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. For et organ, der gennemfører en holdingfond, må de samlede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der kan anmeldes som støtteberettigede udgifter i henhold til artikel 42, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 1303/2013, ikke overstige summen af:
a)
3 % for de første 12 måneder efter finansieringsaftalens undertegnelse, 1 % for de næste 12 måneder, derefter 0,5 % om året af de programbidrag, der er betalt til holdingfonden, beregnet pro rata temporis fra datoen for den faktiske betaling til holdingfonden indtil støtteberettigelsesperiodens ophør, tilbagebetalingen til forvaltningsmyndigheden eller datoen for afvikling, alt efter hvad der indtræffer først
b)
0,5 % om året af de programbidrag, holdingfonden har betalt til finansielle formidlere, beregnet pro rata temporis fra tidspunktet for den faktiske betaling fra holdingfonden indtil tilbagebetalingen til holdingfonden, støtteberettigelsesperiodens ophør eller daten for afvikling, alt efter hvad der indtræffer først.
2. For organer, der gennemfører finansielle instrumenter, der tilvejebringer egenkapital, lån, garantier samt mikrokreditter, herunder i kombination med tilskud, rentegodtgørelser eller tilskud til garantigebyrer i overensstemmelse med artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013, må forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der kan anmeldes som støtteberettigede udgifter i henhold til nævnte forordnings artikel 42, stk. 1, litra d), ikke overstige summen af:
a)
et grundvederlag, der beregnes således:
i)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer egenkapital, 2,5 % om året i de første 24 måneder efter undertegnelsen af finansieringsaftalen, derefter 1 % om året af de programbidrag, der er afsat til det finansielle instrument under den relevante finansieringsaftale, beregnet pro rata temporis fra tidspunktet for undertegnelsen af den relevante finansieringsaftale indtil støtteberettigelsesperiodens ophør, til bidragene betales tilbage til forvaltningsmyndigheden eller til holdingfonden, eller til datoen for afvikling, alt efter hvad der indtræffer først
ii)
for et finansielt instrument i alle andre tilfælde, 0,5 % om året af de programbidrag, der er betalt til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra tidspunktet for den faktiske betaling til det finansielle instrument indtil støtteberettigelsesperiodens ophør, tilbagebetalingen til forvaltningsmyndigheden eller datoen for afvikling, alt efter hvad der indtræffer først
b)
et resultatbaseret vederlag, der beregnes således:
i)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer egenkapital, 2,5 % om året af de programbidrag, der er betalt efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, til de endelige modtagere i form af egenkapital, samt som midler, der geninvesteres og kan tilskrives programbidrag, som endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra datoen for betaling til den endelige modtager indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af afskrivninger eller støtteberettigelsesperiodens ophør, alt efter hvad der indtræffer først
ii)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer lån, 1 % om året af de programbidrag, der er betalt efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, til de endelige modtagere i form af lån, samt som midler, der geninvesteres og kan tilskrives programbidrag, som endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra datoen for betaling til den endelige modtager indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller støtteberettigelsesperiodens ophør, alt efter hvad der indtræffer først
iii)
for et finansielt instrument, der stiller garantier, op til 1,5 % om året af de programbidrag, der er afsat til udestående garantiaftaler som omhandlet i artikel 42, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013, samt fra genanvendte ressourcer, der kan tilskrives programbidrag, beregnet pro rata temporis fra datoen for forpligtelsen indtil garantikontraktens udløb, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller støtteberettigelsesperiodens ophør, alt efter hvad der indtræffer først
iv)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer mikrokreditter, 1,5 % om året af de programbidrag, der er betalt efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, til de endelige modtagere i form af mikrokreditter, samt som midler, der geninvesteres og kan tilskrives programbidrag, som endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra datoen for betaling til den endelige modtager indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller støtteberettigelsesperiodens ophør, alt efter hvad der indtræffer først
v)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer tilskud, rentegodtgørelser eller tilskud til garantigebyrer efter artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013, 0,5 % af det tilskudsbeløb, der er betalt i henhold til nævnte forordnings artikel 42, stk. 1, litra a), til fordel for de endelige modtagere.
Bestemmelserne i dette stykke finder anvendelse på et organ, der gennemfører et finansielt instrument, som stiller garantier, selv om det samme organ gennemfører en holdingfond, jf. dog stk. 4.
3. Det samlede beløb for forvaltningsomkostninger og -gebyrer i løbet af den i artikel 65, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013 fastsatte støtteberettigelsesperiode må ikke overstige følgende grænser:
a)
for en holdingfond, 7 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til holdingfonden
b)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer aktiekapital, 20 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument
c)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer lån, 8 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument
d)
for et finansielt instrument, der stiller garantier, 10 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument
e)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer mikrokreditter, 10 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument
f)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer tilskud, rentegodtgørelser eller tilskud til garantigebyrer i overensstemmelse med artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013, 6 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument.
4. Hvis det samme organ gennemfører en holdingfond og et finansielt instrument, må hverken de samlede beløb af støtteberettigede forvaltningsomkostninger og -gebyrer i henhold til stk. 1 og 2 eller grænserne i stk. 3 akkumuleres for de samme programbidrag eller de samme midler, der geninvesteres, der kan tilskrives programbidrag.
5. Hvis hovedparten af den kapital, der investeres i finansielle formidlere, der tilvejebringer egenkapital, er tilvejebragt af private investorer eller offentlige investorer, der arbejder i henhold til det markedsøkonomiske princip, og programbidraget ydes på lige vilkår med de private investorer, skal forvaltningsomkostningerne og -gebyrerne være i overensstemmelse med markedsøkonomiske vilkår og må ikke overstige dem, der betales af de private investorer.
6. De tærskler, der er fastsat i stk. 1, 2 og 3, kan overskrides, hvis de opkræves af et organ, der gennemfører det finansielle instrument, herunder eventuelt, hvis det gennemfører holdingfonden, der er blevet udvalgt gennem et udbud i overensstemmelse med de gældende regler, og udbuddet påviste et behov for højere forvaltningsomkostninger og -gebyrer.
Artikel 14
Godtgørelse af kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer for egenkapitalbaserede instrumenter og mikrokreditter
(Artikel 42, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der skal godtgøres som støtteberettigede udgifter i overensstemmelse med artikel 42, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013, beregnes ved støtteberettigelsesperiodens ophør som de samlede diskonterede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der skal betales efter støtteberettigelsesperioden for den periode, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 42, stk. 2, og i overensstemmelse med de relevante finansieringsaftaler.
2. Kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der skal betales efter støtteberettigelsesperioden for et finansielt instrument, der tilvejebringer mikrokreditter, må ikke overstige 1 % om året af de programbidrag, der er udbetalt til de endelige modtagere efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, i form af lån, der endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra støtteberettigelsesperiodens ophør indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller den i nævnte forordnings artikel 42, stk. 2, anførte periode, alt efter hvad der indtræffer først.
3. Kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der skal betales efter støtteperioden for et finansielt instrument, der tilvejebringer egenkapital, må ikke overstige 1,5 % om året af de programbidrag, der er udbetalt til de endelige modtagere efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013 i form af egenkapital, der endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra støtteberettigelsesperiodens ophør indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller den i nævnte forordnings artikel 42, stk. 2, anførte periode, alt efter hvad der indtræffer først.
4. Eventuelle tilbageværende ressourcer på den spærrede konto efter den periode, der er nævnt i artikel 42, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013, eller som følge af uventet afvikling af det finansielle instrument inden periodens ophør skal anvendes i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 45.
AFDELING III
Metode til beregning af diskonteret nettoindtægt for nettoindtægtsskabende operationer
Artikel 15
Metode til beregning af diskonteret nettoindtægt
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Ved anvendelsen af den metode, der er omtalt i artikel 61, stk. 3, første afsnit, litra b) i forordning (EU) nr. 1303/2013, beregnes operationens diskonterede nettoindtægt ved at trække de diskonterede omkostninger fra den diskonterede indtægt, og eventuelt ved at lægge investeringens restværdi til.
2. En operations diskonterede nettoindtægt beregnes over en specifik referenceperiode for sektoren for den pågældende operation, jf. bilag I. Referenceperioden omfatter gennemførelsesperioden for operationen.
3. Indtægter og udgifter bestemmes ved at anvende den inkrementelle metode på grundlag af en sammenligning af indtægter og udgifter i situationen med den nye investering med indtægterne og udgifterne i en situation uden den nye investering.
Hvis en operation består af et nyt aktiv, er indtægterne og udgifterne den nye investerings indtægter og udgifter.
4. Hvis moms er ikke en støtteberettiget udgift i henhold til artikel 69, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, baseres beregningen af diskonteret nettoindtægt på beløb ekskl. moms.
Artikel 16
Fastsættelse af indtægter
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Med henblik på beregningen af diskonteret nettoindtægt fastsættes indtægterne på følgende grundlag:
a)
Hvis der anvendes brugerafgifter, fastsættes de i overensstemmelse med forureneren betaler-princippet og tager i givet fald hensyn til prisoverkommelighed.
b)
Indtægter omfatter ikke overførsler fra nationale eller regionale budgetter eller nationale offentlige forsikringsordninger.
c)
Hvis en operation tilføjer nye aktiver til at supplere en allerede eksisterende tjenesteydelse eller infrastruktur, tages både bidrag fra nye brugere og yderligere bidrag fra eksisterende brugere af den nye tjenesteydelse eller infrastruktur i betragtning.
Artikel 17
Fastsættelse af udgifter
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Med henblik på beregningen af diskonteret nettoindtægt tages følgende udgifter, der opstår i den i artikel 15, stk. 2, omhandlede referenceperiode i betragtning:
a)
genanskaffelsesomkostninger i forbindelse med udstyr med kort levetid, der sikrer operationens tekniske funktion
b)
faste drifts- og vedligeholdelsesomkostninger såsom personale, vedligeholdelse og reparation, overordnet forvaltning og administration, forsikring
c)
variable driftsomkostninger, herunder vedligeholdelsesomkostninger, såsom forbrug af råmaterialer, energi, andre procesforbrugsvarer, og al vedligeholdelse og reparation, der er nødvendig for at forlænge operationens levetid.
Artikel 18
Investeringens restværdi
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Hvis en operations aktiver har en konstruktionsbestemt driftslevetid, der overstiger referenceperioden i artikel 15, stk. 2, bestemmes deres restværdi ved at beregne nettonutidsværdien af pengestrømme i operationens resterende levetid. Der kan anvendes andre metoder til beregning af restværdien i behørigt begrundede tilfælde.
2. Investeringens restværdi indgår kun i beregningen af diskonteret nettoindtægt fra operationen, hvis indtægterne overstiger de omkostninger, der er omhandlet i artikel 17.
Artikel 19
Diskontering af pengestrømme
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kun pengestrømme, der skal betales eller modtages af operationen, tages i betragtning ved beregningen af udgifter og indtægter. Pengestrømme fastsættes for hvert år, de udbetales eller modtages af operationen i løbet af den i artikel 15, stk. 2, nævnte referenceperiode.
2. Ikkekontante regnskabsposter såsom afskrivning, hensættelser til fremtidige udskiftningsomkostninger og hensættelser til uforudsete udgifter tages ikke med i beregningen.
3. Pengestrømme tilbagediskonteres til nutidsværdi ved hjælp af en finansiel diskonteringssats på 4 % i faste priser som et vejledende benchmark for offentlige investeringer, der medfinansieres af ESI-fondene.
4. Medlemsstaterne kan anvende en anden finansiel diskonteringssats end 4 %, hvis de giver en begrundelse for det benchmark og sikrer, at det anvendes konsekvent på lignende transaktioner i den samme sektor.
5. Andre værdier end 4 % kan begrundes i:
a)
medlemsstatens særlige makroøkonomiske vilkår og de internationale makroøkonomiske tendenser og konjunkturer
b)
arten af investoren eller gennemførelsesstrukturen, såsom offentlig-private partnerskaber
c)
den berørte sektors art.
6. For at fastsætte specifikke finansielle diskonteringssatser anslår medlemsstaterne det gennemsnitlige langsigtede afkast fra en alternativ, risikofri kurv af investeringer, som kan være indenlandsk eller international, og som de finder mest relevant. Oplysninger om de forskellige finansielle diskonteringssatser stilles til rådighed for modtagerne.
AFDELING IV
Definition af de faste takster for indirekte omkostninger og metoder i den forbindelse, der gælder i andre EU-politikker
Artikel 20
Finansiering efter fast takst for indirekte omkostninger på grundlag af forordning (EU) nr. 1290/2013
(Artikel 68, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Indirekte omkostninger kan beregnes ved at anvende en fast takst, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 29, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1290/2013, for følgende typer af operationer eller projekter, der udgør en del af operationer:
a)
de operationer, der støttes af EFRU under interventionsområdekode 056, 057 eller 060-065 som anført i tabel 1 i bilag til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2014 (5) og gennemføres under en af investeringsprioriteterne i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), stk. 2, litra b), stk. 3, litra a) og c), og stk. 4, litra f), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 (6)
b)
de operationer, der støttes af ESF under interventionsområdekode 04 som anført i tabel 6 i bilag til gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2014, og som bidrager til at styrke forskning, teknologisk udvikling og innovation i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1304/2013
c)
de operationer, der støttes af ELFUL i overensstemmelse med artikel 17, 26 eller 35 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og som bidrager til den EU-prioritet, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 5, stk. 1. Hvis operationen er programmeret i overensstemmelse med artikel 17 og 26 i forordning (EU) nr. 1305/2013, tages kun operationer, der gennemføres af en operationel gruppe i det europæiske innovationspartnerskab, der er oprettet i henhold til nævnte forordnings artikel 35, stk. 1, litra c), i betragtning
d)
de operationer, der støttes af EHFF og er programmeret i overensstemmelse med artikel 28, 37 eller artikel 41, stk. 5, i den fremtidige EU-retsakt om betingelserne for finansiel støtte til hav- og fiskeripolitikken for programmeringsperioden 2014-2020.
Artikel 21
Finansiering efter fast takst for indirekte omkostninger på grundlag af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012
(Artikel 68, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Indirekte omkostninger kan beregnes ved at anvende den faste takst, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 124, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7), for følgende typer af operationer eller projekter, der udgør en del af operationer:
a)
de operationer, der støttes af EFRU under interventionsområdekode 085, 086 eller 087 i tabel 1 i bilag til gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2014, og som gennemføres under en af de investeringsprioriteter, der er fastsat i artikel 5, nr. 5), litra a), og artikel 5, nr. 6), litra d), i forordning (EU) nr. 1301/2013
b)
de operationer, der støttes af ESF under interventionsområdekode 01 som anført i tabel 6 i bilag til gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2014, og som bidrager til at støtte overgangen til en klimaresistent, ressourceeffektiv og miljømæssigt bæredygtig økonomi i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1304/2013
c)
de operationer, der støttes af ELFUL i overensstemmelse med artikel 17 og 25 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og som bidrager til den EU-prioritet, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 5, nr. 4) eller 5)
d)
de operationer, der støttes af EHFF og er programmeret i overensstemmelse med artikel 36, artikel 38, artikel 39, stk. 1, artikel 46, stk. 1, litra e) og i), artikel 54 og artikel 79c, stk. 1, litra b), i den fremtidige EU-retsakt, der fastsætter betingelserne for den finansielle støtte til hav- og fiskeripolitikken for programmeringsperioden 2014-2020.
KAPITEL III
SUPPLERENDE REGLER TIL TREDJE DEL I FORORDNING (EU) Nr. 1303/2013, DER FINDER ANVENDELSE PÅ EFRU OG SAMHØRIGHEDSFONDEN FOR SÅ VIDT ANGÅR DEN METODE, DER SKAL ANVENDES TIL AT UDFØRE KVALITETSKONTROL AF STORE PROJEKTER
Artikel 22
Krav til uafhængige eksperter, der udfører kvalitetskontrol
(Artikel 101, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Den kvalitetskontrol af store projekter, der er omhandlet i artikel 101, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013, udføres af uafhængige eksperter, der:
a)
har væsentlig teknisk erfaring med alle faser i projektforløbet
b)
har bred international erfaring med de pågældende investeringssektorer
c)
har væsentlig ekspertise inden for analyse og evaluering af socioøkonomiske fordele
d)
har væsentlig viden om og erfaring med relevant EU-ret, -politikker og -procedurer.
e)
er uafhængige af alle myndigheder, der direkte eller indirekte er involveret i godkendelse, gennemførelse eller drift af det store projekt
f)
ikke har nogen interessekonflikt på et hvilket som helst niveau i forbindelse med det store projekt
g)
ikke har nogen kommerciel interesse i forbindelse med det store projekt
h)
har de nødvendige sprogkundskaber.
2. Hvis en medlemsstat ønsker at bemyndige andre uafhængige eksperter end dem, der støttes med teknisk bistand på Kommissionens initiativ i overensstemmelse med artikel 58 i forordning (EU) nr. 1303/2013, skal den i overensstemmelse med artikel 101, stk. 3, indgive en anmodning om Kommissionens godkendelse. Godkendelsen baseres på dokumentation, der viser, at eksperterne opfylder de i denne artikels stk. 1 fastsatte krav.
Kommissionen underretter inden tre måneder fra indgivelsen af anmodningen medlemsstaten om, hvorvidt Kommissionen godkender forslaget vedrørende de uafhængige eksperter.
Artikel 23
Kvalitetskontrol af store projekter
(Artikel 101, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. De uafhængige eksperter foretager deres vurdering på grundlag af de oplysninger, der er nævnt i artikel 101, stk. 1, litra a)-i), i forordning (EU) nr. 1303/2013. De uafhængige eksperter kan anmode om yderligere oplysninger i forbindelse med disse oplysninger, som de anser for nødvendige for kvalitetskontrollen.
Medlemsstaten og de uafhængige eksperter kan aftale, at dette arbejde suppleres med besøg på stedet.
De uafhængige eksperter kan efter aftale med medlemsstaterne rådføre sig med Kommissionen om relevante statsstøttespørgsmål i forbindelse med vurderingen.
2. Med henblik på kvalitetskontrollen træffer de uafhængige eksperter følgende foranstaltninger:
a)
De uafhængige eksperter kontrollerer, at operationen er et stort projekt som defineret i artikel 100 i forordning (EU) nr. 1303/2013, at det store projekt er ikke en fuldført operation som defineret i nævnte forordnings artikel 2, nr. 14), og artikel 65, stk. 6, og at det store projekt er medtaget i det relevante operationelle program.
b)
De uafhængige eksperter kontrollerer, at oplysningerne i henhold til artikel 101, stk. 1, litra a)-i), i forordning (EU) nr. 1303/2013, der er forelagt i det format, der er omhandlet i artikel 101, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1303/2013, er fuldstændige, sammenhængende og nøjagtige.
c)
De uafhængige eksperter vurderer kvaliteten af det store projekt på grundlag af de kriterier, der er fastsat i bilag II til denne forordning.
d)
De uafhængige eksperter udarbejder en rapport om den uafhængige kvalitetskontrol (i det følgende benævnt »kvalitetskontrolrapporten«) i det format, der er fastsat i artikel 102, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013. I kvalitetskontrolrapporten formulerer og begrunder de uafhængige eksperter deres udtalelser på en utvetydig måde for de elementer, der er omhandlet i dette stykke.
3. Et stort projekt bedømmes positivt ved kvalitetskontrollen som defineret i artikel 102, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, hvis de uafhængige eksperter konkluderer, at alle de i nærværende forordnings bilag II anførte kriterier er opfyldt.
KAPITEL IV
SUPPLERENDE REGLER TIL FJERDE DEL I FORORDNING (EU) Nr. 1303/2013, DER FINDER ANVENDELSE PÅ EFRU, ESF, SAMHØRIGHEDSFONDEN OG EHFF
AFDELING I
Data, der skal registreres og lagres i elektronisk form
Artikel 24
Data, der skal registreres og lagres i elektronisk form
(Artikel 125, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Oplysningerne om de data, der skal registreres og lagres i elektronisk form for hver operation i det overvågningssystem, der er etableret i overensstemmelse med artikel 125, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1303/2013, er fastsat i bilag III til nærværende forordning.
2. Der registreres og opbevares data for hver operation, herunder data om individuelle deltagere, hvor det er relevant, med henblik på at kunne aggregere dem, når det er nødvendigt for overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, kontrol og revision. De skal også muliggøre aggregering af sådanne data for hele programmeringsperioden. I forbindelse med ESF registreres og lagres dataene på en måde, der gør det muligt for forvaltningsmyndighederne at varetage opgaverne i forbindelse med overvågning og evaluering i overensstemmelse med kravene i artikel 56 i forordning (EU) nr. 1303/2013 samt artikel 5 og artikel 19 i forordning (EU) nr. 1304/2013 og bilag I og II hertil.
3. Hvis en operation støttes af mere end ét operationelt program, én prioritet eller fond eller under mere end én regionskategori, skal de i felt 23-113 i bilag III omhandlede oplysninger registreres på en måde, der gør det muligt at finde dataene opdelt efter operationelt program, prioritet, fond eller regionskategori. Det skal også være muligt at finde de i punkt 31-40 i bilag III omhandlede indikatordata opdelt efter investeringsprioritet og køn, hvis det er relevant.
AFDELING II
Revisionssporet og anvendelsen af data indsamlet under revisioner
Artikel 25
Detaljerede minimumskrav for revisionssporet
(Artikel 125, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. De detaljerede minimumskrav for revisionssporet med hensyn til de posteringer, der skal føres, og den dokumentation, der skal opbevares, er følgende:
a)
Revisionssporet skal gøre det muligt at verificere anvendelsen af de udvælgelseskriterier, overvågningsudvalget har fastsat for det operationelle program.
b)
Revisionssporet skal gøre det muligt i forbindelse med tilskud og tilbagebetalingspligtig bistand i henhold til artikel 67, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013 at afstemme aggregerede beløb, der er attesteret over for Kommissionen, med de detaljerede regnskaber og bilag hos attesteringsmyndigheden, forvaltningsmyndigheden, de bemyndigede organer og støttemodtagerne vedrørende operationer, som medfinansieres under det operationelle program.
c)
Revisionssporet skal gøre det muligt i forbindelse med tilskud og tilbagebetalingspligtig bistand i henhold til artikel 67, stk. 1, litra b) og c), og artikel 109 i forordning (EU) nr. 1303/2013 og i henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1304/2013 at afstemme aggregerede beløb, der er attesteret over for Kommissionen, med de detaljerede oplysninger om output eller resultater og bilagene hos attesteringsmyndigheden, forvaltningsmyndigheden, de bemyndigede organer og støttemodtagerne, herunder i givet fald dokumenter om metoden til fastsættelse af standardsatser for enhedsomkostninger og de faste beløb, vedrørende operationer, der medfinansieres under det operationelle program.
d)
Revisionssporet skal i forbindelse med omkostninger, der er bestemt i overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, litra d), og artikel 68, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, vise og begrunde beregningsmetoden, hvis det er relevant, og det grundlag, på hvilket de faste takster er fastsat, og støtteberettigede direkte omkostninger eller omkostninger, der anmeldes under andre udvalgte kategorier, som den faste takst anvendes på.
e)
Revisionssporet skal gøre det muligt i forbindelse med omkostninger, der er bestemt i overensstemmelse med artikel 68, stk. 1, litra b) og c) i forordning (EU) nr. 1303/2013, artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1304/2013 og artikel 20 i forordning (EU) nr. 1299/2013, at dokumentere de støtteberettigede direkte omkostninger, som den faste takst anvendes på.
f)
Revisionssporet skal gøre det muligt at verificere betalingen af det offentlige bidrag til støttemodtageren.
g)
Revisionssporet indeholder for hver operation, alt efter hvad der er relevant, de tekniske specifikationer og finansieringsplanen, dokumenter vedrørende støttegodkendelsen, dokumenter vedrørende udbudsprocedurer, rapporter fra støttemodtageren og rapporter om udført kontrol og revision.
h)
Revisionssporet skal indeholde oplysninger om forvaltningsverificeringer og revisioner, der er udført på operationen.
i)
Med forbehold af artikel 19, stk. 3, og bilag I og II til forordning (EU) nr. 1304/2013 skal revisionssporet gøre det muligt at afstemme data i forbindelse med outputindikatorer for operationen med mål og indberettede data og resultater for programmet.
j)
For finansielle instrumenter skal revisionssporet omfatte de i denne forordnings artikel 9, stk. 1, litra e), omhandlede bilag.
For de i litra c) og d) omhandlede omkostninger skal revisionssporet gøre det muligt at kontrollere, at den beregningsmetode, forvaltningsmyndigheden har anvendt, overholder artikel 67, stk. 5, og artikel 68, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 14, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1304/2013.
2. Forvaltningsmyndigheden sørger for, at der foreligger en oversigt med navn og adresse på de organer, der opbevarer al den dokumentation, der kræves for at opnå et tilstrækkeligt revisionsspor, der opfylder alle mindstekravene i stk. 1.
Artikel 26
Anvendelsen af data indsamlet under revisioner foretaget af tjenestemænd ved Kommissionen eller bemyndigede kommissionsrepræsentanter
(Artikel 127, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at forhindre uautoriseret offentliggørelse af eller adgang til de data, Kommissionen har indsamlet under sine revisioner.
2. Kommissionen anvender de data, der er indsamlet i løbet af revisionerne, udelukkende med henblik på opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til artikel 75 i forordning (EU) nr. 1303/2013. Den Europæiske Revisionsret og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig har adgang til de indsamlede data.
3. De indsamlede data må ikke uden udtrykkelig tilladelse fra den medlemsstat, der har videregivet dataene, meddeles til andre personer i medlemsstaterne eller EU-institutionerne, end dem, hvis funktioner forudsætter, at de har adgang til dem i overensstemmelse med de gældende regler.
AFDELING III
Anvendelsesområdet for og indholdet af revisioner af operationer og regnskaber samt metodologien for udvælgelsen af stikprøven af operationer
Artikel 27
Revision af operationer
(Artikel 127, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Der foretages revision af operationer for hvert regnskabsår på et udsnit af operationer, der er udvalgt efter en metode, som er fastlagt eller godkendt af revisionsmyndigheden i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 28.
2. Revision af operationer udføres på grundlag af den dokumentation, der udgøres af revisionssporet, og kontrollerer lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, herunder følgende aspekter:
a)
at operationen blev udvalgt i overensstemmelse med udvælgelseskriterierne for det operationelle program, ikke var fysisk fuldført eller fuldt ud gennemført, før støttemodtageren indgav ansøgningen om støtte under det operationelle program, er blevet gennemført i overensstemmelse med beslutningen om godkendelse og opfyldte alle betingelser, der gælder på tidspunktet for revisionen vedrørende funktionalitet, anvendelse og mål, der skal nås
b)
at de udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, svarer til regnskabsregistreringerne, og at den påkrævede dokumentation viser et tilstrækkeligt revisionsspor, jf. denne forordnings artikel 25
c)
med hensyn til udgifter, der er anmeldt til Kommissionen og bestemt i overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, litra b) og c), og artikel 109 i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1304/2013, at output og resultater, der ligger til grund for betalingerne til støttemodtageren, er blevet leveret, at data om deltagere eller øvrig dokumentation vedrørende output og resultater stemmer overens med de oplysninger, der er indgivet til Kommissionen, og at den påkrævede supplerende dokumentation viser et tilstrækkeligt revisionsspor, jf. denne forordnings artikel 25.
Revisionen kontrollerer også, at det offentlige bidrag er udbetalt til støttemodtageren i overensstemmelse med artikel 132, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
3. Revision af operationer omfatter, hvis det er relevant, kontrol på stedet af den fysiske gennemførelse af operationen.
4. Revision af operationer kontrollerer nøjagtigheden og fuldstændigheden af de tilsvarende udgifter, der er registreret af attesteringsmyndigheden i dens regnskabssystem, og afstemningen af revisionssporet på alle niveauer.
5. Hvis de konstaterede problemer ser ud til at være af systemisk art og derfor indebærer en risiko for andre operationer under det operationelle program, skal revisionsmyndigheden sikre, at der foretages yderligere undersøgelser, herunder eventuelt ekstra revisioner, for at bestemme problemernes omfang, og skal anbefale de nødvendige korrigerende tiltag.
6. Kun udgifter, som er omfattet af en revision, der foretages i henhold til stk. 1, medregnes blandt de reviderede udgifter med henblik på indberetning til Kommissionen om årlig dækning. Med henblik herpå anvendes den model for kontrolrapporten, som er fastsat på grundlag af artikel 127, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Artikel 28
Metodologi for udvælgelsen af stikprøven af operationer
(Artikel 127, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Revisionsmyndigheden udarbejder metoden for udvælgelsen af stikprøven (»stikprøvemetoden«) i overensstemmelse med kravene i denne artikel under hensyntagen til de internationalt anerkendte revisionsstandarder, INTOSAI, IFAC eller IIA.
2. Ud over forklaringerne i revisionsstrategien fører revisionsmyndigheden et register over den dokumentation og det professionelle skøn, der blev anvendt til at fastsætte stikprøvemetoderne, hvori planlægnings-, udvælgelses-, prøvnings- og evalueringsfaserne indgår, med henblik på at godtgøre, at den fastsatte metode er hensigtsmæssig.
3. En stikprøve skal være repræsentativ for den population, som den er udvalgt fra, og gøre det muligt for revisionsmyndigheden at udarbejde en gyldig revisionserklæring i overensstemmelse med artikel 127, stk. 5, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013. Populationen skal omfatte udgifterne fra et operationelt program eller en gruppe af operationelle programmer, der er omfattet af et fælles forvaltnings- og kontrolsystem, der er medtaget i de betalingsanmodninger, der er indgivet til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 131 i forordning (EU) nr. 1303/2013 for et givent regnskabsår. Stikprøven kan udvælges under eller efter regnskabsåret.
4. Med henblik på anvendelsen af artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 er en stikprøvemetode statistisk, hvis den sikrer:
i)
vilkårlig udvælgelse af stikprøveelementerne
ii)
anvendelse af sandsynlighedsteori til at evaluere stikprøveresultater, herunder måling og kontrol af stikprøverisikoen og af den planlagte og opnåede præcision.
5. Stikprøvemetoden skal sikre vilkårlig udvælgelse af hver prøveenhed i populationen ved brug af vilkårlige tal, der genereres for hver populationsenhed for at kunne udvælge de enheder, der udgør stikprøven, eller gennem systematisk udvælgelse ved brug af et vilkårligt udgangspunkt og derefter anvende en systematisk regel til at udvælge de ekstra elementer.
6. Stikprøveenheden bestemmes af revisionsmyndigheden ud fra et professionelt skøn. Stikprøveenheden kan være en operation eller et projekt under en operation eller en betalingsanmodning fra en støttemodtager. Oplysninger om typen af den fastsatte stikprøveenhed og om det professionelle skøn i forbindelse hermed medtages i kontrolrapporten.
7. Hvis de samlede udgifter vedrørende en stikprøveenhed i regnskabsåret er et negativt beløb, udelukkes de fra den i stk. 3 omhandlede population og revideres særskilt. Revisionsmyndigheden kan også udtage en stikprøve fra denne særskilte population.
8. Når betingelserne for den proportionale kontrol i henhold til artikel 148, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 er opfyldt, kan revisionsmyndigheden udelukke de i denne artikel nævnte elementer fra den population, der skal udtages prøver af. Hvis den pågældende operation allerede er udvalgt i stikprøven, erstatter revisionsmyndigheden den ved hjælp af en egnet vilkårlig udvælgelse.
9. Alle udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, i stikprøven vil blive underkastet revision.
Hvis de udvalgte stikprøveenheder omfatter en lang række underliggende betalingsanmodninger eller fakturaer, kan revisionsmyndigheden revidere dem gennem delprøver, hvorved de underliggende betalingsanmodninger eller fakturaer udvælges ved hjælp af de samme stikprøveparametre, der blev anvendt til at udvælge stikprøveenhederne i hovedstikprøven.
I sådanne tilfælde beregnes stikprøvestørrelserne inden for hver stikprøveenhed, der skal revideres, og må under ingen omstændigheder udgøres af færre end 30 underliggende betalingsanmodninger eller fakturaer for hver stikprøveenhed.
10. Revisionsmyndigheden kan stratificere en population ved at inddele den i delpopulationer, der hver udgør en gruppe af stikprøveenheder, der har lignende karakteristika, navnlig for så vidt angår risiko eller den forventede fejlprocent, eller hvis populationen omfatter operationer, der består af finansielle bidrag fra et operationelt program til finansielle instrumenter eller andre genstande af høj værdi.
11. Revisionsmyndigheden evaluerer systemets pålidelighed som høj, middelstor eller lav under hensyntagen til resultaterne af systemrevisioner for at fastlægge de tekniske parametre for prøveudtagning, således at det kombinerede niveau af den sikkerhed, der opnås gennem systemrevisioner og revisioner af operationer, er høj. For et system, hvis pålidelighed vurderes som høj, bør konfidensniveauet ved udvælgelsen af stikprøver ikke være under 60 %. For et system, hvis pålidelighed vurderes som lav, bør konfidensniveauet ved udvælgelsen af stikprøver ikke være under 90 %. Væsentlighedstærsklen er højst 2 % af de i stk. 3 omhandlede udgifter.
12. Hvis der er opdaget uregelmæssigheder eller en risiko for uregelmæssigheder, afgør revisionsmyndigheden ud fra et professionelt skøn, om det er nødvendigt at revidere en supplerende stikprøve af yderligere operationer eller dele af operationer, der ikke blev revideret i den vilkårlige stikprøve, for at tage højde for de særlige risikofaktorer, der er afdækket.
13. Revisionsmyndigheden analyserer resultaterne af revisionen af den supplerende stikprøve særskilt, drager konklusioner ud fra disse resultater og meddeler dem til Kommissionen i den årlige kontrolrapport. Uregelmæssigheder, der er konstateret i den supplerende stikprøve, medtages ikke i beregningen af den forventede vilkårlige fejlprocent for den vilkårlige stikprøve.
14. På grundlag af resultaterne af revisionerne af operationer med henblik på den revisionsudtalelse og kontrolrapport, der er omhandlet i artikel 127, stk. 5, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, beregner revisionsmyndigheden den samlede fejlprocent, som er summen af de forventede vilkårlige fejl og, hvis det er relevant, systembetingede fejl og ukorrigerede unormale fejl, divideret med populationen.
Artikel 29
Revision af regnskaber
(Artikel 127, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Revision af regnskaber, jf. artikel 137, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, udføres af revisionsmyndigheden for hvert regnskabsår.
2. Revisionen af regnskaberne skal give rimelig sikkerhed for fuldstændigheden, nøjagtigheden og pålideligheden af de beløb, der er anmeldt i regnskaberne.
3. Ved anvendelsen af stk. 1 og 2 tager revisionsmyndigheden navnlig højde for resultaterne af de systemrevisioner, der er foretaget på attesteringsmyndigheden, og resultaterne af revisionerne af operationer.
4. Systemrevisionen omfatter kontrol af pålideligheden af attesteringsmyndighedens regnskabssystem og, baseret på stikprøver, af nøjagtigheden af udgifter i form af tilbagetrukne beløb og inddrevne beløb opført i attesteringsmyndighedens regnskabssystem.
5. Med henblik på revisionserklæringen kontrollerer revisionsmyndigheden for at konstatere, at regnskaberne giver et retvisende billede, at alle de elementer, der kræves i henhold til artikel 137 i forordning (EU) nr. 1303/2013, er korrekt medtaget i regnskaberne og svarer til de supplerende regnskabsdokumenter, som alle relevante myndigheder eller organer og støttemodtagere fører. På grundlag af de regnskaber, som revisionsmyndigheden modtager fra attesteringsmyndigheden, kontrollerer den særligt, at:
a)
det samlede beløb af støtteberettigede udgifter, der er anmeldt i overensstemmelse med artikel 137, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, stemmer overens med de udgifter og det tilsvarende offentlige bidrag, der er medtaget i betalingsanmodninger, der er indgivet til Kommissionen for de relevante regnskabsår, og, hvis der er forskelle, at der er givet tilstrækkelige forklaringer i regnskaberne for de afstemte beløb
b)
de beløb, der er trukket tilbage og inddrevet i regnskabsåret, de beløb, der skal inddrives ved regnskabsårets udgang, de inddrivelser, der er foretaget i henhold til artikel 71 i forordning (EU) nr. 1303/2013, og de uinddrivelige beløb, der fremgår af regnskaberne, svarer til de beløb, der er opført i attesteringsmyndighedens regnskabssystemer og er baseret på beslutninger, som den ansvarlige forvaltningsmyndighed eller attesteringsmyndighed har truffet
c)
udgifter er udeladt fra regnskaberne i overensstemmelse med artikel 137, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013, hvis det er relevant, og at alle de påkrævede korrektioner er afspejlet i regnskabet for det pågældende regnskabsår
d)
programbidrag, der er udbetalt til finansielle instrumenter og statsstøtteforskud, der er udbetalt til modtagere, underbygges af oplysningerne hos forvaltningsmyndigheden og attesteringsmyndigheden.
De i litra b, c) og d) omhandlede kontroller kan foretages som stikprøvekontrol.
AFDELING IV
Kommissionens finansielle korrektioner i forbindelse med systemmangler
Artikel 30
Kriterier for fastlæggelse af alvorlige mangler ved forvaltnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde
(Artikel 144, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kommissionen baserer sin vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemernes effektive funktionsmåde på resultaterne af alle tilgængelige systemrevisioner, herunder kontrolprøver, og revisioner af operationer.
Vurderingen omfatter programmets interne kontrolforhold, forvaltningsmyndighedens og attesteringsmyndighedens forvaltnings- og kontrolaktiviteter, forvaltningsmyndighedens og attesteringsmyndighedens overvågning og revisionsmyndighedens kontrolaktiviteter, og den baseres på verificering af overholdelsen af de centrale krav, der er anført i tabel 1 i bilag IV.
Opfyldelsen af disse krav vurderes på grundlag af de kategorier, der er anført i tabel 2 i bilag IV.
2. De vigtigste typer alvorlige mangler ved effektiviteten af forvaltnings- og kontrolsystemets funktionsmåde er tilfælde, hvor et af de centrale krav, der er nævnt i punkt 2, 4, 5, 13, 15, 16 og 18 i tabel 1 i bilag IV, eller to eller flere af de andre centrale krav i tabel 1 i bilag IV vurderes som tilhørende kategori 3 eller 4 som angivet i tabel 2 i bilag IV.
Artikel 31
Kriterier for anvendelse af faste takster eller ekstrapolerede finansielle korrektioner og kriterier for fastlæggelse af niveauet af den finansielle korrektion
(Artikel 144, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Finansielle korrektioner anvendes på et helt eller en del af et operationelt program, hvis Kommissionen identificerer en eller flere alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemets funktionsmåde.
Uanset første afsnit anvendes der ekstrapolerede finansielle korrektioner på et helt eller en del af et operationelt program, hvis Kommissionen identificerer systembetingede uregelmæssigheder i en repræsentativ stikprøve af operationer, hvilket giver mulighed for en mere præcis kvantificering af risikoen for EU's budget. I sådanne tilfælde ekstrapoleres resultaterne af undersøgelsen af den repræsentative prøve til resten af den population, hvorfra stikprøven blev udtaget, med henblik på fastlæggelse af den finansielle korrektion.
2. Niveauet af den faste korrektion fastsættes under hensyntagen til følgende elementer:
a)
den relative betydning af den eller de alvorlige mangler, der er konstateret i forbindelse med forvaltnings- og kontrolsystemet som helhed
b)
hyppigheden og omfanget af den eller de alvorlige mangler
c)
tabsrisikoen for EU's budget.
3. Under hensyntagen til disse elementer fastsættes den finansielle korrektion som følger:
a)
Hvis den eller de alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet er så grundlæggende, hyppige eller udbredte, at de udgør en fuldstændig fejlfunktion i systemet, der drager lovligheden og den formelle rigtighed af alle pågældende udgifter i tvivl, anvendes en fast takst på 100 %.
b)
Hvis den eller de alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet er så hyppige eller udbredte, at de udgør en yderst alvorlig fejlfunktion i systemet, der drager lovligheden og den formelle rigtighed af en meget stor del af de pågældende udgifter i tvivl, anvendes en fast takst på 25 %.
c)
Hvis den eller de alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet skyldes, at systemet ikke er velfungerende eller fungerer så dårligt eller så sjældent, at lovligheden og den formelle rigtighed af en stor del af de pågældende udgifter drages i tvivl, anvendes en fast takst på 10 %.
d)
Hvis den eller de alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet skyldes, at systemet ikke fungerer konsekvent, så lovligheden og den formelle rigtighed af en væsentlig del af de pågældende udgifter drages i tvivl, anvendes en fast takst på 5 %.
4. Hvis anvendelsen af en i overensstemmelse med stk. 3 fastsat fast takst ville være uforholdsmæssig, nedsættes korrektionssatsen.
5. Hvis den eller de samme alvorlige mangler, der skyldes, at de ansvarlige myndigheder ikke har truffet passende korrigerende foranstaltninger efter anvendelsen af en finansiel korrektion i et regnskabsår, konstateres i et efterfølgende regnskabsår, kan korrektionssatsen, som følge af den eller de vedvarende alvorlige mangler, øges til et niveau, der ikke overstiger den nærmeste højere kategori.
Artikel 32
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 24 anvendes fra den 1. december 2014, for så vidt angår oplysninger om registrerede og lagrede data, der er omhandlet i bilag III, med undtagelse af datafelt 23-40, 71-78 og 91-105. Med hensyn til disse felter i bilag III anvendes artikel 24 fra den 1. juli 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2014.
A BIZOTTSÁG 480/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 3.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (7), 37. cikke (13), 38. cikke (4), 40. cikke (4), 41. cikke (3), 42. cikke (1), 42. cikke (6), 61. cikke (3), 68. cikke (1) bekezdésére, 101. cikkére, 125. cikke (8) és (9), 127. cikke (7) és (8) és 144. cikke (6) bekezdésére;
mivel:
(1)
Az 1303/2013/EU rendelet a második részében az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA), a Kohéziós Alapra, az Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapra (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) (a továbbiakban: európai strukturális és beruházási alapok vagy ESB-alapok) vonatkozó közös rendelkezéseket állapít meg. Ezenfelül az említett rendelet harmadik része az ERFA-ra, az ESZA-ra és a Kohéziós Alapra alkalmazandó általános rendelkezéseket tartalmaz, amelyek azonban az EMVA-ra és az ETHA-ra nem alkalmazandók, továbbá a rendelet negyedik része az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az ETHA-ra alkalmazandó általános rendelkezéseket tartalmaz, amelyek azonban az EMVA-ra nem alkalmazandók. Következésképp e rendelet az ESB-alapok mindegyikére alkalmazandó rendelkezések mellett kizárólag az ERFA-ra és a Kohéziós Alapra vagy az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az ETHA-ra alkalmazandó rendelkezéseket állapít meg.
(2)
Az ESB-alapok által támogatott programokban szereplő minden egyes prioritás tekintetében meg kell határozni a Bizottság által az eredményességmérési keret alapján alkalmazható pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumokra vonatkozó részletes szabályokat.
(3)
Az ilyen pénzügyi korrekciók alkalmazására csak több feltétel együttes teljesülése esetén kerülhet sor. A pénzügyi korrekció mértékét olyan együtthatóhoz kapcsolt átalányok alapján kell meghatározni, amelyet a fizikai megvalósítás és a pénzügyi teljesítés függvényében kell kiszámítani. Az eredményességmérési keret alapján meghatározott, 2023-ig elérendő célok elérése tekintetében mutatkozó súlyos hiányosságok kialakulásához hozzájáruló külső tényezőket - a pénzügyi korrekciót kizáró tényezők kivételével - eseti alapon kell vizsgálni, és ezek szolgálhatnak az együttható alapján egyébként alkalmazandónál alacsonyabb mértékű korrekció igazolásaként.
(4)
Az eredményességmérési keret alapján alkalmazandó pénzügyi korrekciók mértékének meghatározására szolgáló kritériumokra vonatkozó rendelkezésekben az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített juttatást külön kell kezelni.
(5)
Egyedi szabályokban kell pontosítani a pénzügyi eszközök támogatásával végrehajtott földvásárlásra vonatkozó rendelkezéseket.
(6)
A technikai támogatásra szánt vissza nem térítendő támogatások és pénzügyi eszközök ugyanazon műveletben történő kombinálásának egységes kerete érdekében szükséges, hogy ez csak a tervezett beruházás technikai előkészítése céljából legyen megengedett a végső kedvezményezett számára.
(7)
Annak biztosítása céljából, hogy a pénzügyi eszközök végrehajtását olyan szervezetekre bízzák, amelyek rendelkeznek az ESB-alapok lehető leghatékonyabb módon és az ESB-alapok célkitűzéseivel és prioritásaival összhangban történő végrehajtásához szükséges megfelelő kapacitással, meg kell állapítani az ezen szervezetek kiválasztására vonatkozó kritériumokat, és egyúttal meg kell határozni a szerepüket, felelősségüket és feladataikat.
(8)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak a garanciát nyújtó pénzügyi eszközök tekintetében történő biztosítása érdekében a program-hozzájárulásokat prudens előzetes kockázatértékelés alapján és megfelelő multiplikátor figyelembevételével meghatározott összegre kell korlátozni.
(9)
A pénzügyi eszközöknek az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban történő végrehajtása érdekében egyedi rendelkezéseket kell alkotni az irányításukra és kontrolljukra vonatkozóan, ideértve az auditra vonatkozó rendelkezéseket is.
(10)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak a pénzügyi eszközökhöz nyújtott program-hozzájárulások tekintetében történő érvényesítése érdekében a hozzájárulások esetleges visszavonását megfelelően át kell vezetni a releváns kifizetési kérelmekben.
(11)
Az elszámolható tőkésített kamattámogatások és garanciadíj-támogatások egységes kiszámítása érdekében egyedi szabályokat kell megállapítani a kiszámításukra vonatkozóan.
(12)
A forrásoknak a reálgazdaságba történő gyors és hatékony kihelyezése, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében, egyúttal a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek elfogadható díjazásának biztosítása mellett, meg kell állapítani a teljesítményen alapuló irányítási költségek és díjak meghatározásának kritériumait, az alkalmazandó küszöbértékeket, valamint a tőkerészesedés alapú eszközök és mikrohitelek esetében a tőkésített irányítási költségek és díjak megtérítésére vonatkozó szabályokat.
(13)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban a közpénzből való hozzájárulás kiszámításakor figyelembe kell venni a műveletek által termelt bevételeket.
(14)
A művelet diszkontált nettó bevétele kiszámításának módszerét a művelet ágazata tekintetében megfelelő referencia-időszak, az érintett beruházástípustól rendes körülmények között várt jövedelmezőség, a „szennyező fizet” elv alkalmazása és - adott esetben - az érintett tagállam vagy régió relatív jólétével összefüggő méltányossági szempontok figyelembevételével kell meghatározni.
(15)
A 2007-2013 közötti programozási időszak nettó bevételt termelő projektjeire vonatkozóan rögzített és tárolt múltbeli adatok alapján kell meghatározni az ágazatokra alkalmazandó referencia-időszakokat.
(16)
Meg kell állapítani a diszkontált nettó bevételek számításánál figyelembe vett költségeket és bevételeket, továbbá a maradványérték és a pénzügyi diszkontráta meghatározásának feltételeit.
(17)
Az indikatív referenciaértékként javasolt 4 %-os diszkontrátát egy nemzetközi beruházási portfólió aktuális hosszú távú megtérülési rátája alapján kell meghatározni, amely az eszközök 3 %-os átlagos megtérüléséből és annak felfelé történő 1 %-os kiigazításából áll össze - ez azt a százalékos értéket tükrözi, amellyel az uniós hosszú távú államkötvények átlagos hozama a 2007-2013-as programozási időszakra érvényes pénzügyi diszkontráta megállapítása óta eltelt időszakban csökkent.
(18)
A „szennyező fizet” elv értelmében a szennyezés és a megelőzés környezetvédelmi költségeit a szennyezés okozójának kell állnia, továbbá a díjfizetési rendszereknek a teljes költséget kell tükrözniük, amely magában foglalja a tőkeköltséget, a környezetvédelmi szolgáltatásokat, a szennyezés és a végrehajtott megelőző intézkedések környezetvédelmi költségeit és a felhasznált erőforrások ritkaságából eredő költségeket.
(19)
Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a kedvezményezettek részére lehetővé kell tenni, hogy amennyiben a műveletek és a kedvezményezettek hasonló típusúak, használhassák a más uniós politikák keretében meghatározott módszereket és a hozzájuk kapcsolódó rátákat.
(20)
Annak érdekében, hogy az ESB-alapokból támogatott azon műveletek, amelyek esetében a közvetett költségek tekintetében más uniós politikák keretében megállapított átalányok alkalmazhatók, hasonlók legyenek az említett más uniós politikák keretében finanszírozott műveletekhez, meg kell határozni azon beavatkozási kategóriákat, illetve beruházási prioritásokat vagy intézkedéseket, amelyek alá tartoznak.
(21)
Ki kell dolgozni a nagyprojektek minőségvizsgálatának módszertanát. A független szakértői minőségvizsgálat előfeltétel ahhoz, hogy a tagállamok az 1303/2013/EU rendeletben meghatározott értesítési eljárással összhangban benyújthassák a nagyprojektet a Bizottsághoz.
(22)
Az értesítési eljárás használata esetén a tagállamnak döntenie kell arról, hogy a nagyprojektet a Bizottság technikai segítségnyújtásával támogatott független szakértők vagy - a Bizottság egyetértésével - más független szakértők vizsgálják meg.
(23)
A nagyprojektek minőségvizsgálatát elvégző független szakértők kapacitása, kompetenciái és pártatlansága azon legfőbb szempontok között szerepelnek, amelyektől függ, hogy a vizsgálat eredménye jó minőségű és megbízható lesz-e. Következésképp annak biztosítása érdekében, hogy az ezen független szakértők által elvégzett minőségvizsgálat megbízható és kiváló legyen, meg kell határozni a rájuk vonatkozó követelményeket. A független szakértők mindegyikének eleget kell tennie ezen követelményeknek, függetlenül attól, hogy munkájuk technikai segítségnyújtás formájában kap-e támogatást a Bizottság kezdeményezéséből vagy valamely tagállamtól. Mielőtt még a Bizottság egyetértését kérné a független szakértők kiválasztásával kapcsolatban, a tagállamnak meg kell győződnie arról, hogy független szakértők eleget tesznek-e ezeknek a követelményeknek.
(24)
Mivel kizárólag a független szakértők által pozitívan elbírált nagyprojektek nyújthatók be a Bizottsághoz az értesítési eljárást használva, egyértelmű kritériumokat kell megállapítani e célból. Annak érdekében, hogy az összes minőségvizsgálatot ugyanazon módszertani megközelítés alapján végezzék el, továbbá, hogy a minőségvizsgálatot oly módon folytassák le, hogy az hozzájáruljon a vizsgálat tárgyát képező nagyprojekt minőségének javításához, meg kell határozni a minőségvizsgálat folyamatának lépéseit és a vizsgálat keretében használandó minőségértékelési paramétereket is.
(25)
Az 1303/2013/EU rendelet alapján az irányító hatóságnak ki kell alakítana az egyes műveletekre vonatkozó, a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit céljából szükséges, az egyéni résztvevőkre vonatkozó információkat is tartalmazó adatok számítógépes formában történő rögzítésére és tárolására szolgáló rendszerét. Ennek érdekében össze kell állítani az e rendszerben rögzítendő és tárolandó adatok listáját.
(26)
Bizonyos adatok csak meghatározott típusú műveletek vagy csak egyes európai strukturális és beruházási alapok szempontjából relevánsak; következésképp pontosítani kell az adatszolgáltatási követelményeket. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) meghatározza az ESZA által támogatott műveletek egyéni résztvevőire vonatkozó adatok rögzítésének és tárolásának egyedi követelményeit, amelyeket figyelembe kell venni.
(27)
Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi irányításhoz és monitoringhoz szükséges adatok - így többek között a kifizetési kérelmek, elszámolások, valamint a záró végrehajtási jelentések elkészítéséhez szükséges adatok - minden műveletre vonatkozóan olyan formában álljanak rendelkezésre, amely lehetővé teszi azok egyszerű összesítését és egyeztetését, az adatok listáját az 1303/2013/EU rendeletben és az alapspecifikus rendeletekben meghatározott jelentéstételi követelmények figyelembevételével kell meghatározni. A lista összeállításakor figyelembe kell venni, hogy a műveletekre vonatkozó bizonyos alapvető, számítógépes formában tárolt adatokra a műveletek eredményes pénzügyi irányításához és a műveletekre vonatkozó alapvető információk közzétételére vonatkozó követelményeknek való megfeleléshez van szükség. Bizonyos további adatokra az ellenőrzések és az auditok hatékony megtervezéséhez és végrehajtásához van szükség.
(28)
A rögzítendő és tárolandó adatok listája nem érintheti az irányító hatóságok által kialakított számítógépes rendszerek technikai jellemzőit vagy struktúráját, és nem determinálhatja előre a rögzített és tárolt adatok formátumát, kivéve, ha erről e rendelet külön rendelkezik. A lista továbbá nem érintheti az adatok bevitelének vagy a rendszeren belüli előállításának módját. Bizonyos esetekben a listán szereplő adatok több érték bevitelét tehetik szükségessé. Mindazonáltal, annak biztosítása érdekében, hogy az irányító hatóság el tudja látni a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzések és az audit tekintetében ráháruló feladatokat, meg kell határozni bizonyos szabályokat ezen adatok jellegére vonatkozóan, ideértve azon eseteket is, amikor ehhez egyéni résztvevők adatainak feldolgozására van szükség.
(29)
Annak érdekében, hogy az operatív programok kiadásai ellenőrizhetők és auditálhatók legyenek, meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett az auditnyomvonal kielégítőnek tekinthető.
(30)
Az 1303/2013/EU rendelet alapján elvégzett auditok tekintetében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell előzniük a személyes adatok jogosulatlan nyilvánosságra kerülését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést, továbbá pontosan meg kell határozni azon célokat, amelyek érdekében a Bizottság és a tagállamok ilyen adatokat feldolgozhatnak.
(31)
Az audithatóság felelős a műveletek auditálásáért. Annak érdekében, hogy ezen auditok hatóköre és hatékonysága megfelelő legyen, továbbá, hogy valamennyi tagállamban azonos szabványok szerint végezzék el azokat, meg kell szabni a rájuk vonatkozó feltételeket.
(32)
Részletesen meg kell határozni az auditálandó műveletek tekintetében alkalmazott mintavétel alapját, amelyhez az audithatóságnak tartania kell magát a mintavételi módszer kidolgozása vagy jóváhagyása során, ideértve a mintavételi egység meghatározását, a véletlenszerű statisztikai mintavételhez használandó bizonyos technikai feltételeket és olyan tényezőket is, amelyeket - az adott esetben szükséges - kiegészítő mintavételkor figyelembe kell venni.
(33)
Az audithatóságnak el kell készítenie az 1303/2013/EU rendeletben említett elszámolásokra vonatkozó auditvéleményt. Annak érdekében, hogy az elszámolások auditjának hatóköre és tartalma megfelelő legyen, továbbá, hogy valamennyi tagállamban azonos szabványok szerint végezzék el azokat, meg kell szabni a rájuk vonatkozó feltételeket.
(34)
A jogbiztonság, valamint a tagállamok egyenlő bánásmódban részesítése érdekében a pénzügyi korrekciók alkalmazásakor, az arányosság elvének megfelelően, meg kell határozni az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok fennállásának megítélésére vonatkozó kritériumokat, ezen hiányosságok főbb típusait, továbbá az alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumokat, valamint az átalányösszegek vagy extrapolált pénzügyi korrekció alkalmazásának kritériumait.
(35)
Az e rendeletben foglalt intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet az 1303/2013/EU rendeletet kiegészítő rendelkezéseket állapít meg az alábbiak tekintetében:
a)
az említett rendeletnek az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra, az EMVA-ra és az ETHA-ra (a továbbiakban: ESB-alapok) alkalmazandó második részét az alábbiak tekintetében kiegészítő rendelkezések:
i.
az eredményességmérési keret alapján alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumok;
ii.
a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos szabályok az alábbiak tekintetében:
-
további egyedi szabályok a földvásárlásra, valamint a technikai támogatás pénzügyi eszközökkel való ötvözésére vonatkozóan;
-
további egyedi szabályok a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek szerepére, felelősségére és feladataira, valamint kapcsolódó kiválasztási kritériumokra és a pénzügyi eszközökön keresztül nyújtható termékekre vonatkozóan;
-
bizonyos pénzügyi eszközök irányítására és kontrolljára vonatkozó szabályok, ideértve az irányító és audithatóságok által végrehajtandó ellenőrzéseket, az igazoló dokumentumok megtartására irányuló rendelkezéseket, az igazoló dokumentumokkal bizonyítandó elemeket, az irányításra és a kontrollra, valamint az auditra vonatkozó rendelkezéseket;
-
a pénzügyi eszközök számára történő kifizetések visszavonására és a kifizetési kérelmeket érintően ebből következő kiigazításokra vonatkozó szabályok;
-
a kamattámogatásokkal és garanciadíj-támogatásokkal összefüggésben az éves részletek tőkésítési rendszerének létrehozására vonatkozó egyedi szabályok;
-
a teljesítményen alapuló irányítási költségek és díjak, illetve az alkalmazandó küszöbértékek meghatározásának kritériumaira vonatkozó egyedi szabályok, illetve a tőkerészesedés alapú eszközök és mikrohitelek esetében a tőkésített irányítási költségek és díjak megtérítésére vonatkozó szabályok;
iii.
a befejezést követően nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevételének kiszámítási módszere;
iv.
a más uniós politikák keretében a közvetett költségek elszámolására alkalmazott átalányok és azok módszerei;
b)
a nagyprojektek minőségvizsgálatának elvégzésekor követendő módszertan tekintetében az említett rendeletnek az ERFA-ra és a Kohéziós Alapra alkalmazandó harmadik részét kiegészítő rendelkezések;
c)
az említett rendeletnek az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az ETHA-ra alkalmazandó negyedik részét az alábbiak tekintetében kiegészítő rendelkezések:
i.
az irányító hatóság által kialakított monitoring rendszerben számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatokkal összefüggő információkat meghatározó szabályok;
ii.
az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények a vezetendő számviteli nyilvántartások, valamint az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek szintjén megőrizendő igazoló dokumentumok tekintetében;
iii.
a műveletek auditjának és az elszámolások auditjának hatóköre és tartalma, valamint a műveletek mintájának kiválasztási módszertana;
iv.
a Bizottság tisztviselői vagy a Bizottság arra jogosult képviselői által elvégzett auditok során gyűjtött adatok felhasználására vonatkozó részletes szabályok;
v.
az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok meghatározására szolgáló kritériumok, ideértve a súlyos hiányosságok főbb típusait, továbbá az alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékének megállapítását szolgáló kritériumok és az átalányok vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazásának kritériumai.
II. FEJEZET
AZ 1303/2013/EU RENDELETNEK AZ ESB-ALAPOKRA ALKALMAZANDÓ MÁSODIK RÉSZÉT KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
I. SZAKASZ
Az eredményességmérési keret alapján alkalmazandó pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumok
(Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének negyedik albekezdése)
2. cikk
A pénzügyi korrekció mértékének meghatározása
(Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének negyedik albekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikkének (7) bekezdése alapján a Bizottság által alkalmazandó, átalányalapú pénzügyi korrekció mértékét az adott eredményességmérési keret alá tartozó összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés teljesítési aránya záróértékének átlaga és az adott eredményességmérési keret alá tartozó pénzügyi mutató teljesítési arányának záróértéke közötti arány („a teljesítési/abszorpciós együttható”) alapján kell meghatározni.
(2) A teljesítési/abszorpciós együtthatót a következő módon kell kiszámítani:
a)
a célérték százalékaként kifejezett záró teljesítési érték megismeréséhez az adott prioritáshoz tartozó eredményességmérési kerethez kiválasztott összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés záróértékét el kell osztani a megfelelő célértékekkel;
b)
meg kell határozni az adott prioritáshoz tartozó eredményességmérési kerethez kiválasztott összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés teljesítési aránya záróértékének átlagát. A számításkor a teljesítési arány 100 %-ot meghaladó záróértékét 100 %-nak kell venni;
c)
a célérték százalékaként kifejezett záró teljesítési érték megismeréséhez az adott prioritáshoz tartozó eredményességmérési kerethez kiválasztott pénzügyi mutató teljesítési záróértékét el kell osztani a megfelelő célértékkel. A számításkor a teljesítési arány 100 %-ot meghaladó záróértékét 100 %-nak kell venni;
d)
az adott prioritáshoz tarozó eredményességmérési kerethez kiválasztott összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés teljesítési záróértékének átlagát el kell osztani az adott prioritáshoz tarozó eredményességmérési kerethez kiválasztott pénzügyi mutató záró teljesítési értékével.
(3) Amennyiben a prioritás egynél több ESB-alaphoz vagy régiókategóriához kapcsolódik, a teljesítési/abszorpciós együtthatót ESB-alaponként és/vagy régiókategóriánként kell kiszámolni.
3. cikk
A pénzügyi korrekció mértéke
(Az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének negyedik albekezdése)
(1) A pénzügyi korrekció mértékének meghatározása az alábbiak szerint történik:
a)
65 % alatti, de legalább 60 %-os teljesítési/abszorpciós együttható esetén 5 %-os átalány alkalmazandó;
b)
60 % alatti, de legalább 50 %-os teljesítési/abszorpciós együttható esetén 10 %-os átalány alkalmazandó;
c)
50 % alatti teljesítési/abszorpciós együttható esetén 25 %-os átalány alkalmazandó.
(2) Az átalányt az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének első albekezdésében említett feltételeknek megfelelő prioritásra vonatkozóan a tagállam által bejelentett kiadások alapján az ESB-alapból nyújtott hozzájárulásra kell alkalmazni, az esetleges egyéb pénzügyi korrekciók alkalmazása után.
Az egynél több ESB-alapot vagy régiókategóriát érintő prioritások esetében az átalányt az ESB-alapok és/vagy régiókategóriák mindegyikére alkalmazni kell.
(3) Az elérendő célok elérése tekintetében mutatkozó súlyos hiányosságok kialakulásához hozzájáruló külső tényezőket - az 1303/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének harmadik albekezdésében említettek kivételével - eseti alapon kell vizsgálni. Az említett tényezők súlyos hiányosságokhoz való hozzájárulásának mértéke függvényében az (1) bekezdésben meghatározott átalánykorrekció legfeljebb 50 %-kal csökkenthető.
(4) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti átalány alkalmazása aránytalan lenne, a korrekció mértékét csökkenteni kell.
II. SZAKASZ
Pénzügyi eszközök
4. cikk
A földvásárlásra vonatkozó egyedi szabályok
(Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (13) bekezdése)
(1) Az ERFA, a Kohéziós Alap és az EMVA által finanszírozott pénzügyi eszközök beépítetlen vagy beépített földterület vásárlását is tartalmazó beruházásokat is támogathatnak legfeljebb a végső kedvezményezettnek fizetett program-hozzájárulás 10 %-áig. Garanciák esetében ezt a százalékos értéket az alapul szolgáló kölcsön vagy más kockázatviselő eszköz összegére kell alkalmazni.
(2) Amennyiben a pénzügyi eszközök városfejlesztési vagy városrehabilitációs célú infrastruktúra-beruházásokhoz nyújtanak támogatást a végső kedvezményezetteknek, az (1) bekezdésben említett határérték 20 %.
(3) A környezet megóvásával kapcsolatos műveleteket érintő kivételes és megfelelően indokolt esetekben az irányító hatóság eltérhet az (1) és (2) bekezdésben említett határértékektől.
5. cikk
A technikai támogatás pénzügyi eszközökkel való ötvözése
(Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (13) bekezdése)
A technikai támogatás pénzügyi eszközökkel történő, egyetlen műveleten belüli, az 1303/2013/EU 37. cikke (7) bekezdése szerinti ötvözése csak a tervezett beruházás technikai előkészítése céljából, a művelet által támogatott végső kedvezményezett javára lehetséges.
6. cikk
A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek szerepe, felelőssége és feladatai
(Az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése)
(1) A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek feladataikat az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban, a pénzügyi eszközök végrehajtása terén tapasztalattal rendelkező professzionális szervezetektől elvárt szakmai gondossággal, hatékonysággal, átláthatósággal és körültekintéssel látják el. E szervezetek biztosítják, hogy:
a)
a pénzügyi eszközökből támogatásban részesülő végső kedvezményezetteket a pénzügyi eszköz jellegének és a finanszírozandó beruházási projektek potenciális gazdasági életképességének kellő figyelembevételével válasszák ki. A kiválasztásnak átláthatónak kell lennie, objektív indokokon kell alapulnia, és az nem eredményezhet összeférhetetlenséget.
b)
Az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap tekintetében az 1303/2013/EU rendelet 115. cikkében, az EMVA tekintetében az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 66. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. alpontjában, az ETHA tekintetében pedig a tengerügyi és halászati politikának a 2014-2020 közötti programozási időszakra vonatkozó pénzügyi támogatása feltételeinek megállapításáról szóló jövőbeli uniós jogi aktusban (ETHA-rendelet) meghatározott követelményekkel összhangban a végső kedvezményezetteket tájékoztatni kell arról, hogy a finanszírozást az ESB-alapok által társfinanszírozott programok keretében kapják.
c)
a pénzügyi eszközök arányos és a lehető legkevésbé versenytorzító módon nyújtsanak támogatást;
d)
a magánbefektetőknek vagy piacgazdasági elven működő közszektorbeli befektetőknek az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontja és 44. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti preferenciális díjazása arányos legyen az ezen befektetők által vállalt kockázattal, és korlátozódjon az e befektetők érdeklődéséhez szükséges minimumra, amit az üzleti feltételeken és eljárási biztosítékokon keresztül kell garantálni.
(2) Mivel az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetekkel vagy a végső kedvezményezettekkel szembeni közvetlen pénzügyi kötelezettsége, illetve az irányító hatóságnak a pénzügyi eszköz bármely más adóssága vagy tartozása tekintetében keletkező kötelezettsége nem haladhatja meg a vonatkozó finanszírozási megállapodásban a pénzügyi eszközre lekötött összegeket, a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek biztosítják, hogy az irányító hatósággal szemben az általa a pénzügyi eszközre lekötött összegen felül egyéb követelés ne merülhessen fel.
(3) A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek felelnek a szabálytalanságok által érintett program-hozzájárulások kamatokkal és az e hozzájárulásokból származó esetleges egyéb nyereségekkel növelt összegeinek visszatérítéséért.
A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek ugyanakkor nem felelnek az első albekezdésben említett összegek visszatérítéséért, amennyiben az adott szabálytalanság tekintetében bizonyítják, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
a)
a szabálytalanság a végső kedvezményezettek szintjén fordult elő, illetve alapok alapja esetén a pénzügyi közvetítők vagy a végső kedvezményezettek szintjén;
b)
a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek a szabálytalanság által érintett program-hozzájárulások tekintetében e cikk (1) bekezdésével összhangban jártak el;
c)
annak ellenére, hogy a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek kellő gondossággal eljárva a rendelkezésre álló összes szerződéses és jogi eszközt igénybe vették, nem sikerült a szabálytalanságok által érintett összegeket visszafizettetni.
7. cikk
A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek kiválasztási kritériumai
(Az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése)
(1) Valamely szervezetnek pénzügyi eszközök végrehajtása céljából, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdésének a) pontjával és 38. cikke (4) bekezdése b) pontjának ii. és iii. alpontjával összhangban történő kiválasztásakor az irányító hatóság ellenőrzi, hogy az adott szervezet eleget tesz-e az alábbi minimumkövetelményeknek:
a)
rendelkezik az uniós és a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő végrehajtási feladatok ellátásához szükséges felhatalmazással;
b)
a gazdasági és pénzügyi életképessége megfelelő;
c)
rendelkezik a pénzügyi eszköz végrehajtásához szükséges kapacitással, ideértve az irányító hatóság részére a szükséges biztosítékot nyújtó szervezeti struktúrát és irányítási keretet;
d)
hatékony és eredményes belső kontrollrendszert működtet;
e)
pontos, teljes körű és megbízható információkat időben biztosító számviteli rendszert alkalmaz;
f)
aláveti magát a tagállami ellenőrző szervek, a Bizottság és az Európai Számvevőszék által végzett auditoknak.
(2) Az (1) bekezdésben említett szervezet kiválasztásakor az irányító hatóság kellő mértékben figyelembe veszi a végrehajtandó pénzügyi eszköz jellegét, az adott szervezet hasonló pénzügyi eszközök végrehajtása terén szerzett tapasztalatát, a javasolt csoport tagjainak szakértelmét és tapasztalatát, valamint a szervezet operatív és pénzügyi kapacitását. A kiválasztásnak átláthatónak kell lennie, objektív feltételeken kell alapulnia, és nem az eredményezhet összeférhetetlenséget. Legalább az alábbi kiválasztási kritériumokat alkalmazni kell:
a)
a pénzügyi közvetítők vagy a végső kedvezményezettek beazonosításához és értékeléséhez használt módszertan megalapozottsága és hitelessége;
b)
a pénzügyi eszköz végrehajtásához kapcsolódó irányítási költségek és díjak, valamint a kiszámításukra javasolt módszertan;
c)
a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatásra vonatkozóan alkalmazott feltételek, ideértve az árazási feltételeket;
d)
a végső kedvezményezetteket a program-hozzájárulásokon felül támogató befektetéseket finanszírozó források bevonási képessége;
e)
képesség a jelenleg folytatott tevékenységeken felül további tevékenységek végzésére;
f)
azokban az esetekben, amikor a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezet saját pénzügyi forrásokat allokál a pénzügyi eszközre vagy megosztja a kockázatot, az érdekek összehangolása és az esetleges összeférhetetlenségek kezelése érdekében javasolt intézkedések.
(3) Amennyiben az alapok alapját végrehajtó szervezet - ideértve az EBB-t is - a végrehajtási feladatokat részben vagy egészben továbbdelegálja egy pénzügyi közvetítőre, biztosítja, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett követelmények teljesülnek e pénzügyi közvetítő tekintetében.
8. cikk
Pénzügyi eszközökön keresztül nyújtott garanciákra vonatkozó egyedi szabályok
(Az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése)
Garanciát nyújtó pénzügyi eszközök esetében az alábbi követelményeknek kell eleget tenni:
a)
megfelelő multiplikátor arányt kell elérni a garanciák által fedezendő új kölcsönökből és egyéb kockázatmegosztási eszközökből várt és nem várt veszteségek fedezésére elkülönített program-hozzájárulás összege és a hozzájuk kapcsolódó, folyósított új kölcsönök vagy egyéb kockázatmegosztási eszközök között;
b)
a multiplikátort az egyedi piaci feltételeket, a pénzügyi eszköz befektetési stratégiáját, valamint a gazdaságosság és hatékonyság elvét figyelembe véve prudens előzetes kockázatértékeléssel kell meghatározni a kínálandó egyedi garanciatermékre vonatkozóan. Amennyiben a piaci feltételek ezt a későbbiekben indokolttá teszik, az előzetes kockázatértékelés felülvizsgálható;
c)
a garancialehívások teljesítésére lekötött program-hozzájárulások ezen előzetes kockázatértékelést tükrözik;
d)
amennyiben a pénzügyi közvetítő vagy a garancia révén támogatott szervezet nem folyósította az új kölcsönök vagy egyéb kockázatmegosztási eszközök tervezett összegét a végső kedvezményezetteknek, az elszámolható kiadást arányosan csökkenteni kell.
9. cikk
A nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott pénzügyi eszközök irányítása és kontrollja
(Az 1303/2013/EU rendelet 40. cikkének (4) bekezdése)
(1) A programokból nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi eszközöknek nyújtott támogatást tartalmazó műveletek esetében az irányító hatóság biztosítja, hogy:
a)
a művelet mind az értékelés, mind a kiválasztás folyamata során, illetve a pénzügyi eszköz kidolgozási és végrehajtási időszaka alatt megfeleljen az alkalmazandó jognak, a vonatkozó programnak és a vonatkozó finanszírozási megállapodásnak;
b)
a finanszírozási megállapodások az 1303/2013/EU rendelet IV. melléklete 1. pontjának e) alpontjával összhangban tartalmazzanak az auditkövetelményekre és auditnyomvonalra vonatkozó rendelkezéseket;
c)
az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap és az ETHA alá tartozó műveletek tekintetében az 1303/2013/EU rendelet 125. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az EMVA alá tartozó műveletek tekintetében pedig az 1305/2013/EU rendelet 58. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban végezzenek irányítási ellenőrzéseket a teljes programozási időszakban és a pénzügyi eszközök kidolgozása és végrehajtása alatt;
d)
az elszámolhatóként bejelentett kiadásokat alátámasztó igazoló dokumentumokra vonatkozó szabályok:
i.
a dokumentumokat a művelethez kapcsolódóan az irányító hatóság, a pénzügyi közvetítő vagy az alapok alapját végrehajtó szervezet szintjén kell megőrizni a forrásoknak a kitűzött célra történő felhasználása, az alkalmazandó jognak és a vonatkozó programok keretében nyújtott finanszírozáshoz kapcsolódó kritériumoknak és feltételeknek való megfelelés igazolása céljából;
ii.
a dokumentumoknak lehetővé kell tenniük a Bizottsághoz bejelentett kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzését;
e)
az uniós és nemzeti jognak, valamint a finanszírozási feltételeknek való megfelelés ellenőrzését lehetővé tevő igazoló dokumentumok közé tartoznak legalább az alábbiak:
i.
a pénzügyi eszköz létrehozására vonatkozó dokumentumok;
ii.
az 1303/2013/EU rendelet 43. és 44. cikkével összhangban az egyes programokból és prioritási tengelyekből a pénzügyi eszköz javára teljesített hozzájárulást, a program keretében elszámolható kiadást és az ESB-alapokból származó támogatás révén keletkező kamatot és egyéb nyereségeket, továbbá az ESB-alapokból származó források újrafelhasználásának azonosítását lehetővé tévő dokumentumok;
iii.
a pénzügyi eszköz működésére vonatkozó dokumentumok, ideértve a monitoringgal, jelentéstétellel és ellenőrzésekkel kapcsolatos dokumentumokat is;
iv.
az 1303/2013/EU rendelet 43., 44. és 45. cikkének való megfelelést igazoló dokumentumok;
v.
a program-hozzájárulások kivonására és a pénzügyi eszköz megszüntetésére vonatkozó dokumentumok;
vi.
az irányítási költségekre és díjakra vonatkozó dokumentumok;
vii.
pályázati űrlapok vagy azzal egyenértékű, a végső kedvezményezett által az igazoló dokumentumokkal benyújtott dokumentumok, ideértve az üzleti terveket és - adott esetben - a korábbi éves beszámolókat;
viii.
ellenőrző listák és a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezet jelentései, amennyiben rendelkezésre állnak;
ix.
a csekély összegű (de minimis) támogatásokkal kapcsolatos nyilatkozatok, amennyiben alkalmazandó;
x.
a pénzügyi eszköz által nyújtott támogatással - többek között tőkerészesedés-alapú eszközökhöz, kölcsönökhöz, garanciákhoz nyújtott támogatással vagy a végső kedvezményezett javára egyéb formában végrehajtott beruházással - kapcsolatban aláírt megállapodások;
xi.
bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi eszközön keresztül nyújtott támogatást a kitűzött céljának megfelelően használták fel;
xii.
az irányító hatóság és a pénzügyi eszköz közötti, valamint - a végső kedvezményezettel bezárólag minden szintre kiterjedően - a pénzügyi eszközön belüli pénzáramok nyilvántartásai, garanciák esetében pedig az alapul szolgáló kölcsönök folyósításának igazolása;
xiii.
a pénzügyi eszköz által a végső kedvezményezett javára kifizetett program-hozzájárulás vagy lekötött garancia elkülönített nyilvántartásai vagy számviteli kódjai.
(2) Az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap és az ETHA keretében megvalósuló pénzügyi eszközök részére a programokból nyújtott támogatást tartalmazó műveletek esetében az audithatóságok biztosítják, hogy a pénzügyi eszközöket az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (1) bekezdésével összhangban a programozási időszak egésze alatt, a programok zárásáig auditálják mind a rendszerauditok, mind a műveletek auditja keretében.
Az EMVA keretében megvalósuló pénzügyi eszközök részére a programokból nyújtott támogatást tartalmazó műveletek esetében az auditszervezetek biztosítják, hogy a pénzügyi eszközöket az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 59. cikkével összhangban a programozási időszak egésze alatt, a programok zárásáig auditálják a rendszerauditok és a műveletek auditja keretében.
(3) Amennyiben a pénzügyi eszközöket az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összhangban az EBB hajtja végre:
a)
az irányító hatóság megbíz egy, a Bizottság által kidolgozott egységes keret alapján működő vállalkozást a művelettel kapcsolatos, az 1303/2013/EU rendelet 125. cikke (5) bekezdésének b) pontja szerinti helyszíni ellenőrzések elvégzésével;
b)
az audithatóság megbíz egy, a Bizottság által kidolgozott egységes keret alapján működő vállalkozást a műveletek auditálásával.
Az audithatóság a megbízott vállalkozás által közölt információkra alapozza az auditvéleményét.
(4) Amennyiben nem áll rendelkezésre a (3) bekezdésben említett, a Bizottság által kidolgozott egységes keret, a Bizottság általi jóváhagyás céljából az irányító hatóság benyújtja a helyszíni vizsgálatok elvégzésére vonatkozó módszertani javaslatát, az audithatóság pedig benyújtja az auditokra vonatkozó módszertani javaslatát.
10. cikk
A pénzügyi eszközök számára történő kifizetések visszavonására és a kifizetési kérelmek ebből következő kiigazításaira vonatkozó szabályok
(Az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkének (3) bekezdése)
A tagállamok és az irányító hatóságok csak akkor vonhatják vissza a programokból az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 38. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett és a 38. cikk (4) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban végrehajtott pénzügyi eszközök részére nyújtott hozzájárulást, ha a hozzájárulást még nem szerepeltették az említett rendelet 41. cikke szerinti kifizetési kérelemben. Az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap és az ETHA által támogatott pénzügyi eszközök esetében a hozzájárulások akkor is visszavonhatók, ha a következő kifizetési kérelmet a megfelelő kiadás visszavonása vagy helyettesítése céljából módosítják.
11. cikk
A kamattámogatások és garanciadíj-támogatások éves részleteinek tőkésítési rendszere
(Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett tőkésített kamattámogatásokat és garanciadíj-támogatásokat az elszámolhatósági időszak végén a diszkontált kifizetési kötelezettségek összegeként kell kiszámítani az említett cikkben meghatározott célokra és időszakokra vonatkozóan az érintett finanszírozási megállapodásokban foglalt rendelkezésekkel összhangban.
(2) Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett időszakot követően vagy a pénzügyi eszköz ezen időszak lejárta előtti váratlan megszüntetése eredményeként a letéti számlán esetlegesen fennmaradó forrásokat az említett rendelet 45. cikkével összhangban kell felhasználni.
12. cikk
Az irányítási költségeket és díjakat a teljesítmény alapján meghatározó kritériumok
(Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (6) bekezdése)
(1) Az irányító hatóság kiszámítja az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint elszámolhatóként bejelenthető irányítási költségeket és díjakat, melyek alapjául az említett rendelet 42. cikkének (5) bekezdésében említetteknek megfelelően az alábbi, teljesítményalapú kritériumok szolgálnak:
a)
az ESB-alapok program által nyújtott hozzájárulások kifizetése;
b)
a beruházásokból visszafizetett vagy a garanciaszerződésekre lekötött források felszabadítása nyomán visszafizetett források;
c)
a beruházási döntés előtt és után a beruházáshoz kapcsolódóan a beruházás hatásának maximalizálása érdekében hozott intézkedések minősége; valamint
d)
a pénzügyi eszköz hozzájárulása a program célkitűzéseihez és eredményeihez.
(2) Az irányító hatóság tájékoztatja az 1303/2013/EU rendelet 47. cikkével összhangban létrehozott monitoring-bizottságot a felmerült irányítási költségek teljesítményalapú számítására vonatkozó rendelkezésekről vagy a pénzügyi eszköz irányításának díjairól. A monitoring-bizottság évente jelentést kap az előző naptári évben ténylegesen kifizetett irányítási költségekről és díjakról.
13. cikk
Az irányítási költségek és díjak küszöbértékei
(az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (5) és (6) bekezdése)
(1) Alapok alapját végrehajtó szervezet esetében az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti elszámolható kiadásként bejelenthető irányítási költségek és díjak nem haladhatják az alábbiak összegét:
a)
a finanszírozási megállapodás aláírását követő első 12 hónapban az alapok alapja részére fizetett program-hozzájárulások 3 %-a, a következő 12 hónapban pedig 1 %-a, azt követően évente 0,5 %-a, amelyet az alapok alapja részére ténylegesen teljesített kifizetés időpontjától az elszámolhatósági időszak végéig, az irányító hatóság részére történő visszafizetésig vagy a pénzügyi eszköz megszüntetéséig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban; valamint
b)
az alapok alapja által a pénzügyi közvetítőknek fizetett program-hozzájárulások 0,5 %-a évente, amelyet az alapok alapja által ténylegesen teljesített kifizetés időpontjától az alapok alapja részére történő visszafizetésig, az elszámolhatósági időszak végéig vagy a pénzügyi eszköz megszüntetéséig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban.
(2) A tőkerészesedést, kölcsönöket, garanciákat, valamint mikrohiteleket nyújtó pénzügyi eszközöket - ideértve az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (7) bekezdésével összhangban vissza nem térítendő támogatással, kamattámogatással vagy garanciadíj-támogatással ötvözött pénzügyi eszközöket is - végrehajtó szervezetek esetében az említett rendelet 42. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján elszámolható kiadásokként bejelenthető irányítási költségek és díjak összege nem haladhatja meg az alábbiak összegét:
a)
az alábbiak szerint kiszámítandó alapdíjazás:
i.
a tőkerészesedést nyújtó pénzügyi eszközök esetében a finanszírozási megállapodás aláírását követő első 24 hónapban a vonatkozó finanszírozási megállapodás alapján lekötött program-hozzájárulások 2,5 %-a évente, azt követően pedig 1 %-a évente, amelyet a vonatkozó finanszírozási megállapodás aláírásától az elszámolhatósági időszak végéig, a hozzájárulásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére történő visszafizetéséig, vagy a pénzügyi eszköz megszüntetéséig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
ii.
minden más pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások 0,5 %-a évente, amelyet a pénzügyi eszköz részére ténylegesen teljesített kifizetés napjától az elszámolhatósági időszak végéig, az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére történő visszafizetésig vagy a pénzügyi eszköz megszüntetéséig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban; valamint
b)
az alábbiak szerint kiszámítandó teljesítményalapú díjazás:
i.
tőkerészesedést nyújtó pénzügyi eszköz esetében tőkerészesedés formájában az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a végső kedvezményezetteknek kifizetett, a pénzügyi eszköznek még visszafizetendő program-hozzájárulások és a program-hozzájárulásokból származó újrabefektetett források 2,5 %-a évente, amelyet a végső kedvezményezettnek történő kifizetés napjától a befektetés visszafizetéséig, leírások esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az elszámolhatósági időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
ii.
kölcsönöket nyújtó pénzügyi eszköz esetében kölcsön formájában az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a végső kedvezményezetteknek kifizetett, a pénzügyi eszköznek még visszafizetendő program-hozzájárulások és a program-hozzájárulásokból származó újrabefektetett források 1 %-a évente, amelyet a végső kedvezményezettnek történő kifizetés napjától a befektetés visszafizetéséig, leírások esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az elszámolhatósági időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
iii.
garanciát nyújtó pénzügyi eszköz esetében az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti fennálló garanciaszerződésekre lekötött program-hozzájárulások, illetve program-hozzájárulásból származó újrafelhasznált források 1,5 %-a évente, amelyet a kötelezettségvállalás napjától a garanciaszerződés lejártáig, fizetésképtelenség esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az elszámolhatósági időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
iv.
mikrohitelt nyújtó pénzügyi eszköz esetében mikrohitel formájában az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a végső kedvezményezetteknek kifizetett, a pénzügyi eszköznek még visszafizetendő program-hozzájárulások és a program-hozzájárulásokból származó újrabefektetett források 1,5 %-a évente, amelyet a végső kedvezményezettnek történő kifizetés napjától a befektetés visszafizetéséig, leírások esetén a visszafizettetési eljárás végéig, vagy az elszámolhatósági időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban;
v.
az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (7) bekezdésével összhangban vissza nem térítendő támogatást, kamattámogatást vagy garanciadíj-támogatást nyújtó pénzügyi eszköz esetében az említett rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a végső kedvezményezettnek kifizetett támogatási összeg 0,5 %-a.
E bekezdés rendelkezései akkor is alkalmazandók a garanciát nyújtó pénzügyi eszközt végrehajtó szervezetre, ha ugyanazon szervezet a (4) bekezdés rendelkezései alá tartozó alapok alapját hajtja végre.
(3) Az 1303/2013/EU rendelet 65. cikke (2) bekezdésében meghatározott elszámolhatósági időszak egészére vonatkozóan összesített irányítási költségek és díjak nem haladhatják meg az alábbi korlátokat:
a)
alapok alapja esetében az alapok alapja részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 7 %-a;
b)
tőkerészesedést nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 20 %-a;
c)
kölcsönt nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 8 %-a;
d)
garanciát nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 10 %-a;
e)
mikrohitelt nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 10 %-a;
f)
az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (7) bekezdésével összhangban vissza nem térítendő támogatást, kamattámogatást vagy garanciadíj-támogatást nyújtó pénzügyi eszköz esetében a pénzügyi eszköz részére fizetett program-hozzájárulások teljes összegének 6 %-a.
(4) Amennyiben ugyanaz a szervezet alapok alapját és pénzügyi eszközt is végrehajt, sem az (1) és a (2) bekezdés alapján elszámolható irányítási költségek és díjak, sem a (3) bekezdésben meghatározott korlátok nem vohatók össze ugyanazon program-hozzájárulás vagy a program-hozzájárulásból származó ugyanazon újrabefektetett források tekintetében.
(5) Amennyiben a tőkerészesedést nyújtó pénzügyi közvetítőkbe fektetett tőke nagy részét magánbefektetők vagy piacgazdasági elven működő közszektorbeli szereplők biztosítják, és a program-hozzájárulást a magánbefektetőkre érvényes feltételekkel azonos feltételek mellett nyújtják, az irányítási költségeknek és díjaknak a piaci feltételekhez kell igazodniuk, és azok nem haladhatják meg a magánbefektetők által fizetendő összegeket.
(6) Az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott küszöbértékek meghaladhatók, amennyiben az irányítási költségeket és díjakat olyan pénzügyi eszközt végrehajtó szervezet számítja fel - ideértve adott esetben az alapok alapját végrehajtó szervezeteket is -, amelyet az alkalmazandó szabályokkal összhangban versenypályázaton választottak ki, és a versenypályázat igazolta a magasabb irányítási költségek és díjak szükségességét.
14. cikk
A tőkerészesedést és mikrohitelt nyújtó pénzügyi eszközök tőkésített irányítási költségeinek és díjainak megtérítése
(Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (6) bekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (2) bekezdésével összhangban elszámolható kiadásként megtérítendő tőkésített irányítási költségeket és díjakat az elszámolhatósági időszakot követően az említett rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időszakra vonatkozóan fizetendő diszkontált irányítási költségek és díjak összegeként és a vonatkozó finanszírozási megállapodásokkal összhangban kell kiszámítani az elszámolhatósági időszak végén.
(2) Mikrohitelt nyújtó pénzügyi eszköz esetében az elszámolhatósági időszakot követően fizetendő tőkésített irányítási költségek és díjak nem haladhatják meg a végső kedvezményezettnek az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében kölcsönök formájában kifizetett és a pénzügyi eszköz részére még visszafizetendő program-hozzájárulások 1 %-át évente, amelyet az elszámolhatósági időszak végétől a befektetés visszafizetéséig, fizetésképtelenség esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az említett rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében szereplő időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban.
(3) Tőkerészesedést nyújtó pénzügyi eszköz esetében az elszámolhatósági időszakot követően fizetendő tőkésített irányítási költségek és díjak nem haladhatják meg a végső kedvezményezettnek az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében tőkerészesedés formájában kifizetett és a pénzügyi eszköz részére még visszafizetendő program-hozzájárulások 1,5 %-át évente, amelyet az elszámolhatósági időszak végétől a befektetés visszafizetéséig, fizetésképtelenség esetén a visszafizettetési eljárás végéig vagy az említett rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említett időszak végéig kell időarányosan számítani, attól függően, hogy melyik következik be korábban.
(4) Az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett időszakot követően vagy a pénzügyi eszköznek ezen időszak lejárta előtti váratlan megszüntetése eredményeként a letéti számlán esetlegesen fennmaradó forrásokat az említett rendelet 45. cikkével összhangban kell felhasználni.
III. SZAKASZ
A nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevétele kiszámításának módszere
15. cikk
A diszkontált nettó bevétel kiszámításának módszere
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett módszer alkalmazása céljából a művelet diszkontált nettó bevételét a diszkontált költségeknek a diszkontált bevételekből történő levonásával, és adott esetben a beruházás maradványértékének hozzáadásával kell kiszámítani.
(2) A művelet nettó bevételét a művelet ágazatára az I. melléklet alapján alkalmazandó meghatározott referencia-időszakra vonatkozóan kell kiszámítani. A referencia-időszak magában foglalja a művelet végrehajtási időszakát.
(3) A bevételek és költségek meghatározása az új beruházás megvalósulása szerinti forgatókönyvben szereplő bevételeknek és költségeknek az új beruházás nélküli forgatókönyvvel való összehasonlítására alapozott különbözeti módszerrel történik.
Amennyiben a művelet új eszköz létrehozásából áll, a bevételek és költségek az új beruházás bevételei és költségei lesznek.
(4) Amennyiben a hozzáadottérték-adó az 1303/2013/EU rendelet 69. cikke (3) bekezdése c) pontjának megfelelően nem elszámolható költség, a diszkontált nettó bevételt a hozzáadottérték-adót nem tartalmazó összegek alapján kell kiszámítani.
16. cikk
A bevételek meghatározása
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
A diszkontált nettó bevétel számítása céljából a bevételeket az alábbiak szerint határozzák meg:
a)
amennyiben alkalmazandó, a használati díjakat a „szennyező fizet” elvvel összhangban állapítják meg, és amennyiben helyénvaló, a használati díjakat a megfizethetőség szempontjainak figyelembevételével határozzák meg;
b)
a bevételek nem tartalmaznak a nemzeti vagy regionális költségvetésekből vagy nemzeti társadalombiztosítási rendszerekből származó transzfereket;
c)
amennyiben egy művelet korábban már létező szolgáltatást vagy infrastruktúrát egészít ki új eszközökkel, mind az új vagy kibővített szolgáltatás vagy infrastruktúra új felhasználóitól származó hozzájárulást, mind a meglévő felhasználóktól származó pótlólagos hozzájárulást figyelembe kell venni.
17. cikk
Költségek megállapítása
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
A diszkontált nettó bevétel kiszámításához a 15. cikk (2) bekezdésében említett referencia-időszak alatt felmerülő alábbi költségeket kell figyelembe venni:
a)
a művelet technikai működését biztosító rövid élettartamú felszerelések pótlási költsége;
b)
állandó működési költségek, ideértve a fenntartási költségeket, így például a személyi jellegű költségeket, a karbantartási és javítási költségeket, az általános irányítási és igazgatási költségeket, továbbá a biztosítási költségeket; valamint
c)
változó működési költségek, ideértve a fenntartási költségeket, így például a nyersanyag- és energiafogyasztást, illetve a folyamat során felhasznált egyéb fogyóeszközöket, továbbá a művelet élettartamának meghosszabbításához szükséges bármely egyéb karbantartási és javítási költséget.
18. cikk
A beruházás maradványértéke
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
(1) Amennyiben a művelet eszközeinek tervezési élettartama meghaladja a 15. cikk (2) bekezdésében említett referencia-időszakot, maradványértéküket a művelet hátralévő élettartama alatt jelentkező pénzáramok nettó jelenértékének kiszámításával határozzák meg. Megfelelően indokolt esetben a maradványérték kiszámítására más módszer is alkalmazható.
(2) A beruházás maradványértékét a művelet diszkontált nettó bevételébe csak akkor számítják bele, ha a bevételek meghaladják a 17. cikkben említett költségeket.
19. cikk
A pénzáramok diszkontálása
(Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének hetedik albekezdése)
(1) A költségek és bevételek számításánál kizárólag a művelet által kifizetett vagy a művelet javára befolyó pénzáramokat veszik figyelembe. A pénzáramokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett referencia-időszak minden olyan évére vonatkozóan ki kell mutatni, amikor a művelet pénzáramot fizet ki vagy a művelet javára pénzáram folyik be.
(2) A számításnál figyelmen kívül kell hagyni az olyan nem pénzforgalmi szemléletű tételeket, mint az értékcsökkenés, a jövőbeli pótlási költségekre képzett tartalékok és a rendkívüli tartalékok.
(3) A pénzáramokat jelenértékre az ESB-alapok által társfinanszírozott közfinanszírozású beruházási műveletekre irányadó indikatív, reálértéken 4 %-os pénzügyi diszkontrátát alkalmazva kell jelenértékre diszkontálni.
(4) A tagállamok a 4 %-tól eltérő pénzügyi diszkontrátát is alkalmazhatnak, ha bizonyítják ennek indokoltságát, és biztosítják, hogy ezt a referenciaértéket következetesen alkalmazzák ugyanazon ágazat hasonló műveletei tekintetében.
(5) A 4 %-tól eltérő referenciaérték az alábbi szempontok alapján indokolható:
a)
a tagállamot jellemző egyedi makrogazdasági feltételek, továbbá nemzetközi makrogazdasági tendenciák és helyzet; vagy
b)
a beruházó jellege vagy a végrehajtási struktúra, például a köz- és magánszféra partnersége; vagy
c)
az érintett ágazat jellege.
(6) Az egyedi pénzügyi diszkontráták megállapítása érdekében a tagállamok becslést készítenek egy általuk leginkább relevánsnak tekintett alternatív, belföldi és nemzetközi elemeket egyaránt tartalmazó, kockázatmentes beruházási portfólió hosszú távú átlagos hozamára. A kedvezményezettek számára hozzáférhetővé teszik a különböző pénzügyi diszkontrátákkal kapcsolatos információkat.
IV. SZAKASZ
Más uniós politikák keretében a közvetett költségek elszámolására alkalmazott átalányok és azok módszerei
20. cikk
A közvetett költség átalányfinanszírozása az 1290/2013/EU rendelet alapján
(Az 1303/2013/EU rendelet 68. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)
Az alábbi típusú műveletek vagy műveletek részét képező projektek esetében a közvetett költségek az 1290/2013/EU rendelet 29. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapított átalányok alkalmazásával is kiszámíthatók:
a)
az ERFA által támogatott, a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletének 1. táblázatában meghatározott 056., 057. vagy 060-065. kóddal jelölt beavatkozási terület alá tartozó és az 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, (2) bekezdésének b) pontjában, (3) bekezdésének a) és c) pontjában és (4) bekezdésének f) pontjában meghatározott beruházási prioritások valamelyike keretében végrehajtott műveletek;
b)
ESZA által támogatott, a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 6. táblázatában meghatározott 04. kóddal jelölt beavatkozási terület alá tartozó és az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban a kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció erősítéséhez hozzájáruló műveletek;
c)
EMVA által az 1305/2013/EU rendelet 17., 26. vagy 35. cikkével összhangban támogatott, az említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós prioritáshoz hozzájáruló műveletek. Amennyiben a művelet az 1305/2013/EU rendelet 17. és 26. cikkével összhangban programozott, kizárólag az említett rendelet 35. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján finanszírozott európai innovációs partnerség keretében létrehozott operatív csoport által végrehajtott műveletek vehetők figyelembe;
d)
az ETHA által támogatott és a tengerügyi és halászati politikának a 2014-2020 közötti programozási időszakra vonatkozó pénzügyi támogatása feltételeinek megállapításáról szóló jövőbeli uniós jogi aktus 28. és 37. cikkével vagy 41. cikkének (5) bekezdésével összhangban programozott műveletek.
21. cikk
A közvetett költség átalányfinanszírozása a 966/2012/EU, Euratom rendelet alapján
(Az 1303/2013/EU rendelet 68. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)
Az alábbi típusú műveletek vagy műveletek részét képező projektek esetében a közvetett költségek a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 124. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapított átalányok alkalmazásával is kiszámíthatók:
a)
az ERFA által támogatott, a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 1. táblázatában meghatározott 085., 086. vagy 087. kóddal jelölt beavatkozási terület alá tartozó és az 1301/2013/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdésének a) pontjában és (6) bekezdése d) pontjában meghatározott beruházási prioritások valamelyike keretében végrehajtott műveletek;
b)
ESZA által támogatott a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 6. táblázatában 01. kóddal jelölt beavatkozási terület alá tartozó és az 1304/2013/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes, erőforrás-hatékony és környezeti szempontból fenntartható gazdaság felé történő elmozdulás támogatásához hozzájáruló műveletek;
c)
az EMVA által az 1305/2013/EU rendelet 17. és 25. cikkével összhangban támogatott, az említett rendelet 5. cikkének (4) vagy (5) bekezdésében meghatározott uniós prioritáshoz hozzájáruló műveletek;
d)
az ETHA által támogatott és a tengerügyi és halászati politikának a 2014-2020 közötti programozási időszakra vonatkozó pénzügyi támogatása feltételeinek megállapításáról szóló jövőbeli uniós jogi aktus 36. és 38. cikkével, 39. cikkének (1) bekezdésével, 46. cikke (1) bekezdésének e) és i) pontjával, 54. cikkével és 79. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban programozott műveletek.
III. FEJEZET
AZ 1303/2013/EU RENDELETNEK AZ ERFA-RA ÉS A KOHÉZIÓS ALAPRA ALKALMAZANDÓ HARMADIK RÉSZÉT A NAGYPROJEKTEK MINŐSÉGVIZSGÁLATÁNAK ELVÉGZÉSEKOR KÖVETENDŐ MÓDSZERTAN TEKINTETÉBEN KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
22. cikk
A minőségvizsgálatot végző független szakértőkkel szembeni követelmények
(Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének negyedik bekezdése)
(1) A nagyprojekteknek az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének harmadik bekezdésében említett minőségvizsgálatát elvégző független szakértők:
a)
számottevő technikai tapasztalattal rendelkeznek a projektciklus összes szakaszára vonatkozóan;
b)
széles körű nemzetközi tapasztalatokkal rendelkeznek az érintett beruházási ágazatokra vonatkozóan;
c)
jelentős tapasztalattal rendelkeznek a társadalmi-gazdasági előnyök elemzése és értékelése terén;
d)
alapos ismeretekkel és tapasztalattal rendelkeznek a vonatkozó uniós jog, szakpolitikák és eljárások terén;
e)
függetlenek a nagyprojekt jóváhagyásában, végrehajtásában vagy működtetésében közvetlenül vagy közvetve érintett hatóságok mindegyikétől;
f)
tekintetében semmilyen szinten nem merül fel összeférhetetlenség a nagyprojekttel összefüggésben;
g)
nem fűződnek üzleti érdekeik nagyprojekthez;
h)
rendelkeznek a szükséges nyelvtudással.
(2) Amennyiben valamely tagállam az 1303/2013/EU rendelet 58. cikke alapján a Bizottság által kezdeményezett technikai segítségnyújtásból támogatotthoz képest más független szakértőket kíván megbízni, az említett rendelet 101. cikkének harmadik bekezdésével összhangban kérelmezi a Bizottság egyetértését. Az egyetértés abban az esetben adható meg, ha a szakértők az igazoló dokumentumok alapján megfelelnek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
A Bizottság a kérelem benyújtását követő három hónapon belül tájékoztatja a tagállamot arról, hogy egyetért-e a független szakértőkre vonatkozóan előterjesztett javaslattal.
23. cikk
Nagyprojektek minőségvizsgálata
(Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének negyedik bekezdése)
(1) A független szakértők az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke első bekezdésének a)-i) pontjában említett információk alapján végzik el vizsgálatukat. A független szakértők ezen információkkal összefüggésben a minőségvizsgálathoz általuk szükségesnek vélt további adatokat kérhetnek.
A tagállamok és a független szakértők megegyezhetnek arról, hogy a minőségvizsgálatra irányuló munkájukat helyszíni látogatásokkal egészítik ki.
A tagállamokkal egyetértésben a független szakértők az általuk végzett minőségvizsgálat céljából konzultálhatnak a Bizottsággal az állami támogatásokat érintő releváns kérdésekről.
(2) A minőségvizsgálat céljából a független szakértők az alábbiak lépések szerint járnak el:
a)
a független szakértők ellenőrzik, hogy a művelet az 1303/2013/EU rendelet 100. cikke értelmében nagyprojektnek minősül-e, továbbá a nagyprojekt nem minősül-e befejezett műveletnek az említett rendelet 2. cikkének (14) bekezdése és 65. cikkének (6) bekezdése értelmében, valamint a nagyprojekt szerepel-e a releváns operatív programban;
b)
a független szakértők ellenőrzik az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke első albekezdésének a)-i) pontja szerinti, az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének ötödik bekezdésében említett formátumban közölt információk teljességét, következetességét és pontosságát;
c)
a független szakértők a nagyprojekt minőségét az e rendelet II. mellékletében meghatározott kritériumok alapján értékelik;
d)
a független szakértők az 1303/2013/EU rendelet 102. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott formátumban független minőségvizsgálati jelentést készítenek. A független minőségvizsgálati jelentésben a független szakértők egyértelmű és indokolással alátámasztott véleményt fogalmaznak meg az e bekezdésben említett szempontokról.
(3) Az 1303/2013/EU rendelet 102. cikkének (1) bekezdése értelmében a nagyprojekt minőségvizsgálata kedvező értékeléssel zárul, ha a független szakértők azt állapítják meg, hogy az e rendelet II. mellékletében említett összes kritérium teljesül.
IV. FEJEZET
AZ 1303/2013/EU RENDELETNEK AZ ERFA-RA, AZ ESZA-RA, A KOHÉZIÓS ALAPRA ÉS AZ ETHA-RA ALKALMAZANDÓ NEGYEDIK RÉSZÉT KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
I. SZAKASZ
A számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatok
24. cikk
A számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatok
(Az 1303/2013/EU rendelet 125. cikkének (8) bekezdése)
(1) Az egyes műveletekre vonatkozóan az 1303/2013/EU rendelet 125. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban létrehozott monitoringrendszerben számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatokra vonatkozó információkat e rendelet III. melléklete határozza meg.
(2) Az egyes műveletekre vonatkozó adatokat - ideértve adott esetben az egyéni résztvevőkre vonatkozó adatokat is - úgy rögzítik és tárolják, hogy azok szükség esetén monitoring, értékelés, pénzügyi irányítás, ellenőrzés és audit céljára összesíthetők legyenek. Biztosítani kell továbbá annak lehetőségét, hogy ezen adatokat a teljes programozási időszakra vonatkozóan összesítsék. Az ESZA esetében az adatokat oly módon rögzítik és tárolják, hogy az irányító hatóságok a monitoringgal és az értékeléssel összefüggő feladataikat az 1303/2013/EU rendelet 56. cikkében és az 1304/2013/EU rendelet 5. és 19. cikkében, valamint az utóbbi rendelet I. és II. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően el tudják látni.
(3) Amennyiben egy adott műveletet egynél több operatív program, prioritás vagy alap, illetve régiókategória keretében is támogatnak, a III. melléklet 23-113. mezőjében említett adatokat oly módon rögzítik, hogy az lehetővé tegye a lekérendő adatoknak operatív program, prioritás, alap vagy régiókategória szerinti bontását. Lehetővé kell tenni egyúttal a III. melléklet 31-40. mezőjében említett indikátoradatoknak beruházási prioritás szerinti és adott esetben nem szerinti bontását is.
II. SZAKASZ
Az auditnyomvonal és az auditok során gyűjtött adatok felhasználása
25. cikk
Az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények
(Az 1303/2013/EU rendelet 125. cikkének (9) bekezdése)
(1) A vezetendő számviteli nyilvántartások és a megőrizendő igazoló dokumentumok tekintetében az auditnyomvonalra vonatkozó részletes minimumkövetelmények az alábbiak:
a)
az auditnyomvonal lehetővé teszi a monitoring bizottság által az operatív programra vonatkozóan meghatározott kiválasztási kritériumok alkalmazásának vizsgálatát;
b)
az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatások tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi a Bizottság felé igazolt összesített összegeknek az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek által az operatív program keretében társfinanszírozott műveletekre vonatkozóan őrzött részletes számviteli nyilvántartásokkal és igazoló dokumentumokkal való összeegyeztetését;
c)
az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja, továbbá 109. cikke, valamint az 1304/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) pontja szerinti vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatások tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi a Bizottság felé igazolt összesített összegeknek a kimenetekkel és eredményekkel kapcsolatos részletes adatokkal és az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek által operatív program keretében társfinanszírozott műveletekre vonatkozóan őrzött igazoló dokumentumokkal - köztük adott esetben az egységköltségek és az egyösszegű átalányok meghatározásának módszerére vonatkozó dokumentumokkal - való összeegyeztetését;
d)
az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének d) pontjával és 68. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott költségek tekintetében az auditnyomvonal adott esetben bizonyítja és igazolja a számítási módszert, továbbá az átalányok megállapításának alapját, valamint az elszámolható közvetlen költségeket vagy azon más kiválasztott kategóriák keretében bejelentett költségeket, amelyekre az átalány alkalmazandó;
e)
az 1303/2013/EU rendelet 68. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjával, az 1304/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdésével és az 1299/2013/EU rendelet 20. cikkével összhangban meghatározott költségek tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi az átalányelszámolású közvetlen költségek alátámasztását;
f)
az auditnyomvonal lehető teszi a közpénzből való hozzájárulás kedvezményezett részére történő kifizetésének ellenőrzését;
g)
minden egyes művelet esetben az auditnyomvonal adott esetben tartalmazza a technikai leírást és finanszírozási tervet, a vissza nem térítendő támogatás odaítélésre vonatkozó dokumentumokat, a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó dokumentumokat, a kedvezményezettek jelentéseit, valamint az elvégzett vizsgálatokról és ellenőrzésekről készült jelentéseket;
h)
az auditnyomvonal tartalmazza az irányítási ellenőrzéssel és a műveletre vonatkozóan elvégzett auditokkal kapcsolatos információkat;
i)
az 1304/2013/EU rendelet 19. cikke (3) bekezdésének és I. és II. mellékletének sérelme nélkül az auditnyomvonal lehetővé teszi a művelet kimeneti mutatóival kapcsolatos adatoknak a program céljaival és a programra vonatkozóan jelentett adatokkal és eredményekkel való összeegyeztetését;
j)
a pénzügyi eszközök tekintetében az auditnyomvonal tartalmazza az e rendelet 9. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett igazoló dokumentumokat.
A c) és d) pontban szereplő költségek tekintetében az auditnyomvonal lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy az irányító hatóság által alkalmazott módszer összhangban áll-e az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (5) bekezdésével és 68. cikke (1) bekezdésével, valamint az 1304/2013/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésével.
(2) Az irányító hatóság biztosítja, hogy rendelkezésre álljon az (1) bekezdésben meghatározott minimumkövetelmények mindegyikének eleget tevő auditnyomvonalhoz szükséges igazoló dokumentumokat őrző szervezetek azonosításához és helyének meghatározásához szükséges megfelelő nyilvántartás.
26. cikk
A Bizottság tisztviselői vagy a Bizottság felhatalmazott képviselői által elvégzett auditok során gyűjtött adatok felhasználása
(Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (8) bekezdése)
(1) A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket a Bizottság által az auditok során összegyűjtött adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatala és az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megelőzése érdekében.
(2) Az auditok során összegyűjtött adatokat a Bizottság kizárólag az 1303/2013/EU rendelet 75. cikke szerinti feladatai ellátása céljából használja fel. Az Európai Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal hozzáfér az összegyűjtött adatokhoz.
(3) Az összegyűjtött adatok kizárólag olyan, tagállami szervezeteknél vagy uniós intézményeknél dolgozó személyek részére küldhető meg, akiknek a feladatköre szükségessé teszi, hogy az alkalmazandó szabályokkal összhangban, az adatokat szolgáltató tagállam kifejezett egyetértése nélkül, hozzáférhessenek az adatokhoz.
III. SZAKASZ
A műveletek auditjának és az elszámolások auditjának hatóköre és tartalma, valamint a műveletek mintájának kiválasztási módszertana
27. cikk
A műveletek auditja
(Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (7) bekezdése)
(1) A műveletek auditját az e rendelet 28. cikkével összhangban az audithatóság által kidolgozott vagy jóváhagyott módszer alapján kiválasztott műveletek mintáján végzik minden egyes számviteli év tekintetében.
(2) A műveletek auditját az auditnyomvonalat alkotó igazoló dokumentumok alapján végzik, és az audit során ellenőrzik a Bizottságnak bejelentett kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, ideértve a következő szempontokat:
a)
a műveletet az operatív programra érvényes kiválasztási kritériumokkal összhangban választott ák ki, a művelet fizikailag nem volt befejezett vagy teljes mértékben végrehajtott az operatív programból történő finanszírozás iránti pályázatnak a kedvezményezett általi benyújtását megelőzően, a műveletet a jóváhagyó határozattal összhangban hajtották végre és a művelet az audit időpontjában a funkcionalitása, felhasználása és a kitűzött célok elérése tekintetében valamennyi rá vonatkozó feltételnek eleget tett;
b)
a Bizottság felé bejelentett kiadások összhangban állnak a számviteli nyilvántartásokkal, és az előírt igazoló dokumentumok az e rendelet 25. cikkében meghatározott, megfelelő auditnyomvonalról tanúskodnak;
c)
a Bizottságnak bejelentett, az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjával, továbbá a 109. cikkével, valamint az 1304/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapított kiadások tekintetében a kedvezményezett felé teljesített kifizetéseket alátámasztó kimeneteket és eredményeket megvalósították, a kimenetekre és az eredményekre vonatkozó résztvevői adatok vagy egyéb nyilvántartások összhangban állnak a Bizottságnak benyújtott információkkal, és az előírt igazoló dokumentumok az e rendelet 25. cikkében meghatározott, megfelelő auditnyomvonalról tanúskodnak.
Az auditok során azt is ellenőrzik, hogy a közpénzekből való hozzájárulást az 1303/2013/EK rendelet 132. cikkének (1) bekezdésével összhangban fizették-e ki a kedvezményezettnek.
(3) A műveletek auditja adott esetben a művelet fizikai végrehajtásának helyszíni ellenőrzését is magában foglalja.
(4) A műveletek auditja keretében ellenőrzik az igazoló hatóság által a számviteli rendszerében rögzített megfelelő kiadás pontosságát és teljességét, valamint az auditnyomvonal összeegyeztetését minden szintre kiterjedően.
(5) Amennyiben az észlelt problémák rendszerszintű jellegűnek tűnnek, és következésképp kockázatot jelentenek az operatív program más műveleteire nézve is, az audithatóság további vizsgálatokról gondoskodik - ideértve indokolt esetben a szóban forgó problémák kiterjedtségének megállapítására irányuló további auditokat -, valamint javaslatot tesz a szükséges korrekciós intézkedésekre.
(6) Az éves auditlefedettséggel kapcsolatban a Bizottság felé tett jelentésekben kizárólag az (1) bekezdés szerint elvégzett audit hatókörébe eső kiadás számítható bele az auditált kiadások összegébe. E célokra az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (6) bekezdése alapján kidolgozott kontrolljelentés modelljét kell alkalmazni.
28. cikk
A műveletek mintájának kiválasztási módszertana
(Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (7) bekezdése)
(1) Az audithatóság az e cikkben meghatározott előírásokkal összhangban és a nemzetközileg elfogadott INTOSAI, IFAC vagy IIA standardok figyelembevételével kidolgozza a minta kiválasztásának módszerét (a továbbiakban: mintavételi módszer).
(2) A kidolgozott módszer megfelelőségének alátámasztása érdekében az auditstratégiában közölt magyarázatokon felül az audithatóság nyilvántartást vezet a mintavételi módszer kidolgozásához felhasznált dokumentációról és szakmai döntésekről a tervezési, kiválasztási, tesztelési és értékelési szakaszokra vonatkozóan.
(3) A mintának reprezentatívnak kell lennie a sokaságra nézve, amelyből kiválasztott ák, és lehetővé kell tennie az audithatóság részére, hogy az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban érvényes auditvéleményt fogalmazzon meg. A sokaság valamely operatív program vagy egységes irányítási és kontrollrendszer alá tartozó operatív programok egy adott csoportjának azon kiadásaiból áll, amelyek az 1303/2013/EU rendelet 131. cikkével összhangban szerepelnek az adott számviteli évben a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelmekben. A minta a számviteli év folyamán vagy azt követően is kiválasztható.
(4) Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a mintavételi módszer statisztikai mintavételnek tekinthető, ha általa biztosított:
i.
a minta elemeinek véletlenszerű kiválasztása;
ii.
a valószínűség-számítás módszereinek használata a minta eredményeinek értékelésére, ideértve a mintavételi kockázat mérését és kontrollját, valamint a tervezett és tényleges pontosság mérését és kontrollját is.
(5) A mintavételi módszer a minta elemeit képező elemek kiválasztása céljából a sokaság elemeihez rendelt véletlen számokon keresztül vagy egy véletlenszerűen kiválasztott kiindulópont és a minta többi elemének szisztematikus szabály alkalmazása útján történő kiválasztásán keresztül biztosítja a minta valamennyi elemének véletlenszerű kiválasztását a sokaságból.
(6) A mintavételi egységet szakmai megítélés alapján az audithatóság határozza meg. A mintavételi egység lehet egy művelet, egy projekt a műveleten belül vagy valamely kedvezményezett által benyújtott kifizetési kérelem. A választott mintavételi egységgel és a választását alátámasztó szakmai megítéléssel kapcsolatos információkat szerepeltetni kell a kontrolljelentésben.
(7) Amennyiben az adott számviteli évben a mintavételi egységhez kapcsolódó kiadások teljes összege negatív, a mintavételi egységet ki kell zárni a (3) bekezdésben említett sokaságból, és külön kell auditálni. Az audithatóság e külön sokaságból is vehet mintát.
(8) Amennyiben teljesülnek az 1303/2013/EU rendelet 148. cikkének (1) bekezdésében meghatározott arányos ellenőrzés feltételei, az audithatóság az abban a cikkben említett tételeket kizárhatja a mintavételnek alávetett sokaságból. Amennyiben az érintett műveletet már kiválasztott ák a mintába, az audithatóság megfelelő véletlenszerű kiválasztás alkalmazásával helyettesíti azt.
(9) A Bizottságnak bejelentett, a mintában szereplő összes kiadást auditálni kell.
Amennyiben a kiválasztott mintavételi egységek nagy számú kifizetési kérelmet vagy számlát tartalmaznak, az audithatóság részmintavétel útján auditálhatja ezeket, amihez az alapul szolgáló kifizetési kérelmeket vagy számlákat ugyanazon mintavételi paraméterekkel választja ki, amivel a főminta mintavételi egységeit is.
Ebben az esetben minden mintavételi egységen belül ki kell számítani az auditálandó minta nagyságát, amely egyetlen mintavételi egység esetében sem tartalmazhat 30-nál kevesebb kifizetési kérelmet vagy számlát.
(10) Az audithatóság a sokaságnak - különösen a kockázat vagy a várható hibaarány tekintetében - hasonló jellemezőkkel rendelkező mintavételi egységekből álló részsokaságokra bontásával rétegezheti a sokaságot, illetve rétegezheti a sokaságot, ha a sokaság operatív programból pénzügyi eszköznek vagy más nagy értékű tételeknek juttatott pénzügyi hozzájárulásokból álló műveleteket tartalmaz.
(11) Az audithatóság a rendszer megbízhatóságát a rendszerauditok figyelembevételével magasnak, átlagosnak vagy alacsonynak értékeli, ami alapján úgy határozza meg a mintavétel technikai paramétereit, hogy a rendszerauditok és a műveletek auditjának kombinálása révén elért megbízhatósági szint összességében magas legyen. Magas megbízhatóságúként értékelt rendszer esetében a mintavételi műveletekhez használt konfidenciaszint nem lehet 60 %-nál kevesebb. Alacsony megbízhatóságúként értékelt rendszer esetében a mintavételi műveletekhez használt konfidenciaszint nem lehet 90 %-nál kevesebb. A lényegességi küszöb a (3) bekezdésben említett kiadás legfeljebb 2 %-a.
(12) Amennyiben szabálytalanságokat vagy szabálytalanságok kockázatát észlelték, az audithatóság szakmai megítélése alapján eldönti, hogy szükség van-e a véletlenszerűen kiválasztott mintában nem szereplő további műveleteket vagy műveletrészeket tartalmazó kiegészítő minta auditálására a feltárt egyedi kockázatok figyelembevétele érdekében.
(13) Az audithatóság a kiegészítő mintán elvégzett auditok eredményeit külön vizsgálja, és ezen eredmények alapján következtetéseket von le, amelyekről az éves kontrolljelentésben tájékoztatja a Bizottságot. A kiegészítő mintában talált szabálytalanságokat nem számítják bele a véletlenszerűen kiválasztott minta véletlenszerű kivetített hibaarányába.
(14) Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett auditvélemény és auditjelentés elkészítése céljából a műveletek auditjainak eredményei alapján az audithatóság kiszámítja a teljes hibaarányt, amely a véletlenszerű kivetített hibák és - adott esetben - a rendszerszintű hibák és a nem javított anomáliák összege elosztva a sokasággal.
29. cikk
Az elszámolások auditja
(Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (7) bekezdése)
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 137. cikkének (1) bekezdésében említett elszámolások auditját az audithatóság minden számviteli évre vonatkozóan elvégzi.
(2) Az elszámolások auditjának megalapozott bizonyosságot kell nyújtania az elszámolásokban szereplő összegek teljességéről, pontosságáról és helytállóságáról.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazása céljából az audithatóság figyelembe veszi különösen az igazoló hatóságra vonatkozóan elvégzett rendszerauditok és a műveletek auditjainak eredményeit.
(4) A rendszeraudit magában foglalja az igazoló hatóság számviteli rendszere megbízhatóságának ellenőrzését és - minta alapján - a visszavont és visszafizettetett, az igazoló hatóság számviteli nyilvántartásában rögzített kiadási összegek pontosságának ellenőrzését.
(5) Az auditvélemény elkészítésekor, annak megállapításához, hogy az elszámolások megbízható és valós képet mutatnak, az audithatóságnak ellenőriznie kell, hogy az 1303/2013/EU rendelet 137. cikkében előírt elemek helyesen szerepelnek-e az elszámolásokban, és összhangban állnak-e az érintett hatóságok, szervek és kedvezményezettek által vezetett igazoló számviteli nyilvántartásokkal. Az audithatóság az igazoló hatóság által elkészített elszámolások alapján meggyőződik különösen arról, hogy
a)
az 1303/2013/EU rendelet 137. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban bejelentett elszámolható költség teljes összege egyezik a Bizottságnak az adott számviteli évre vonatkozóan benyújtott kifizetési kérelmekben szereplő kiadásokkal és a kapcsolódó közpénzből való hozzájárulással, illetve amennyiben eltérések mutatkoznak, az elszámolásokban megfelelő magyarázatot adtak az összegek egyeztetése érdekében;
b)
az elszámolásokban kimutatott, a számviteli év során visszavont és visszafizettetett összegek, a számviteli év végén visszavonandó összegek, az 1303/2013/EU rendelet 71. cikke alapján végrehajtott visszafizettetések és a behajthatatlan összegek egyeznek az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt összegekkel, és az illetékes irányító hatóság vagy igazoló hatóság által hozott döntéseken alapulnak;
c)
amennyiben alkalmazandó, az 1303/2013/EU rendelet 137. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem szerepeltetnek bizonyos kiadásokat az elszámolásokban, és az érintett számviteli évre vonatkozóan előírt korrekciók mindegyike szerepel az elszámolásokban;
d)
a pénzügyi eszközök részére kifizetett program-hozzájárulásokat és az állami támogatások kedvezményezetteknek kifizetett előlegeit alátámasztják az irányító hatóságtól és az igazoló hatóságtól származó információk.
A b), c) és d) pontokban említett ellenőrzéseket minta alapján is el lehet végezni.
IV. SZAKASZ
A Bizottság által a rendszerhiányosságokkal összefüggésben alkalmazott pénzügyi korrekciók
30. cikk
Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok megállapításának kritériumai
(Az 1303/2013/EU rendelet 144. cikkének (6) bekezdése)
(1) Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működésével kapcsolatos vizsgálatát a Bizottság a rendszerauditok - ideértve a kontrollok tesztjeit is -, valamint a műveletek auditjainak összes rendelkezésre álló eredményére alapozza.
A vizsgálat kiterjed a program belsőkontroll-környezetére, az irányító és igazoló hatóság irányítási és kontrolltevékenységeire, az irányító hatóság és az igazoló hatóság által végzett monitoringra, és az audithatóság által végzett kontrolltevékenységekre, a vizsgálatot pedig a IV. melléklet 1. táblázatában meghatározott kulcsfontosságú követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére kell alapozni.
E kulcsfontosságú követelményeknek való megfelelést a IV. melléklet 2. táblázatában meghatározott kategóriák alapján kell vizsgálni.
(2) Az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését érintő súlyos hiányosságok legfőbb típusait azon esetek jelentik, amikor a IV. melléklet 1. táblázatának 2., 4., 5., 13., 15., 16. és 18. pontjában említett kulcsfontosságú követelmények valamelyikéről, vagy a IV. melléklet 1. táblázatában szereplő egyéb kulcsfontosságú követelmények közül legalább kettőről megállapítást nyer, hogy a IV. melléklet 2. táblázatának 3. vagy 4. kategóriájába tartoznak.
31. cikk
Az átalányok vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazásának kritériumai és a pénzügyi korrekció mértékét meghatározó kritériumok
(Az 1303/2013/EU rendelet 144. cikkének (6) bekezdése)
(1) Pénzügyi korrekciót kell alkalmazni az operatív program egészére vagy egy részére vonatkozóan, amennyiben a Bizottság az irányítási és kontrollrendszer működését érintően egy vagy több súlyos hiányosságot állapít meg.
Amennyiben a Bizottság a műveletek reprezentatív mintájában rendszerszintű szabálytalanságokat talál, Az első albekezdés sérelme nélkül az uniós költségvetést érintő kockázat pontosabb számszerűsítését lehetővé tevő, extrapolált pénzügyi korrekciót kell alkalmazni az operatív program egészére vagy egy részére vonatkozóan, ami lehetővé teszi. Ilyen esetekben a pénzügyi korrekció meghatározása céljából a reprezentatív minta vizsgálatának eredményeit extrapolálni kell a sokaság fennmaradó részére, amelyből a mintát vették.
(2) Az átalánykorrekciót az alábbi tényezők figyelembevételével kell meghatározni:
a)
a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok relatív fontossága az irányítási és kontrollrendszer egészére nézve;
b)
a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok gyakorisága és kiterjedtsége;
c)
az uniós költségvetést érő veszteség kockázatának mértéke.
(3) Ezen tényezők figyelembevételével a pénzügyi korrekció mértékét az alábbiak szerint határozzák meg:
a)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok annyira alapvetőek, gyakoriak vagy kiterjedtek, hogy a rendszert teljesen ellehetetlenítve az összes érintett kiadás jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatják, 100 %-os átalányt kell alkalmazni;
b)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok annyira gyakoriak vagy kiterjedtek, hogy a rendszert érintő rendkívül súlyos hibát eredményezve az érintett kiadások nagyon nagy arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatják, 25 %-os átalányt kell alkalmazni;
c)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok a nem teljesen működő rendszernek, vagy az annyira rosszul vagy ritkán működő rendszernek tudhatók be, hogy az az érintett kiadások nagy arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja, 10 %-os átalányt kell alkalmazni;
d)
amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok a nem következetesen működő rendszernek tudhatók be, amely az érintett kiadások jelentős részének jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja, 5 %-os átalányt kell alkalmazni.
(4) 4. Amennyiben a (3) bekezdés szerinti átalány alkalmazása aránytalan lenne, a korrekció mértékét csökkenteni kell.
(5) Amennyiben az illetékes hatóságok mulasztása miatt a pénzügyi korrekció alkalmazását követően az adott számviteli évben nem történik megfelelő korrekciós intézkedés, és ugyanazon súlyos hiányosságot vagy hiányosságokat a következő számviteli évben is megállapítják, a súlyos hiányosság vagy súlyos hiányosságok tartós fennállta miatt a korrekció mértéke legfeljebb a következő magasabb kategóriának megfelelő mértékig megnövelhető.
32. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
A 24. cikk a rögzített és tárolt adatokkal kapcsolatos, a III. mellékletben említett információk tekintetében, a 23-40., a 71-78. és a 91-105. adatmezők kivételével 2014. december 1-jétől alkalmazandó. A III. melléklet említett adatmezői tekintetében a 24. cikk 2015. július 1-jétől alkalmazandó
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 3-án.