KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 651/2014
af 17. juni 2014
om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 1, stk. 1, litra a), og b),
efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Statslig finansiering, som opfylder kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, udgør statsstøtte og skal anmeldes til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. I medfør af traktatens artikel 109 kan Rådet imidlertid bestemme, at visse kategorier af statsstøtte skal være fritaget for denne anmeldelsespligt. I henhold til artikel 108, stk. 4, i traktaten kan Kommissionen vedtage forordninger vedrørende disse former for statsstøtte. I forordning (EF) nr. 994/98 gives Kommissionen bemyndigelse til i medfør af traktatens artikel 109 at erklære, at følgende kategorier af statsstøtte på visse betingelser kan fritages fra anmeldelsespligten: støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), støtte til forskning og udvikling, støtte til miljøbeskyttelse, beskæftigelses- og uddannelsesstøtte samt støtte, der er i overensstemmelse med det kort, som Kommissionen har godkendt for tildeling af regionalstøtte i de enkelte medlemsstater. Kommissionen vedtog på dette grundlag Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (2). Forordning (EF) nr. 800/2008 fandt oprindeligt anvendelse indtil den 31. december 2013, men blev efterfølgende forlænget ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1224/2013 af 29. november 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 800/2008, for så vidt angår anvendelsesperioden (3) og udløber nu den 30. juni 2014. Den 22. juli 2013 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 733/2013 af 7. juli 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 994/98 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte (4) for at bemyndige Kommissionen til at udvide gruppefritagelsen med nye kategorier af støtte, for hvilke der kan fastlægges klare forenelighedskriterier. Disse nye kategorier af gruppefritaget støtte omfatter støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer, social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål, støtte til bredbåndsinfrastruktur, støtte til innovation, støtte til kultur og bevarelse af kulturarv samt støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter. Under forudsætning af at der indhøstes tilstrækkelig yderligere erfaring, som gør det muligt at opstille anvendelige kriterier for fritagelse, der på forhånd sikrer foreneligheden af andre kategorier af støtte, har Kommissionen til hensigt at tage denne forordnings anvendelsesområde op til fornyet overvejelse med henblik på at medtage visse former for støtte inden for de relevante områder. Kommissionen påtænker navnlig at opstille kriterier for havne- og lufthavnsinfrastruktur inden december 2015.
(2)
Med meddelelsen om modernisering af EU's statsstøttepolitik (5) indledte Kommissionen en generel revision af statsstøttereglerne. Hovedformålene med denne revision er i) at fremme bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst på et konkurrencepræget indre marked og samtidig bidrage til medlemsstaternes indsats for at opnå en mere effektiv udnyttelse af de offentlige finanser, ii) at koncentrere Kommissionens forudgående undersøgelser af støtteforanstaltninger om de sager, som har størst indvirkning på det indre marked, og samtidig styrke medlemsstaternes samarbejde om håndhævelse af statsstøttereglerne og iii) at gøre reglerne ensartede og fremme en hurtigere og mere robust beslutningstagning på et mere oplyst grundlag, baseret på en klar økonomisk begrundelse, en fælles tilgang og entydige forpligtelser. Revisionen af forordning (EF) nr. 800/2008 udgør et centralt element i moderniseringen af statsstøttepolitikken.
(3)
Denne forordning bør gøre det muligt bedre at prioritere regelhåndhævelsesindsatsen på statsstøtteområdet, forenkle reglerne, øge gennemsigtigheden og styrke effektiv evaluering og kontrol med statsstøttereglernes overholdelse på nationalt plan og på EU-plan og samtidig bevare Kommissionens og medlemsstaternes institutionelle kompetencer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for nå disse mål.
(4)
De erfaringer, som Kommissionen har indhøstet med anvendelse af forordning (EF) nr. 800/2008, har gjort det muligt bedre at definere, på hvilke betingelser visse kategorier af støtte kan anses for at være forenelige med det indre marked og at udvide gruppefritagelsernes anvendelsesområde. De har også gjort det klart, at det er nødvendigt at øge gennemsigtigheden, styrke kontrollen med og sikre en tilstrækkelig evaluering af meget omfattende ordninger med hensyn til deres følger for konkurrencen på det indre marked.
(5)
De generelle betingelser for anvendelse af denne forordning bør fastsættes på grundlag af en række fælles principper, som sikrer, at støtten tjener et formål af fælles interesse, har en klar tilskyndelsesvirkning, er hensigtsmæssig og står i et rimeligt forhold til målet, ydes under fuld gennemsigtighed og er genstand for kontrol og regelmæssig vurdering og ikke påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der skader den fælles interesse.
(6)
Støtte, der opfylder alle betingelserne i denne forordning, såvel de generelle betingelser som de betingelser, der er specifikke for de relevante støttekategorier, bør være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3.
(7)
Statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1, der ikke er omfattet af denne forordning, er fortsat anmeldelsespligtig efter traktatens artikel 108, stk. 3. Denne forordning påvirker ikke medlemsstaternes mulighed for at anmelde støtte til formål, der svarer til dem, som denne forordning omfatter.
(8)
På grund af omfattende ordningers potentielt større virkninger for handel og konkurrence bør støtteordninger, for hvilke det gennemsnitlige årlige statsstøttebudget overstiger en tærskel, der fastsættes med udgangspunkt i en absolut værdi, principielt gøres til genstand for en evaluering. Evalueringen bør tage sigte på at kontrollere, om de antagelser og betingelser, der lå til grund for ordningens forenelighed, er opfyldt, og om ordningen fungerer effektivt, hvad angår dens generelle og specifikke mål, og belyse ordningens virkninger for konkurrence og samhandel. For at sikre lige behandling bør denne evaluering gennemføres på grundlag af en af Kommissionen godkendt evalueringsplan. En sådan plan bør normalt udfærdiges, når ordningen udformes, og godkendes, før ordningen træder i kraft, men det er ikke muligt i alle tilfælde. For ikke at forsinke deres ikrafttræden bør denne forordning finde anvendelse på sådanne ordninger i en periode på højst seks måneder. Kommissionen kan efter at have godkendt evalueringsplanen beslutte at forlænge denne periode. Med henblik herpå bør evalueringsplanen anmeldes til Kommissionen senest 20 arbejdsdage efter ordningens ikrafttræden. Kommissionen kan også undtagelsesvist beslutte, at en evaluering på grund af sagens særlige forhold ikke er nødvendig. Kommissionen bør modtage de oplysninger fra medlemsstaten, som er nødvendige for vurderingen af evalueringsplanen og sætter den i stand til uden unødig forsinkelse at anmode om yderligere oplysninger, så medlemsstaten kan indsende manglende oplysninger, som Kommissionen måtte have brug for til at træffe en afgørelse. Da denne procedure er ny, vil Kommissionen i et særskilt dokument give detaljeret vejledning om den procedure, der finder anvendelse i seksmånedersperioden, hvor evalueringsplanen er under godkendelse, og om de skemaer, der skal benyttes i forbindelse med indsendelse af evalueringsplanen. Ændringer af ordninger, der er underlagt krav om evaluering, med undtagelse af ændringer, som ikke kan påvirke støtteordningens forenelighed efter denne forordning eller ikke i væsentlig grad kan påvirke indholdet af den godkendte evalueringsplan, bør vurderes under hensyntagen til udfaldet af en sådan evaluering og bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Ændringer af rent formel eller administrativ karakter og ændringer, der gennemføres inden for rammerne af samfinansierede EU-foranstaltninger, bør i princippet ikke betragtes som værende af væsentlig betydning for indholdet af den godkendte evalueringsplan.
(9)
Denne forordning bør ikke finde anvendelse på støtte, der er betinget af, at der anvendes indenlandske produkter frem for importerede, eller på støtte til eksportrelaterede aktiviteter. Den bør navnlig ikke gælde for støtte til finansiering af etablering og drift af distributionsnet i andre lande. Støtte til omkostninger ved deltagelse i messer eller udgifter til undersøgelser eller konsulentydelser, der er nødvendige for at lancere et nyt eller eksisterende produkt på et nyt marked i en anden medlemsstat eller et tredjeland, betragtes normalt ikke som støtte til eksportrelaterede aktiviteter.
(10)
Denne forordning bør i princippet finde anvendelse på de fleste erhvervssektorer. Inden for nogle sektorer, såsom fiskeri og akvakultur og primærproduktion af landbrugsprodukter, bør anvendelsesområdet imidlertid begrænses i betragtning af de særlige regler, der finder anvendelse der.
(11)
Denne forordning bør finde anvendelse på forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, forudsat at visse betingelser er opfyldt. For så vidt angår denne forordning, bør hverken aktiviteter på landbrugsbedriften, der er nødvendige for at forberede et produkt til det første salg, eller en primærproducents første salg til forhandlere eller forarbejdningsvirksomheder eller en hvilken som helst aktivitet, hvorved et produkt forberedes til det første salg, betragtes som forarbejdning eller afsætning.
(12)
Denne forordning bør ikke finde anvendelse på støtte til fremme af lukning af ikke-konkurrencedygtige kulminer, som er omfattet af Rådets afgørelse 2010/787/EU af 10. december 2010 om statsstøtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige (6). Denne forordning bør finde anvendelse på andre former for støtte i kulsektoren med undtagelse af regionalstøtte.
(13)
Kommissionen bør sikre, at godkendt støtte ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Derfor bør denne forordning ikke omfatte støtte til en støttemodtager, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse eller beslutning har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked, med undtagelse af støtteordninger til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer.
(14)
Støtte til kriseramte virksomheder bør ikke være omfattet af denne forordning, idet en sådan støtte bør vurderes i henhold til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder af 1. oktober 2004 (7), hvis anvendelsesperiode blev forlænget ved Kommissionens meddelelse om forlængelse af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder af 1. oktober 2004 (8), eller efterfølgende rammebestemmelser for at undgå, at disse bestemmelser omgås, med undtagelse af støtteordninger til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer. Af hensyn til retssikkerheden bør der opstilles klare kriterier, som ikke forudsætter en vurdering af alle enkelthederne ved en virksomheds situation for at afgøre, om den i relation til denne forordning skal anses for at være kriseramt.
(15)
Håndhævelsen af statsstøttereglerne afhænger i høj grad af medlemsstaternes samarbejde. Derfor bør medlemsstaterne træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne forordning overholdes, herunder også med hensyn til individuel støtte, der ydes inden for rammerne af gruppefritagede ordninger.
(16)
Hvad enten de tildeles individuelt eller kumulativt, bør store støttebeløb anmeldes til og vurderes af Kommissionen, da de medfører stor risiko for påvirkning af samhandelen. For hver kategori af støtte, der er omfattet af denne forordning, bør der derfor fastsættes tærskler på et niveau, som tager hensyn til den pågældende kategori af støtte og dens sandsynlige virkninger for samhandelsvilkårene. Enhver støtte, der ydes over disse tærskler, bør fortsat være anmeldelsespligtig efter traktatens artikel 108, stk. 3. Tærsklerne i denne forordning bør ikke kunne omgås ved kunstigt at opsplitte støtteordninger eller -projekter i flere støtteordninger eller -projekter med tilsvarende karakteristika, mål eller støttemodtagere.
(17)
Af hensyn til gennemsigtigheden og for at sikre ligebehandling og effektiv kontrol, bør denne forordning kun finde anvendelse på støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«). I denne forordning bør det fastlægges, på hvilke betingelser visse specifikke støtteinstrumenter såsom lån, garantier, skattemæssige foranstaltninger, risikofinansieringsforanstaltninger og især tilbagebetalingspligtige forskud kan betragtes som gennemsigtige. Kapitaltilførsler bør ikke betragtes som gennemsigtig støtte, med mindre de opfylder specifikke betingelser vedrørende risikofinansiering og statsstøtte til nyetablerede virksomheder. Støtte indeholdt i garantier bør anses for at være gennemsigtig, når bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de minimumspræmier, der gælder for den pågældende virksomhedstype. For SMV'ers vedkommende er det i Kommissionens meddelelse om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (9) fastsat, hvor stor den årlige garantipræmie skal være, for at garantien kan anses for ikke at udgøre statsstøtte.
(18)
For at sikre, at støtten er nødvendig og fungerer som tilskyndelse til at videreudvikle aktiviteter eller projekter, bør denne forordning ikke finde anvendelse på støtte til aktiviteter, som støttemodtageren også ville iværksætte uden støtten. Støtte bør kun fritages for anmeldelsespligten i henhold til denne forordning, hvis arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, først påbegyndes, efter at modtageren har indgivet en skriftlig ansøgning om støtten.
(19)
I forbindelse med enhver ad hoc-støtte, der er omfattet af denne forordning, og som ydes til en stor virksomhed, bør medlemsstaten ud over at overholde betingelserne vedrørende tilskyndelsesvirkning, der gælder for SMV'er, også sikre sig, at støttemodtageren i et internt dokument har analyseret det pågældende projekts eller den pågældende aktivitets levedygtighed med og uden støtte. Medlemsstaten bør kontrollere, at dette interne dokument viser, at støtten medfører en væsentlig forøgelse af projektets/aktivitetens omfang, en væsentlig forøgelse af det samlede beløb, støttemodtageren afsætter til det støttede projekt eller den støttede aktivitet, eller en væsentligt hurtigere gennemførelse af det pågældende projekt eller den pågældende aktivitet. Regionalstøtte bør betragtes som havende tilskyndelsesvirkning, hvis investeringsprojektet uden støtten ikke ville være blevet gennemført i det område, hvor der ydes støtte.
(20)
Automatiske støtteordninger i form af skattefordele bør fortsat være underlagt en særlig betingelse med hensyn til tilskyndelsesvirkningen, da denne form for støtte ydes efter procedurer, der er forskellige fra dem, der gælder for andre kategorier af støtte. Sådanne ordninger bør allerede være vedtaget, før arbejdet med det støttede projekt eller den støttede aktivitet er påbegyndt. Denne betingelse finder imidlertid ikke anvendelse på efterfølgerordninger på skatteområdet, såfremt den relevante aktivitet allerede var omfattet af de foregående ordninger med skattefordele. Ved vurderingen af sådanne ordningers tilskyndelsesvirkning er det det tidspunkt, hvor den skattemæssige foranstaltning første gang blev indført i den oprindelige ordning, som derefter blev erstattet af efterfølgerordningen, der er afgørende.
(21)
Hvad angår regional driftsstøtte, regional byudviklingsstøtte, støtte til SMV'ers adgang til finansiering, støtte til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere, støtte til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere og støtte som kompensation for meromkostningerne ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere, støtte i form af nedsættelse af miljøskatter og -afgifter, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer, social støtte til bosiddende i afsidesliggende områder til transportformål og støtte til kultur og bevarelse af kulturarv, finder betingelsen vedrørende tilskyndelsesvirkning ikke anvendelse eller bør formodes at være opfyldt, hvis de særlige betingelser, der er fastsat for disse kategorier af støtte i denne forordning, er opfyldt.
(22)
For at sikre, at støtten står i rimeligt forhold til målet og er begrænset til det nødvendige beløb, bør de maksimale støttebeløb så vidt muligt være udtrykt i støtteintensitet i forhold til en række støtteberettigede omkostninger. Hvor de maksimale støtteintensiteter ikke kan bestemmes, fordi de støtteberettigede omkostninger ikke kan fastslås, eller for at forenkle reglerne i forbindelse med små beløb, bør de maksimale støttebeløb være udtrykt nominelt for at sikre, at støtteforanstaltningerne står i et rimeligt forhold til målet. Støtteintensiteten og de maksimale støttebeløb bør på baggrund af Kommissionens erfaringer fastsættes på et niveau, der minimerer konkurrencefordrejningerne inden for den sektor, hvor støtten ydes, og samtidig på passende vis imødegår markedssvigtet eller samhørighedsproblemet. For regional investeringsstøtte bør støtteintensiteten fastsættes på et niveau, der stemmer overens med den tilladte støtteintensitet i henhold til regionalstøttekortene.
(23)
Ved beregningen af støtteintensiteten bør der alene medtages støtteberettigede omkostninger. Denne forordning bør ikke kunne føre til fritagelse af støtte, der overstiger den relevante støtteintensitet, fordi der er medtaget omkostninger, der ikke er støtteberettigede. Fastlæggelsen af de støtteberettigede omkostninger skal understøttes af klar, detaljeret og ajourført dokumentation. Alle de anvendte tal bør være tallene før eventuelle fradrag af skatter eller andre udgifter. Støtte, der udbetales i flere rater, bør tilbagediskonteres til sin værdi på det tidspunkt, hvor den blev ydet. De støtteberettigede omkostninger bør ligeledes tilbagediskonteres til deres værdi på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt. Den rentesats, der skal anvendes til tilbagediskonteringsformål og til beregning af støttebeløbet i forbindelse med støtte, der ikke ydes som tilskud, bør være henholdsvis den kalkulationsrentesats og den referencesats, som var gældende på tildelingstidspunktet, som fastsat i Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (10). I sager, hvor støtten ydes i form af skattefordele, skal tilbagediskonteringen af støttetrancher tage udgangspunkt i kalkulationsrenten på de forskellige tidspunkter, hvor skattefordelene får virkning. Ydelse af støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud bør fremmes, idet disse risikodelingsinstrumenter er indrettet således, at de er befordrende for støttens tilskyndelsesvirkning. Derfor er det rimeligt at fastsætte, at når der tildeles støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, kan de relevante støtteintensiteter, der er fastsat i denne forordning, forhøjes, dog med undtagelse af regionalstøtte, som alene kan fritages, hvis den er i overensstemmelse med de godkendte støttekort.
(24)
For fremtidige skattefordele kendes den relevante kalkulationsrente og støttetranchernes præcise størrelse ikke nødvendigvis i forvejen. I sådanne tilfælde bør medlemsstaten på forhånd fastsætte et loft over støttens tilbagediskonterede værdi under overholdelse af den gældende støtteintensitet. Når støttetranchens størrelse på et givet tidspunkt kendes, kan tilbagediskonteringen så finde sted med udgangspunkt i den på det pågældende tidspunkt gældende kalkulationsrente. Den tilbagediskonterede værdi af hver støttetranche bør trækkes fra det samlede beløbsloft.
(25)
Når det fastslås, om de anmeldelsestærskler og de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i denne forordning, er overholdt, er det den samlede statsstøtte til den støttede aktivitet eller det støttede projekt, der bør lægges til grund. Desuden bør det i denne forordning præciseres, under hvilke omstændigheder forskellige kategorier af støtte kan kumuleres. Støtte, der er fritaget ved denne forordning, og enhver anden forenelig støtte, der er fritaget ved en anden forordning eller godkendt af Kommissionen, kan kumuleres, så længe foranstaltningerne vedrører forskellige identificerbare støtteberettigede omkostninger. Når der fra forskellige kilder ydes støtte til de samme - helt eller delvist overlappende - identificerbare støtteberettigede omkostninger, bør kumulering tillades op til den højeste støtteintensitet eller det højeste støttebeløb, der i henhold til denne forordning kan finde anvendelse på den relevante støtte. Denne forordning bør også indeholde særlige bestemmelser om kumulering af støtteforanstaltninger med og uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, om kumulering med de minimis-støtte og om kumulering med støtte til handicappede arbejdstagere. For de minimis-støtte gælder, at denne støtte ofte ikke kan henføres til specifikke støtteberettigede omkostninger. I sådanne tilfælde bør det være muligt frit at kumulere de minimis-støtte og statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning. Når der tildeles de minimis-støtte til de samme identificerbare støtteberettigede omkostninger som statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning, bør kumulering imidlertid alene tillades op til den højeste støtteintensitet, som er fastsat i denne forordnings kapitel III.
(26)
EU-finansiering, som forvaltes centralt af EU-institutioner, EU-agenturer, EU-kontorer, EU-fællesforetagender eller andre EU-organer, og som ikke direkte eller indirekte er underlagt medlemsstatens kontrol, udgør ikke statsstøtte. Hvis en sådan EU-finansiering kombineres med statsstøtte, bør kun sidstnævnte tages i betragtning ved vurderingen af, hvorvidt anmeldelsestærskler og maksimale støtteintensiteter er overholdt, forudsat at den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstiger de mest gunstige finansieringssatser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen.
(27)
Da statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i princippet er forbudt, er det vigtigt, at enhver har mulighed for at kontrollere, om støtten ydes i overensstemmelse med de gældende bestemmelser. Det har afgørende betydning for den korrekte anvendelse af traktatens bestemmelser, at statsstøtten er gennemsigtig, og gennemsigtighed fører desuden til bedre overholdelse af reglerne og større ansvarlighed, muliggør peer review og medfører i sidste ende en mere effektiv anvendelse af offentlige midler. For at sikre gennemsigtighed bør der stilles krav til medlemsstaterne om at etablere centrale statsstøttewebsteder på regionalt eller nationalt plan med kortfattede oplysninger om hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning. Denne forpligtelse bør være en betingelse for den enkelte støtteforanstaltnings forenelighed med det indre marked. I overensstemmelse med den standardpraksis for offentliggørelse af information, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/37/EU af 26. juni 2013 om ændring af direktiv 2003/98/EF om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (11), bør der anvendes et standardformat, som muliggør søgning, download og let offentliggørelse af informationerne på internettet. Der bør offentliggøres links til alle medlemsstaternes statsstøttewebsteder på Kommissionens websted. I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 994/98, som ændret ved forordning (EU) nr. 733/2013, skal der på Kommissionens websted offentliggøres kortfattede oplysninger om hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget i henhold til denne forordning.
(28)
Med henblik på at sikre en effektiv kontrol med støtteforanstaltninger i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 994/98, som ændret ved forordning (EU) nr. 733/2013, er det hensigtsmæssigt at fastsætte krav om medlemsstaternes indberetning af støtteforanstaltninger, der er fritaget i henhold til denne forordning, samt om anvendelsen af denne forordning. Desuden bør der fastlægges regler for medlemsstaternes fortegnelser over støtte, der er fritaget efter denne forordning, under hensyntagen til forældelsesfristen i artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (12).
(29)
Med henblik på at styrke effektiviteten af de forenelighedsbetingelser, der fastsættes i denne forordning, bør Kommissionen kunne inddrage gruppefritagelsen for fremtidige støtteforanstaltninger, hvis disse krav ikke overholdes. Kommissionen bør kunne begrænse inddragelsen af gruppefritagelsen, så den kun inddrages for visse støttetyper, bestemte støttemodtagere eller foranstaltninger vedtaget af bestemte myndigheder, når det kun er for en begrænset gruppe af foranstaltningers eller for bestemte myndigheders vedkommende, at denne forordning ikke er overholdt. En sådan målrettet inddragelse af gruppefritagelsen bør være en rimelig og direkte følge af den konstaterede manglende overholdelse af denne forordning. Hvis forenelighedsbetingelserne i kapitel I og III ikke er overholdt, er den ydede støtte ikke omfattet af denne forordning og udgør derfor ulovlig støtte, som Kommissionen vil undersøge efter den relevante procedure i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999. At gruppefritagelsen inddrages med hensyn til fremtidige støtteforanstaltninger, fordi kravene i kapitel II ikke er opfyldt, ændrer intet ved, at hidtidige foranstaltninger, som stemte overens med denne forordning, var gruppefritagede.
(30)
For at undgå forskelle, der kunne medføre konkurrencefordrejninger, og lette samordningen mellem EU-initiativer og medlemsstaternes initiativer vedrørende SMV'er, samt for at skabe administrativ klarhed og retssikkerhed, bør den definition af SMV'er, der anvendes i denne forordning, være baseret på definitionen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (13).
(31)
Ved at afhjælpe de begrænsninger, der præger ugunstigt stillede regioner, fremmer regionalstøtte den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i medlemsstaterne og i EU som helhed. Regionalstøtte tager sigte på at understøtte udviklingen i de dårligst stillede områder ved at fremme investeringer og jobskabelse på et bæredygtigt grundlag. I områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), kan der ydes regionalstøtte til etablering af nye virksomhedsenheder, udvidelse af en eksisterende virksomhedsenheds kapacitet, virksomhedsenheders diversificering til nye produkter eller fundamentale omlægninger i en eksisterende virksomhedsenheds overordnede produktionsproces. I betragtning af at store virksomheder påvirkes mindre af regionale begrænsninger end SMV'er i forbindelse med en investering i en region, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), bør regionalstøtte til store virksomheder kun fritages for anmeldelsespligten, for så vidt angår initialinvesteringer i nye aktiviteter i de pågældende regioner.
(32)
Når en regionalstøtteordning tager sigte på et begrænset antal erhvervssektorer, er dens formål og sandsynlige virkninger formodentlig snarere sektorbestemte end horisontale. Derfor kan sektorordninger ikke fritages for anmeldelsespligten. Efter en anmeldelse vil Kommissionen imidlertid kunne vurdere de mulige positive virkninger i henhold til de gældende retningslinjer eller rammebestemmelser eller afgørelser. Dette er navnlig tilfældet for støtteordninger, der omfatter økonomiske aktiviteter i kul-, skibsbygnings- og transportsektoren. På grund af de særlige forhold, der kendetegner stålsektoren og kunstfibersektoren, kan regionalstøttes negative virkninger inden for disse sektorer endvidere ikke antages at kunne opvejes af de positive virkninger for samhørigheden; derfor kan der ikke ydes regionalstøtte til disse sektorer. Endelig spiller turisme og bredbåndssektoren en vigtig rolle i de nationale økonomier og har generelt en særlig positiv indvirkning på regional udvikling. Regionalstøtteordninger, der tager sigte på turistsektoren og bredbånd, bør derfor være fritaget for anmeldelseskravet. Forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter er også tæt forbundet med lokale og regionale økonomier og bør være omfattet af gruppefritagelsen.
(33)
Energiproduktion, -distribution og -infrastruktur er genstand for sektorspecifik lovgivning om det indre marked, hvilket afspejles de kriterier, der skal sikre støttens forenelighed med det indre marked på disse områder og overensstemmelse med EU's miljø- og energipolitik. Regionalstøtte, der ydes efter denne forordnings afdeling 1, har økonomisk udvikling og samhørighed som mål og er derfor underlagt helt andre forenelighedsbetingelser. Derfor bør denne forordnings bestemmelser om regionalstøtte ikke finde anvendelse på foranstaltninger vedrørende energiproduktion, -distribution og -infrastruktur.
(34)
Investeringer, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end EU-standarderne eller øge miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget EU-standarder, investeringer i tidlig tilpasning til fremtidige EU-standarder, investeringer i energieffektivitetsforanstaltninger, herunder projekter vedrørende bygningers energieffektivitet, investeringer i rensning af forurenede grunde og i miljøundersøgelser påvirker ikke direkte energimarkedernes funktion. Men sådanne investeringer kan bidrage til både regionale politiske mål og til EU's energi- og miljømål. I sådanne tilfælde kan denne forordnings bestemmelser om både regionalstøtte og miljøstøtte finde anvendelse, afhængigt af den relevante foranstaltnings hovedmål.
(35)
For at undgå at begunstige investeringer i kapital i forhold til investeringer i arbejdskraft bør det være muligt at måle regional investeringsstøtte på grundlag af enten investeringsomkostningerne eller lønomkostningerne ved den beskæftigelse, der skabes direkte af et investeringsprojekt.
(36)
Regional investeringsstøtte bør ikke fritages for anmeldelsespligten, når den ydes til en støttemodtager, der inden for en toårig periode forud for sin ansøgning om regional investeringsstøtte har nedlagt den samme eller en tilsvarende aktivitet i EØS, eller som på tidspunktet for ansøgningen har konkrete planer om at nedlægge en sådan aktivitet inden for to år, efter at initialinvesteringen, som der anmodes om støtte til, er afsluttet i det berørte område.
(37)
Kommissionen har indhøstet tilstrækkelig erfaring med anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), for så vidt angår regional driftsstøtte til kompensation for de meromkostninger ved transport af varer, der produceres i regionerne i den yderste periferi og i tyndt befolkede områder, og varer, der videreforarbejdes i disse områder, samt de meromkostninger ved produktion og drift (foruden meromkostninger ved transport), som støttemodtagere i regionerne i den yderste periferi må afholde. Da der er risiko for overkompensation for transportomkostninger, når der ydes yderligere støtte inden for rammerne af POSEI-programmerne i landbrugssektoren, og da det ikke kan udelukkes, at nogle landbrugsprodukter ikke produceres et alternativt sted, bør landbrugssektoren udelukkes fra at få tildelt regional driftsstøtte efter denne forordning til kompensation for meromkostninger ved transport af produkter, der er fremstillet i regionerne i den yderste periferi eller tyndt befolkede regioner. Regional driftsstøtte til at kompensere for meromkostningerne i regionerne i den yderste periferi med undtagelse af meromkostningerne ved transport bør kun anses for forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, når den er begrænset til enten 15 % af den årlige bruttoværditilvækst, som støttemodtageren skaber i den pågældende region i den yderste periferi, eller 25 % af de årlige arbejdskraftomkostninger, som støttemodtageren i den relevante region i den yderste periferi må afholde, eller 10 % af støttemodtagerens årsomsætning i den relevante region i den yderste periferi. Når støtten ikke overstiger det beløb, der fremkommer ved beregning af de yderligere driftsomkostninger (bortset fra transportomkostninger), efter en af disse forskellige metoder, kan den anses for velbegrundet, i kraft af dens bidrag til den regionale udvikling, og for at stå i et rimeligt forhold til de ulemper, som virksomheder i regioner i den yderste periferi står over for.
(38)
Byudviklingsstøtte, som er rettet mod den store koncentration af økonomiske, miljømæssige og sociale problemer i byområder i støtteberettigede områder, der er opført på et regionalstøttekort, bidrager til den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i medlemsstaterne og i EU som helhed. De markedssvigt, som byudviklingsstøtte tager sigte på at afhjælpe, kan omfatte finansieringsvilkårene for byudvikling, mangel på en integreret tilgang til byudvikling, finansieringsunderskud, der nødvendiggør en større mobilisering af begrænsede offentlige ressourcer, og behov for en mere forretningsbaseret tilgang til byfornyelse. Byudviklingsstøtte til deltagelsesbaserede, integrerede og bæredygtige strategier til håndtering af de yderligere problemer, der er identificeret i de støtteberettigede områder, bør derfor være omfattet af gruppefritagelsen.
(39)
Investeringer i prioriterede Europa-2020-mål (14) inden for grøn teknologi og omstilling til lavemissionsøkonomi i støtteberettigede områder, som er opført på et regionalstøttekort, bør være berettigede til højere støttebeløb via en regional bonus.
(40)
SMV'er spiller en afgørende rolle for jobskabelsen og medvirker mere generelt til at skabe social stabilitet og økonomisk udvikling. Markedssvigt kan imidlertid hæmme deres udvikling og påføre dem følgende typiske begrænsninger. SMV'er har ofte vanskeligt ved at skaffe kapital eller lån på grund af visse finansmarkeders uvilje mod at løbe risici og den begrænsede sikkerhed, virksomhederne er i stand til at stille. Deres begrænsede ressourcer kan også indskrænke deres adgang til information, især vedrørende ny teknologi og potentielle markeder. For at lette udviklingen af SMV'ers økonomiske aktiviteter bør denne forordning derfor fritage bestemte kategorier af støtte, når de ydes til SMV'er. Disse kategorier bør navnlig omfatte investeringsstøtte til SMV'er og SMV'ers deltagelse i messer.
(41)
SMV'er, der deltager i projekter, som hører under det europæiske territoriale samarbejde (ETC), og er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (15), har ofte vanskeligt ved at finansiere meromkostninger, der følger af samarbejdet mellem parter i forskellige regioner og i forskellige medlemsstater eller tredjelande. Som følge af den betydning ETC har for samhørighedspolitikken ved at skabe en ramme for gennemførelse af fælles aktioner og udveksling af politiske løsningsmodeller mellem nationale, regionale og lokale aktører fra forskellige medlemsstater eller tredjelande, bør der i denne forordning tages hensyn til visse vanskeligheder, som projekter under ETC står over for, med henblik på at fremme projekternes forenelighed med statsstøttereglerne. De forhold, der specifikt angår ETC, og som bør tilgodeses i denne forordning, har at gøre med de regionalstøtteintensiteter, der finder anvendelse på ETC-projekter, omkostninger ved SMV'ers samarbejde om ETC-projekter, offentliggørelses- og oplysningspligt, indberetning og registrering til kontrolformål.
(42)
I betragtning af de specifikke begrænsninger for og forskellene mellem SMV'er bør der kunne anvendes forskellige basisstøtteintensiteter og forskellige bonusser.
(43)
Erfaringerne med anvendelsen af EU-retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i SMV'er (16) viser, at der findes en række specifikke markedssvigt på EU's risikokapitalmarkeder, når det gælder visse typer investeringer i forskellige faser af en virksomheds udvikling. Disse markedssvigt skyldes et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter risikokapital. Det betyder, at den risikokapital, der udbydes på markedet, kan være for begrænset, og at virksomhederne ikke kan skaffe finansiering til trods for, at de har en god forretningsmodel og gode vækstudsigter. Hovedårsagen til markedssvigt i forbindelse med risikokapitalmarkederne, som især påvirker SMV'ers adgang til kapital, og som kan begrunde offentlig intervention, skal findes i ufuldstændig eller asymmetrisk information. Den påvirker ikke blot tilvejebringelse af risikokapital, men hæmmer også visse SMV'ers adgang til lånefinansiering. Derfor bør risikofinansieringsforanstaltninger, som har til formål at tiltrække privat kapital til unoterede SMV'er med et udækket finansieringsbehov, og som sikrer profitdrevne og en kommercielt orienteret drift af de finansielle formidlere, på visse betingelser fritages for anmeldelsespligten.
(44)
På visse betingelser bør etableringsstøtte til små virksomheder, støtte til alternative handelsplatforme med speciale i SMV'er og støtte til omkostninger ved SMV'ers forudgående undersøgelser af et marked også være fritaget for anmeldelsespligten.
(45)
Støtte til forskning, udvikling og innovation (FUI) kan bidrage til at skabe bæredygtig økonomisk vækst, styrke konkurrenceevnen og fremme beskæftigelsen. Erfaringerne med anvendelsen af forordning (EF) nr. 800/2008 og EU's rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (17) viser, at markedssvigt kan hindre markedet i at opnå et optimalt udbytte og medføre ineffektivitet, for så vidt angår eksternaliteter, afsmitningseffekter af offentlige goder/vidensoverførsel, ufuldstændig og asymmetrisk information samt koordinerings- og netværkssvigt.
(46)
SMV'er kan have vanskeligt ved at få adgang til ny teknologisk udvikling, teknologioverførsel og højt kvalificeret personale. Støtte til forsknings- og udviklingsprojekter, støtte til gennemførlighedsundersøgelser og innovationsstøtte til SMV'er, herunder støtte til dækning af omkostninger ved industrielle ejendomsrettigheder, kan afhjælpe disse problemer og bør derfor på visse betingelser være fritaget for anmeldelsespligten.
(47)
Hvad angår støtte til forsknings- og udviklingsprojekter, bør den del af forskningsprojektet, hvortil der ydes støtte, falde fuldstændigt ind under kategorierne grundforskning, industriel forskning eller eksperimentel udvikling. Når et forskningsprojekt omfatter forskellige opgaver, bør det for hver enkelt opgave angives, om den falder ind under en af disse kategorier, eller om den ikke falder ind under nogen af disse kategorier. Dette behøver ikke nødvendigvis at ske efter en kronologisk fremgangsmåde, hvor man bevæger sig fortløbende fra grundforskning til aktiviteter, der er tættere på markedet. En opgave, der udføres i en sen fase af projektet, vil således kunne karakteriseres som industriel forskning. Tilsvarende vil en aktivitet, der gennemføres i en tidligere fase, kunne betragtes som eksperimentel udvikling. Den del af projektet, hvortil der ydes støtte, kan også omfatte gennemførlighedsundersøgelser som forberedelse til forskningsaktiviteter.
(48)
Det er i stigende grad en forudsætning for at skabe banebrydende forskningsresultater og innovation at disponere over førsteklasses forskningsinfrastruktur, fordi den tiltrækker den globale talentmasse og er af afgørende vigtighed for fremme af ny IKT og centrale støtteteknologier. Offentlig forskningsinfrastruktur bør fortsat indgå i partnerskaber med den industrielle forskning. Der bør gives adgang til offentligt finansieret forskningsinfrastruktur på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser og på markedsvilkår. Hvis disse vilkår og betingelser ikke overholdes, bør støtteforanstaltningen ikke fritages for anmeldelsespligten. Flere parter kan eje, drive og anvende en given forskningsinfrastruktur, og offentlige enheder og virksomheder kan anvende infrastrukturen i fællesskab.
(49)
Der kan både udøves økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter ved brug af forskningsinfrastruktur. For at undgå at der gennem offentlig støtte til ikke-økonomiske aktiviteter ydes statsstøtte til økonomiske aktiviteter, bør omkostningerne ved og finansieringen af økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter holdes klart adskilt. Når en infrastruktur anvendes til både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, udgør finansiering ved hjælp af statsmidler af omkostningerne ved infrastrukturens ikke-økonomiske aktiviteter ikke statsstøtte. Offentlig finansiering falder alene ind under statsstøttereglerne, for så vidt som den omfatter omkostninger ved de økonomiske aktiviteter. Kun sidstnævnte bør tages i betragtning med henblik på at sikre overholdelse af anmeldelsestærsklerne og de maksimale støtteintensiteter. Hvis infrastrukturen næsten udelukkende anvendes til en ikke-økonomisk aktivitet, kan dens finansiering som helhed falde uden for statsstøttereglerne, hvis anvendelsen i økonomisk øjemed er rent accessorisk, hvilket vil sige, at der er tale om en aktivitet, som er direkte knyttet til og nødvendig for infrastrukturens drift eller uadskilleligt forbundet med dens væsentligste ikke-økonomiske anvendelse og af begrænset omfang. Dette bør anses for at være tilfældet, når der anvendes de samme input (såsom materialer, udstyr, arbejdskraft og fast kapital) til den økonomiske aktivitet som til de ikke-økonomiske aktiviteter, og den økonomiske aktivitet årligt tegner sig for højst 20 % af forskningsinfrastrukturens samlede årlige kapacitet.
(50)
Støtte til innovationsklynger er rettet mod markedssvigt, som beror på koordinationsproblemer, der hæmmer udviklingen af klynger eller begrænser samspillet og videnstrømmen i klyngerne. Statsstøtte kan enten ydes som støtte til investeringer i åbne og fælles infrastrukturer for innovationsklynger eller som støtte til driften af klyngerne, hvorved samarbejde, netværksdannelse og læring styrkes. Driftsstøtte til innovationsklynger bør imidlertid alene ydes midlertidigt og i en begrænset periode på højst 10 år. Det samlede støttebeløbs andel af de samlede støtteberettigede omkostninger bør ikke overstige 50 % i den periode, hvor støtten ydes.
(51)
Proces- og organisationsinnovation kan lide under markedssvigt i form af mangel på oplysninger og positive eksterne virkninger, der bør håndteres gennem specifikke foranstaltninger. Støtte til denne form for innovation er især relevant for SMV'er, som er konfronteret med begrænsninger, der kan hæmme deres evne til at forbedre deres produktions- eller leveringsmetoder eller til i væsentlig grad at forbedre deres forretningspraksis, tilrettelæggelse af arbejdspladsen eller eksterne forbindelser. For at tilskynde store virksomheder til at samarbejde med SMV'er om proces- og organisationsinnovation bør støtte til dækning af store virksomheders omkostninger ved sådanne aktiviteter på visse betingelser også være omfattet af gruppefritagelsen.
(52)
Det er en central målsætning for EU's og medlemsstaternes økonomiske og sociale politik at fremme uddannelse og ansættelse/beskæftigelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere.
(53)
Uddannelse har i almindelighed positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, da uddannelse øger udbuddet af faglærte arbejdstagere, som andre virksomheder kan trække på, forbedrer konkurrenceevnen for industrien i EU og spiller en væsentlig rolle i EU's beskæftigelsesstrategi. Støtte til fremme af uddannelse bør derfor på visse betingelser være fritaget for anmeldelsespligten. I betragtning af SMV'ers særlige begrænsninger og de højere relative omkostninger, de skal afholde, når de investerer i uddannelse, bør de maksimale støtteintensiteter for støtte, der er fritaget ved denne forordning, forhøjes for SMV'er. De ved denne forordning fritagne støtteintensiteter bør desuden forhøjes, når der er tale om uddannelse af dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere. De særlige forhold, der gør sig gældende for uddannelse i søtransportsektoren, gør det berettiget at følge en særlig fremgangsmåde for denne sektor.
(54)
Det er stadig vanskeligt for visse kategorier af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere at komme ind på og blive på arbejdsmarkedet. Derfor kan offentlige myndigheder gennemføre foranstaltninger, der tilskynder virksomheder til at øge beskæftigelsen af disse arbejdstagere, navnlig af unge. Da arbejdskraftomkostninger udgør en stor del af de normale driftsomkostninger for enhver virksomhed, bør støtte til beskæftigelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere have en positiv virkning på deres beskæftigelsesniveau og ikke blot give virksomhederne mulighed for at mindske omkostninger, som de ellers selv skulle afholde. En sådan støtte bør derfor fritages for anmeldelsespligten, når den sandsynligvis vil hjælpe arbejdstagere fra disse kategorier til at træde ind på eller vende tilbage til og blive på arbejdsmarkedet. Som fastsat i Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: Et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer (18) er de centrale elementer i EU's handicapstrategi en kombination af bekæmpelse af forskelsbehandling, foranstaltninger til fremme af lige muligheder og aktiv integration, hvilket afspejler de Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder, som EU og de fleste medlemsstater er part i. I denne forordning bør støtte til handicappede arbejdstagere forstås i den betydning, der fastlægges i konventionens artikel 1.
(55)
Som det fremgår af Meddelelse fra Kommissionen - Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (19) er bæredygtig vækst, der kan fremme af en ressourceeffektiv, grønnere og mere konkurrencedygtig økonomi, en af grundpillerne i Europa 2020-strategiens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Bæredygtig udvikling bygger blandt andet på et højt beskyttelsesniveau og en forbedring af miljøkvaliteten. På miljøbeskyttelsesområdet forekommer der markedssvigt, som bevirker, at virksomheder under normale markedsforhold ikke nødvendigvis er tilskyndet til at mindske deres forurening, da enhver sådan formindskelse kan medføre en forøgelse af deres omkostninger, uden at det giver virksomhederne tilsvarende fordele. Når virksomhederne ikke er forpligtede til at internalisere forureningsomkostningerne, er det samfundet som helhed, der kommer til at bære disse omkostninger.
(56)
Dette markedssvigt kan afhjælpes ved at indføre bindende miljøstandarder. Der kan opnås et højere miljøbeskyttelsesniveau gennem investeringer, der går ud over de bindende EU-standarder. For at tilskynde virksomheder til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet ud over de bindende EU-standarder bør statsstøtte på dette område være omfattet af gruppefritagelsen. For ikke at afskrække medlemsstaterne fra at fastsætte bindende nationale standarder, der er strengere end de tilsvarende EU-standarder, bør en sådan statsstøtte være fritaget, uanset om der findes obligatoriske nationale standarder, som er strengere end EU-standarderne.
(57)
I princippet bør der ikke ydes støtte, hvis investeringerne tager sigte på at sikre virksomheders opfyldelse af EU-standarder, der allerede er vedtaget, men endnu ikke er trådt i kraft. Statsstøtte kan imidlertid medføre, at virksomheder forbedrer deres miljømæssige adfærd, hvis den tilskynder virksomhederne til tidligt at tilpasse sig fremtidige EU-standarder, før sådanne standarder træder i kraft, og så længe sådanne standarder ikke finder anvendelse med tilbagevirkende kraft. Støtte til virksomheders tilpasning til fremtidige EU-standarder kan bevirke, at der hurtigere opnås et højt miljøbeskyttelsesniveau, og en sådan støtte bør derfor fritages.
(58)
Som en del af EU 2020-strategien har EU fastsat det mål at opnå en 20 % stigning i energieffektiviteten inden udgangen af 2020 og har navnlig vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (20), hvori der opstilles fælles rammer for fremme af energieffektiviteten inden for EU med det mål at opnå samlede besparelser på EU's primære energiforbrug på mindst 20 %. For at lette virkeliggørelsen af disse mål bør foranstaltninger til fremme af energieffektivitet, højeffektiv kraftvarmeproduktion samt energieffektiv fjernvarme og fjernkøling være omfattet af gruppefritagelsen.
(59)
Foranstaltninger, der øger bygningers energieffektivitet, er i overensstemmelse med Europa 2020-prioriteterne om overgang til en lavemissionsøkonomi. På grund af fraværet af en integreret tilgang til bygningers energieffektivitet kan der i forbindelse med sådanne investeringer ofte opstå finansieringsunderskud, der nødvendiggør mere omfattende brug af begrænsede offentlige ressourcer. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at støtte investeringer i bygningers energieffektivitet via direkte tilskud til bygningernes ejere eller lejere i overensstemmelse med de generelle bestemmelser om energieffektivitetsforanstaltninger, men også i form af lån og garantier via finansielle formidlere, der vælges gennem en gennemsigtig udvælgelsesmekanisme efter de særlige bestemmelser om energieffektivitetsprojekter vedrørende bygninger.
(60)
Støtte til investeringer til fremme af energi fra vedvarende energikilder bør være omfattet af gruppefritagelsen med henblik på at nå EU's mål for vedvarende energi i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (21) og i det omfang, der er behov for yderligere støtte ud over lovgivningsmæssige rammer såsom EU's emissionshandelssystem i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (22).
(61)
I betragtning af den begrænsede risiko for fordrejning af konkurrencen og samhandelen bør gruppefritagelsen på nøje fastlagte betingelser også omfatte driftsstøtte til små anlæg, der benyttes til fremstilling af vedvarende energi. Driftsstøtte til større anlæg bør være omfattet af gruppefritagelsen, når konkurrencefordrejningerne er af begrænset omfang. Derfor kan en sådan driftsstøtte være omfattet af gruppefritagelsen, når den ydes til nye og innovative teknologier, hvis den ydes på grundlag af en konkurrencepræget udbudsprocedure, der er åben for mindst én sådan teknologi, og ved brug af en mekanisme, som sikrer, at producenter af vedvarende energi udsættes for konkurrence på grundlag af markedspriser. Den samlede støtte, der ydes på dette grundlag, kan højst andrage 5 % af den planlagte nye elkapacitet fra vedvarende energikilder. Støtte, der ydes gennem udbudsprocedurer, som er åbne for alle teknologier til produktion af energi fra vedvarende energikilder, bør være fuldt omfattet af gruppefritagelsen. For at begrænse de samlede fordrejende virkninger bør andre EØS-lande og kontraherende parter i Energifællesskabet i princippet gives adgang til driftsstøtteordningerne. Medlemsstaterne opfordres til at overveje at etablere en samarbejdsmekanisme, før de giver tilladelse til støtte på tværs af grænserne. I fraværet af en sådan samarbejdsmekanisme vil produktionen fra anlæg i andre lande ikke tælle med i opgørelsen af den støttegivende stats opfyldelse af sit mål for vedvarende energi. I betragtning af disse forhold bør medlemsstaterne gives en tilstrækkeligt lang frist til at udforme passende støtteordninger, der er åbne for andre lande. Derfor bør en sådan åbning ikke være en betingelse for fritagelse fra anmeldelsespligten i det omfang, der ikke stilles krav herom i traktaten.
(62)
Støtte til produktion af vandkraft kan have to virkninger. På den ene side har den en positiv virkning i form af lave drivhusgasemissioner, og på den anden side kan den også have en negativ virkning på vandsystemerne og biodiversiteten. Når medlemsstaterne yder støtte til vandkraft, bør de derfor overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (23), særlig artikel 4, stk. 7, hvori der fastlægges kriterier for nye ændringer i vandforekomster og vandområder.
(63)
Der bør alene ydes støtte til bæredygtige former for vedvarende energi. Støtte til biobrændstoffer bør kun være omfattet af denne forordning, for så vidt som den ydes til bæredygtige biobrændstoffer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF. Støtte til fødevarebaserede biobrændstoffer bør imidlertid udelukkes fra støtte efter denne forordning for at fremme overgangen til produktion af mere avancerede former for biobrændstoffer. Støtte til biobrændstoffer, som er omfattet af en forsynings- eller iblandingspligt, bør ikke være omfattet af gruppefritagelsen, idet ovennævnte retlige forpligtelse kan udgøre tilstrækkelig tilskyndelse til at investere i disse former for energi fra vedvarende energikilder.
(64)
Støtte i form af skatte- og afgiftslempelser i henhold til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (24) til fremme af miljøbeskyttende foranstaltninger, der er omfattet af denne forordning, kan indirekte gavne miljøet. Miljøskatter og -afgifter bør afspejle de sociale omkostninger ved emissioner, men nedsatte skatter og afgifter kan have en negativ virkning på dette mål. Varigheden af sådanne lempelser bør derfor begrænses til denne forordnings anvendelsesperiode. Herefter bør medlemsstaterne tage de pågældende skatte- og afgiftslettelser op til fornyet overvejelse. For at minimere konkurrencefordrejningen bør støtten ydes på samme måde til alle konkurrenter, der vurderes at være i en sammenlignelig faktuel situation. For bedre at bevare det prissignal til virksomhederne, som er et formål med miljøafgiften, bør medlemsstaterne have mulighed for at udforme skatte- og afgiftslempelsesordningen på en sådan måde, at der udbetales et fast årligt godtgørelsesbeløb (skatte- og afgiftsrefusion).
(65)
I lyset af princippet om at forureneren skal betale, bør omkostningerne ved forureningsbekæmpelse dækkes af dem, der forårsager forureningen. Støtte til rensning af forurenede grunde er berettiget i tilfælde, hvor den person, som efter gældende ret er ansvarlig for forureningen, ikke kan identificeres. Imidlertid bør betingelserne vedrørende miljøansvar med hensyn til forebyggelse og afhjælpning af miljøskader, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (25), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien og om ændring af direktiv 2004/35/EF (26) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (27) finde anvendelse. Derfor bør denne type støtte på visse betingelser være omfattet af gruppefritagelsen efter denne forordning for at lette afhjælpningen af eksisterende miljøskader.
(66)
I det 7. miljøhandlingsprogram identificeres genbrug af affald og genanvendelse i tråd med affaldshierarkiet i EU's affaldsrammedirektiv som nøgleprioriteter i EU's miljøpolitik. Støtte til disse aktiviteter kan bidrage til miljøbeskyttelsen, forudsat at artikel 4, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (affaldsrammedirektivet) (28) overholdes. Desuden bør en sådan støtte ikke indirekte lette forurenerne for en byrde, som de bør bære i henhold til EU-lovgivningen, eller for en byrde, der bør betragtes som en normal virksomhedsomkostning. Derfor bør støtte til sådanne aktiviteter være omfattet af gruppefritagelsen, også når den vedrører andre virksomheders affald, og når de behandlede materialer ellers ville blive bortskaffet eller behandlet på en mindre miljøvenlig måde.
(67)
En moderne energiinfrastruktur er afgørende både for et integreret energimarked og for at gøre det muligt for EU at nå sine klima- og energimål. Navnlig bidrager etablering og modernisering af infrastruktur i støtteberettigede områder til den økonomiske, sociale og geografiske samhørighed i medlemsstaterne og i EU som helhed ved at støtte investeringer, jobskabelse og energimarkedernes funktion i de mest ugunstigt stillede områder. For at begrænse enhver unødig konkurrencefordrejende virkning af en sådan støtte bør kun støtte til infrastrukturer, der er underlagt og i overensstemmelse med lovgivningen for det indre energimarked, gruppefritages.
(68)
Miljøundersøgelser kan bidrage til at identificere de investeringer, der er nødvendige for at opnå et højere miljøbeskyttelsesniveau. Statsstøtte til fremme af gennemførelsen af miljøundersøgelser, der har til formål at støtte investeringer i miljøbeskyttelse, som er omfattet af denne forordning, bør derfor være omfattet af gruppefritagelsen. Da energisyn er obligatoriske for store virksomheder, bør der ikke ydes statsstøtte dertil.
(69)
Støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, er i henhold til traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), forenelig med det indre marked. Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at definere, hvilke typer hændelser der kan udgøre en naturkatastrofe i relation til fritagelse efter denne forordning. I denne forordning bør jordskælv, jordskred, oversvømmelser, især oversvømmelser som følge af, at floder eller søer går over sine bredder, laviner, tornadoer, orkaner, vulkanudbrud og naturligt opståede naturbrande betragtes som hændelser, der udgør en naturkatastrofe. Skader, der skyldes ugunstige vejrforhold såsom frost, hagl, is, regn eller tørke, der opstår regelmæssigt, bør ikke betragtes som naturkatastrofer i henhold til traktatens artikel 107, stk. 2, litra b). For at sikre, at støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, faktisk er omfattet af fritagelsen, bør der i nærværende forordning fastsættes betingelser i overensstemmelse med etableret praksis, hvis opfyldelse sikrer, at støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, kan falde ind under gruppefritagelsen. Disse betingelser bør navnlig være knyttet til krav om, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne officielt har anerkendt begivenheden som en naturkatastrofe, og at der består en direkte årsagssammenhæng mellem naturkatastrofen og de skader, som den støttemodtagende virksomhed, herunder kriseramte virksomheder, har lidt, og bør sikre, at overkompensation undgås. Kompensationen bør ikke overstige, hvad der er nødvendigt for at sætte støttemodtageren i samme situation, som før katastrofen.
(70)
Støtte til befordring af passagerer ad luft- og søvejen har en social karakter, når den afhjælper problemer med vedvarende forbindelser for personer bosat i afsidesliggende områder ved at mindske visse af deres billetudgifter. Dette kan være tilfældet, når det drejer sig om regioner i den yderste periferi, Malta, Cypern, Ceuta og Melilla og andre øer, som er en del af en medlemsstats område, samt tyndt befolkede områder. Hvis en afsidesliggende region er forbundet til Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde via forskellige transportruter, herunder indirekte ruter, bør det være muligt at yde støtte til alle disse ruter og til transport med alle de befordringsvirksomheder, som er aktive på disse ruter. Støtten bør ydes uden forskelsbehandling, for så vidt angår befordringsvirksomhedens identitet eller tjenesteydelsens art, som kan omfatte rute-, charter- og lavprisbefordring.
(71)
Bredbåndsforbindelser er af strategisk betydning for opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætning om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og innovation og for den sociale og territoriale samhørighed (29). Investeringsstøtte til bredbåndsinfrastruktur har til formål at fremme udbredelsen af sådan infrastruktur og dertil knyttet bygge- og anlægsarbejde i områder, hvor der ikke findes nogen sammenlignelig infrastruktur, og hvor en sådan sandsynligvis ikke vil blive etableret af markedsoperatører inden for den nærmeste fremtid. Det er Kommissionen erfaring, at en sådan investeringsstøtte ikke giver anledning til urimelig fordrejning af konkurrencen eller påvirkning af samhandelen, forudsat at visse betingelserne er opfyldt. Disse betingelser bør navnlig sigte på at begrænse konkurrencefordrejninger ved brug af teknologineutral, udbudsbaseret udvælgelse og ved at sikre engrosadgang til de støttede net under hensyntagen til den støtte, som netoperatøren har modtaget. Selv om virtuel unbundling på visse betingelser kan anses for at være ækvivalent med fysisk unbundling, er det, indtil der indhøstes flere erfaringer, nødvendigt at vurdere den enkelte sag for at fastslå, om et bestemt ikke-fysisk eller virtuelt engrosadgangsprodukt bør betragtes som ækvivalent med ubundtet adgang til accesnettet i et kobber- eller fibernet. Af denne årsag, og indtil der ved en fremtidig revision kan tages hensyn til den erfaring, der indhøstes i individuelle statsstøttesager eller under arbejdet med forhåndsregulering, bør fysisk unbundling være et krav for gruppefritagelse efter nærværende forordning. Når der hersker usikkerhed om udviklingen i fremtidige omkostninger og indtægter og udpræget informationsasymmetri, bør medlemsstaterne også vedtage finansieringsmodeller, der omfatter kontrol- og tilbagebetalingsklausuler med henblik på at muliggøre en passende fordeling af uventede gevinster. For at undgå at pålægge små, lokale projekter en uforholdsmæssigt stor byrde, bør sådanne modeller kun indføres for projekter, der overskrider en minimumstærskel.
(72)
Inden for kultur og bevarelse af kulturarv udgør en række foranstaltninger, som medlemsstaterne iværksætter, muligvis ikke støtte, fordi de ikke opfylder alle betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1, f.eks. fordi aktiviteten ikke er af økonomisk art, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes. I det omfang sådanne foranstaltninger er omfattet af traktatens artikel 107, stk. 1, giver kulturinstitutioner og -projekter typisk ikke anledning til nogen betydelig konkurrencefordrejning, og praksis har vist, at en sådan støtte har begrænsede virkninger for samhandelen. I traktatens artikel 167 anerkendes betydningen af kulturfremmende foranstaltninger i EU og i medlemsstaterne, og det fastsættes, at EU bør tage hensyn til kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten, navnlig med henblik på at respektere og fremme den kulturelle mangfoldighed. Da naturarven ofte er af afgørende betydning for udformningen af kunst- og kulturarven, bør kulturarvsbevarelse i denne forordning forstås således, at termen også omfatter naturarven, for så vidt som denne er knyttet til kulturarven eller formelt er anerkendt af en medlemsstats kompetente myndigheder. På grund af kulturens dobbelte natur - på den ene side et økonomisk gode, der giver betydelige muligheder for at skabe velstand og beskæftigelse, og på den anden side en bærer af identiteter, værdier og betydning, der på én gang spejler og former vore samfund - bør det i statsstøttereglerne anerkendes, at kultur og de økonomiske aktiviteter, der er knyttet hertil, er af en særlig karakter. Der bør opstilles en liste over støtteberettigede kulturelle formål og aktiviteter, og de støtteberettigede omkostninger bør specificeres. Gruppefritagelsen bør omfatte både investerings- og driftsstøtte under fastlagte tærskelværdier, forudsat at der ikke overkompenseres. Generelt bør aktiviteter, der, selv om de måske nok har et kulturelt aspekt, har en overvejende kommerciel karakter, herunder (trykte eller elektroniske) aviser og magasiner, ikke være omfattet på grund af den potentielt højere risiko for konkurrencefordrejninger. Desuden bør listen over støtteberettigede kulturelle formål og aktiviteter ikke omfatte kommercielle aktiviteter såsom mode, design og computerspil.
(73)
Audiovisuelle værker spiller en vigtig rolle for skabelsen af europæiske identiteter og afspejler medlemsstaterne og regionernes forskellige traditioner. Mens der er skarp konkurrence mellem film, der er produceret uden for EU, distribueres europæiske film kun i begrænset udstrækning uden for deres oprindelsesland på grund af opsplitningen i nationale eller regionale markeder. Sektoren er præget af høje investeringsomkostninger, en udbredt antagelse om lav rentabilitet på grund af begrænsede målgrupper og vanskeligheder med at generere yderligere privat finansiering. Som følge af disse særlige forhold har Kommissionen opstillet særlige kriterier til vurdering af, om støtte til manuskriptskrivning, udvikling, produktion, distribution og markedsføring af audiovisuelle værker er nødvendig, forholdsmæssig og hensigtsmæssig. I Meddelelse fra Kommissionen om statsstøtte til film og audiovisuelle værker (30) blev der fastlagt nye kriterier, som bør afspejles i reglerne om gruppefritagelse for støtteordninger for audiovisuelle værker. Det er berettiget at anvende højere støtteintensiteter, når det drejer sig om grænseoverskridende produktioner og samproduktioner, som med større sandsynlighed vil blive distribueret i flere medlemsstater.
(74)
Investeringsstøtteforanstaltninger til sportsinfrastruktur bør være omfattet af gruppefritagelsen, hvis de opfylder betingelserne i denne forordning, i det omfang de udgør statsstøtte. Inden for sportssektoren udgør en række af de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne, muligvis ikke statsstøtte, fordi støttemodtageren ikke udøver en økonomisk aktivitet, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes. Dette kan under visse omstændigheder være tilfældet for støtteforanstaltninger, som har en rent lokal karakter, eller som gennemføres inden for amatørsport. I traktatens artikel 165 anerkendes vigtigheden af at fremme sport i EU under hensyntagen til sportens specifikke forhold, dens strukturer, der bygger på frivillighed, og dens sociale og uddannende funktion. Støtte til infrastruktur, der tjener mere end ét rekreativt formål og dermed er multifunktionel, bør også være omfattet af gruppefritagelsen. Støtte til multifunktionel turismeinfrastruktur såsom rekreative forlystelsesparker og hotelfaciliteter bør dog kun være fritaget, hvis den indgår i en regionalstøtteordning rettet mod turisme i en støtteberettiget region, der har en særlig positiv indvirkning på den regionale udvikling. Ved støtte til sport eller multifunktionel infrastruktur bør betingelserne for forenelighed navnlig sikre åben og ikkediskriminerende adgang til infrastrukturen og en fair procedure for tildeling af koncessioner til tredjepart til opførelse, opgradering og/eller drift af infrastrukturen i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-retten og EU's eksisterende retspraksis. Når sportsinfrastruktur anvendes af professionelle sportsklubber, bør betingelserne for fastsættelse af prisen for disse klubbers anvendelse af infrastruktur gøres offentligt tilgængelige for at sikre gennemsigtighed og ligebehandling af brugerne. Det bør sikres, at der ikke overkompenseres.
(75)
Som det understreges i Det Europæiske Råds konklusioner af 17. juni 2010, hvori Europa 2020-strategien godkendes (31), bør der sættes ind over for de væsentligste flaskehalse, der på EU-niveau hæmmer væksten, herunder dem der er knyttet til det indre markeds funktion og infrastruktur. Det er en vigtig forudsætning for udvikling af erhvervs- og forbrugermiljøet og for modernisering og udvikling af industrigrundlaget, at der er lokal infrastruktur til rådighed, så det sikres, at det indre marked er fuldt funktionsdygtigt, som omhandlet i Rådets henstilling 2010/410/EU af 13. juni 2010 om overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (32), der indgår i de integrerede retningslinjer for Europa 2020. Når en sådan infrastruktur stilles til rådighed for interesserede parter på et åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag, gør den det muligt at skabe et miljø, der fremmer private investeringer og vækst, og bidrager således positivt til mål af fælles interesse og navnlig til Europa 2020-prioriteterne og -målene (33), mens risikoen for konkurrencefordrejninger er begrænset. En række af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet vedrørende lokale infrastrukturer, udgør ikke støtte, fordi de ikke opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, f.eks. fordi støttemodtageren ikke udøver en økonomisk aktivitet, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes, eller fordi foranstaltningen består af kompensation for en tjeneste af almindelig økonomisk interesse, der opfylder alle kriterierne i Altmarkdommen (34). Når finansieringen af sådanne lokale infrastrukturer ikke udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, og når der blot ydes små støttebeløb, bør denne støtte imidlertid være fritaget for anmeldelsespligten.
(76)
Eftersom støtte til andre typer infrastruktur kan være genstand for specifikke og veludformede kriterier, der sikrer støttens forenelighed med det indre marked, bør bestemmelserne i denne forordning vedrørende støtte til lokal infrastruktur ikke finde anvendelse på støtte til følgende typer infrastruktur: forskningsinfrastruktur, innovationsklynger, energieffektiv fjernvarme og -køling, energiinfrastruktur, genbrug og genanvendelse af affald, bredbåndsinfrastruktur, bevarelse af kultur og kulturarv, infrastruktur til sport og multifunktionel infrastruktur til rekreative formål, lufthavne og havne.
(77)
Kommissionens erfaringer på dette område viser, at det er nødvendigt regelmæssigt at revidere statsstøttepolitikken. Derfor bør denne forordnings anvendelsesperiode begrænses. Der bør således fastsættes overgangsbestemmelser, herunder regler, der skal finde anvendelse på fritagne støtteordninger ved udløbet af denne forordnings anvendelsesperiode. Disse regler bør give medlemsstaterne tid til at tilpasse sig eventuelle fremtidige regelsæt. Tilpasningsperioden bør dog ikke finde anvendelse på regionalstøtteordninger, herunder regionalstøtteordninger vedrørende byudvikling, hvor fritagelsen skal udløbe på den dato, hvor de godkendte regionalstøttekort udløber, ligesom tilpasningsperioden ikke bør finde anvendelse på visse støtteordninger vedrørende risikofinansiering -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
INDHOLDSFORTEGNELSE
KAPITEL I:
Fælles bestemmelser 15
KAPITEL II:
Kontrol 36
KAPITEL III:
Særlige bestemmelser om forskellige kategorier af støtte 37
Afdeling 1 -
Regionalstøtte 37
Afdeling 2 -
Støtte til SMV'er 41
Afdeling 3 -
Støtte til SMV'ers adgang til finansiering 43
Afdeling 4 -
Støtte til forskning, udvikling og innovation 47
Afdeling 5 -
Uddannelsesstøtte 51
Afdeling 6 -
Støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere 52
Afdeling 7 -
Støtte til miljøbeskyttelse 53
Afdeling 8 -
Støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer 62
Afdeling 9 -
Social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål 63
Afdeling 10 -
Støtte til bredbåndsinfrastruktur 63
Afdeling 11 -
Støtte til kultur og bevarelse af kulturarv 64
Afdeling 12 -
Støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter 67
Afdeling 13 -
Støtte til lokal infrastruktur 68
KAPITEL IV:
Afsluttende bestemmelser 68
KAPITEL I
FÆLLES BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på følgende kategorier af støtte:
a)
regionalstøtte
b)
drifts- og investeringsstøtte til SMV'er og støtte til SMV'ers adgang til finansiering
c)
støtte til miljøbeskyttelse
d)
støtte til forskning, udvikling og innovation
e)
uddannelsesstøtte
f)
ansættelses- og beskæftigelsesstøtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
g)
støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer
h)
social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål
i)
støtte til bredbåndsinfrastruktur
j)
støtte til kultur og bevarelse af kulturarv
k)
støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter samt
l)
støtte til lokal infrastruktur.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
ordninger, der er omfattet af bestemmelserne i afdeling 1 (med undtagelse af artikel 15), 2, 3, 4, 7 (med undtagelse af artikel 44) og 10 i kapitel III i denne forordning, for hvilke det gennemsnitlige årlige statsstøttebudget overstiger 150 mio. EUR, fra seks måneder efter de er trådt i kraft. Kommissionen kan senest 20 arbejdsdage fra ordningens ikrafttræden beslutte, at denne forordning skal finde anvendelse på en af disse støtteordninger i en længere periode, efter vurdering af den relevante evalueringsplan, som medlemsstaten har anmeldt til Kommissionen
b)
ændringer af ordninger, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra a), med undtagelse af ændringer, som ikke kan påvirke støtteordningens forenelighed efter denne forordning eller ikke i væsentlig grad kan påvirke indholdet af den godkendte evalueringsplan
c)
støtte til aktiviteter, der er knyttet til eksport til tredjelande eller medlemsstaterne, dvs. støtte, der er direkte knyttet til de eksporterede mængder, etablering og drift af distributionsnet eller andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomheden
d)
støtte, som er betinget af, at der anvendes indenlandske varer frem for importerede.
3. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtte til fiskeri- og akvakultursektoren, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (35), med undtagelse af uddannelsesstøtte, støtte til SMV'ers adgang til finansiering, støtte til forskning og udvikling, innovationsstøtte til SMV'er og støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
b)
støtte, der ydes inden for sektoren for primærproduktion af landbrugsprodukter med undtagelse af kompensation for andre meromkostninger end transportomkostninger i regioner i den yderste periferi, som omhandlet i artikel 15, stk. 2, litra b), støtte til konsulentbistand til SMV'er, risikofinansieringsstøtte, støtte til forskning og udvikling, innovationsstøtte til SMV'er, miljøstøtte, uddannelsesstøtte og støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
c)
støtte ydet inden for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, når:
i)
støttebeløbet fastsættes på grundlag af prisen på eller mængden af sådanne produkter, der købes fra primærproducenter eller udbydes på markedet af de pågældende virksomheder, eller
ii)
støtten er betinget af, at den helt eller delvis videregives til primærproducenter
d)
støtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige, som omhandlet i afgørelse 2010/787/EU
e)
de i artikel 13 udelukkede kategorier af regionalstøtte.
Når en virksomhed både er aktiv inden for de udelukkede sektorer, som er nævnt i første afsnit, litra a), b) eller c), og inden for sektorer, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, finder forordningen anvendelse på støtte, som ydes inden for sidstnævnte sektorer, forudsat at medlemsstaterne ved hjælp af egnede midler, f.eks. gennem adskillelse af aktiviteterne eller omkostningerne, sikrer, at der ikke i henhold til denne forordning ydes støtte til aktiviteterne i de udelukkede sektorer.
4. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtteordninger, som ikke udtrykkeligt udelukker individuel støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked, med undtagelse af støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer
b)
ad hoc-støtte til en i litra a) omhandlet virksomhed
c)
støtte til kriseramte virksomheder, med undtagelse af støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer.
5. Denne forordning finder ikke anvendelse på statsstøtteforanstaltninger, der i sig selv, som følge af de betingelser, der er knyttet til dem, eller i kraft af deres finansieringsmåde uundgåeligt vil føre til en overtrædelse af EU-retten, navnlig:
a)
støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren har sit hovedkontor eller hovedsagelig er etableret i den relevante medlemsstat; det er dog tilladt at stille krav om at have et forretningssted eller en filial i den støtteydende medlemsstat på tidspunktet for udbetaling af støtte
b)
støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren gør brug af nationalt producerede varer eller nationale tjenesteydelser
c)
støtteforanstaltninger, som indebærer, at modtagernes mulighed for at udnytte resultaterne af forskning, udvikling og innovation i andre medlemsstater begrænses.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »støtte«: enhver foranstaltning, der opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1
2) »små og mellemstore virksomheder« eller »SMV'er«: virksomheder, som opfylder kriterierne i bilag I
3) »handicappet arbejdstager«: en person, der:
a)
er anerkendt som handicappet i henhold til national ret eller
b)
har en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre ham i fuldt og effektivt at indgå i et arbejdsmiljø på lige fod med andre arbejdstagere
4) »dårligt stillet arbejdstager«: en person, der:
a)
ikke har haft regelmæssigt lønnet arbejde i de foregående 6 måneder eller
b)
er mellem 15 og 24 år gammel eller
c)
ikke har en boglig eller faglig uddannelse på gymnasieniveau (International Standard Classification of Education 3) eller inden for de seneste to år har afsluttet en fuldtidsuddannelse, og som ikke tidligere har haft fast, lønnet beskæftigelse eller
d)
er over 50 år eller
e)
er voksen enlig forsørger eller
f)
arbejder i en sektor eller et erhverv i en medlemsstat, hvor der er en ulige kønsfordeling, som ligger mindst 25 % over den gennemsnitlige ulighed i alle økonomiske sektorer i den pågældende medlemsstat, og som tilhører det underrepræsenterede køn, eller
g)
tilhører et etnisk mindretal i en medlemsstat, og som har behov for at udbygge sit sproglige, erhvervsuddannelses- eller erhvervserfaringsmæssige profil for at forbedre mulighederne for at få adgang til fast beskæftigelse
5) »transport«: transport af passagerer med fly, søtransport, ad vej, jernbane eller indre vandveje eller godstransport for fremmed regning
6) »transportomkostninger«: omkostninger til transport for fremmed regning, som støttemodtagerne faktisk betaler pr. transportvej, hvilket omfatter:
a)
fragtafgifter, håndteringsomkostninger og omkostninger ved midlertidig opbevaring i det omfang, disse omkostninger er knyttet til transportvejen
b)
omkostninger ved forsikring af godset
c)
skatter, told og afgifter på godset og, hvor det er relevant, på baggrund af dødvægten, både på oprindelses- og bestemmelsesstedet samt
d)
udgifter til sikkerhedskontrol, ekstraudgifter til forhøjede brændstofomkostninger
7) »afsidesliggende områder«: regioner i den yderste periferi, Malta, Cypern, Ceuta, Melilla og øer, som er en del af en medlemsstats område, samt tyndt befolkede områder
8) »afsætning af landbrugsprodukter«: opbevaring eller udstilling med henblik på salg, udbydelse til salg, levering eller enhver anden form for markedsføring, med undtagelse af en primærproducents første salg til forhandlere eller forarbejdningsvirksomheder og enhver aktivitet til forberedelse af et produkt til et sådant første salg; en primærproducents salg til den endelige forbruger betragtes som markedsføring, hvis det finder sted i særskilte lokaler, der er indrettet til dette formål
9) »primær landbrugsproduktion«: produktion af de produkter fra jordbrug og husdyrbrug, som er opført i bilag I til traktaten, uden at der udføres nogen anden handling, der ændrer disse produkters karakter
10) »forarbejdning af landbrugsprodukter«: en operation, hvorved et landbrugsprodukt omdannes til et andet landbrugsprodukt, undtagen aktiviteter på bedriften, der er nødvendige for at forberede et animalsk produkt eller et planteprodukt til det første salg
11) »landbrugsprodukt«: produkt opført i traktatens bilag I med undtagelse af fiskeri- og akvakulturprodukter, der er opført i bilag I til forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013
12) »regioner i den yderste periferi«: regioner som defineret i traktatens artikel 349. I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/718/EU ophørte Saint-Barthélemy den 1. januar 2012 med at være en region i den yderste periferi. I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2012/419/EU blev Mayotte den 1. januar 2014 en region i den yderste periferi
13) »kul«: højkvalitets-, middelkvalitets- og lavkvalitetskul af kategori A og B i henhold til det internationale kulklassificeringssystem, som er udarbejdet af FN's Økonomiske Kommission for Europa og præciseret i Rådets afgørelse 2010/787/EU af 10. december 2010 om statsstøtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige (36)
14) »individuel støtte«:
i)
ad hoc-støtte samt
ii)
tildelinger af støtte til individuelle støttemodtagere på grundlag af en støtteordning
15) »støtteordning«: enhver retsakt, i henhold til hvilken der kan tildeles individuel støtte til virksomheder, som i retsakten er defineret generelt og abstrakt, uden at der er behov for yderligere gennemførelsesforanstaltninger, og enhver retsakt, i henhold til hvilken der kan ydes en eller flere virksomheder støtte, som ikke er knyttet til et bestemt projekt, i en ikke nærmere defineret periode og/eller for et ikke nærmere defineret beløb
16) »evalueringsplan«: et dokument, der mindst indeholder følgende: målene med den støtteordning, der skal evalueres, evalueringsspørgsmålene, resultatindikatorerne, den metode, der planlægges anvendt ved evalueringen, kravene til dataindsamling, den foreslåede tidsplan for evalueringen, herunder datoen for indgivelse af den endelige evalueringsrapport, en beskrivelse af det uafhængige organ, der skal gennemføre evalueringen, eller de kriterier, der vil blive anvendt ved udvælgelsen af organet samt den fremgangsmåde, der vil blive fulgt for at sikre, at evalueringen offentliggøres
17) »ad hoc-støtte«: støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning
18) »kriseramt virksomhed«: virksomhed, for hvilken mindst én af følgende omstændigheder gælder:
a)
for selskaber med begrænset ansvar (bortset fra en SMV, der har bestået i mindre end tre år, eller, med hensyn til støtteberettigelse til risikofinansieringsstøtte, en SMV inden for de første syv år efter dens første kommercielle salg, der efter en due diligence-undersøgelse foretaget af den udvalgte finansielle formidler opfylder betingelserne for risikofinansieringsinvestering), når over halvdelen af selskabets tegnede kapital er forsvundet som følge af akkumulerede tab. Dette er tilfældet, når der ved at trække de akkumulerede tab fra reserverne (og alle andre poster, der almindeligvis betragtes som en del af virksomhedens egenkapital) forekommer et negativt akkumuleret beløb på over halvdelen af den tegnede kapital. I denne bestemmelse forstås ved »selskab med begrænset ansvar« navnlig de virksomhedstyper, der nævnes i bilag I i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (37), og »kapital« omfatter, når det er relevant, en eventuel kurspræmie
b)
for selskaber, hvor mindst nogle af selskabsdeltagerne hæfter ubegrænset for selskabets gæld (bortset fra en SMV, der har bestået i mindre end tre år, eller, med hensyn til støtteberettigelse til risikofinansieringsstøtte, en SMV inden for de første syv år efter dens første kommercielle salg, der efter en due diligence-undersøgelse foretaget af den udvalgte finansielle formidler opfylder betingelserne for risikofinansieringsinvestering), når over halvdelen af selskabets kapital som opført i selskabets regnskaber er forsvundet som følge af akkumulerede tab. I denne bestemmelse forstås ved »selskab, hvor mindst nogle af selskabsdeltagerne hæfter ubegrænset for selskabets gæld« navnlig de virksomhedstyper, der er nævnt i bilag II i direktiv 2013/34/EU
c)
når virksomheden er under konkursbehandling eller efter de nationale regler opfylder kriterierne for konkursbehandling på begæring af dens kreditorer
d)
når virksomheden har modtaget redningsstøtte og endnu ikke har tilbagebetalt lånet eller bragt garantien til ophør eller har modtaget omstruktureringsstøtte og stadig er underlagt en omstruktureringsplan
e)
når virksomheden ikke er en SMV og i de seneste to år har haft og stadig har:
1)
en gældsandel, dvs. et forhold mellem bogført gæld og egenkapital, på over 7,5 og
2)
en EBITDA-rentedækningsrate på under 1,0
19) »territoriale udgiftsforpligtelser«: forpligtelser, som den støttetildelende myndighed pålægger støttemodtagere, til at anvende et minimumsbeløb og/eller opretholde et minimumsniveau af produktionsaktivitet i et bestemt territorium
20) »justeret støttebeløb«: den maksimalt tilladte støtte til et stort investeringsprojekt beregnet efter følgende formel:
maksimalt støttebeløb = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)
hvor: R er den maksimale støtteintensitet for det pågældende område, der er fastsat i et godkendt regionalstøttekort, som er i kraft på datoen, hvor støtten tildeles, uden hensyn til den forhøjede støtteintensitet for SMV'er; A er de første 50 mio. EUR af de støtteberettigede omkostninger, B er de støtteberettigede omkostninger mellem 50 mio. EUR og 100 mio. EUR, og C er de støtteberettigede omkostninger over 100 mio. EUR
21) »tilbagebetalingspligtigt forskud«: et lån til et projekt, der udbetales i en eller flere rater, og hvor betingelserne for tilbagebetalingen afhænger af projekts resultater
22) »bruttosubventionsækvivalent«: støttebeløbet, hvis støtten var blevet ydet i form af et tilskud til støttemodtageren, før eventuelle fradrag af skatter og afgifter
23) »arbejdets påbegyndelse«: enten påbegyndelsen af etablerings-/anlægsarbejdet i forbindelse med investeringsprojektet eller det første retligt bindende tilsagn om køb af udstyr eller indgåelse af andre forpligtelser, som gør investeringen irreversibel, alt efter hvad der indtræffer først. Erhvervelse af jord og andet forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af arbejdet. I forbindelse med virksomhedsovertagelser er »arbejdets påbegyndelse« tidspunktet for erhvervelsen af aktiver, der er direkte knyttet til den erhvervede virksomhedsenhed
24) »store virksomheder«: virksomheder, der ikke opfylder kriterierne i bilag I
25) »efterfølgerordning på skatteområdet«: en ordning i form af skattefordele, som udgør en ændret udgave af en tidligere eksisterende ordning i form af skattefordele, og som erstatter den
26) »støtteintensitet«: bruttostøttebeløbet udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger, før eventuelt fradrag af skat og andre afgifter
27) »støtteberettigede områder«: områder, der er udpeget i et godkendt regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014-31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c)
28) »dato for støttens tildeling«: det tidspunkt, hvor støttemodtageren gives ret til at modtage støtten i henhold til de gældende nationale retsregler
29) »materielle aktiver«: aktiver bestående i jord, bygninger og anlæg, maskiner og udstyr
30) »immaterielle aktiver«: aktiver, der ikke antager fysisk eller finansiel form, såsom patenter, licenser, knowhow eller anden intellektuel ejendom
31) »lønomkostninger«: det samlede beløb, der faktisk udbetales af støttemodtageren i forbindelse med det relevante beskæftigelsesforhold, herunder bruttoløn før skat og obligatoriske bidrag som f.eks. omkostninger ved social sikring og børne- og forældrepasning i et bestemt tidsrum
32) »nettoforøgelse af antallet af beskæftigede«: en nettoforøgelse af antallet af ansatte i den pågældende virksomhedsenhed sammenlignet med gennemsnittet i en given periode, hvor nedlagte stillinger i samme periode fraregnes, og hvor antallet af fuldtids- og deltidsbeskæftigede og sæsonarbejdere skal opgøres som brøkdele af årsværk
33) »specialiseret infrastruktur«: infrastruktur, der er opført til virksomheder, der på forhånd kan identificeres, og som er indrettet med henblik på deres behov
34) »finansiel formidler«: en formidler af finansiering, uanset form og ejerskabsforhold, herunder investeringsinstitutforeninger, kapitalfonde, offentlige investeringsfonde, banker, mikrofinansieringsinstitutter og garantiselskaber
35) »transportvej«: varers flytning fra oprindelsesstedet til bestemmelsesstedet, herunder mellemliggende strækninger eller etaper inden for eller uden for den berørte medlemsstat ved brug af en eller flere transportmåder
36) »passende forrentning«: den forventede forrentning svarende til en risikovægtet kalkulationsrente, der afspejler risikoniveauet for et projekt og arten og mængden af kapital, som de private investorer planlægger at investere
37) »den samlede finansiering«: det samlede beløb, der er investeret i en støtteberettiget virksomhed eller et støtteberettiget projekt efter bestemmelserne i afdeling 3 eller efter artikel 16 eller 39 i denne forordning, dog undtaget helt private investeringer, der ydes på markedsvilkår og uden for anvendelsesområdet for den relevante statsstøtteforanstaltning
38) »konkurrencepræget udbudsprocedure«: en ikkediskriminerende udbudsprocedure, der sikrer deltagelse af et tilstrækkeligt stort antal virksomheder, og hvor støtten ydes på grundlag af enten det første bud indgivet af tilbudsgiveren eller en auktionspris. Desuden er det budget eller den volumen, der er knyttet til udbudsproceduren bindende og skal sikre, at ikke alle deltagere kan modtage støtte
39) »driftsoverskud«: forskellen mellem de tilbagediskonterede indtægter og de tilbagediskonterede driftsudgifter i investeringens relevante levetid, hvis denne forskel er positiv. Driftsudgifterne omfatter udgifter til personale, materialer, udliciterede tjenester, kommunikation, energi, vedligeholdelse, husleje og administration, men, for så vidt angår denne forordning, ikke afskrivninger og finansieringsomkostninger, hvis de er omfattet af investeringsstøtte.
Definitioner vedrørende regionalstøtte
40)
Definitioner vedrørende støtte til bredbåndsinfrastruktur (afdeling 10) finder anvendelse på de relevante regionalstøttebestemmelser.
41)
»regional investeringsstøtte«: regionalstøtte til en initialinvestering eller en initialinvestering i en ny økonomisk aktivitet
42)
»regional driftsstøtte«: støtte til nedbringelse af en virksomheds løbende udgifter uden tilknytning til en initialinvestering. Dette omfatter omkostninger ved personale, materialer, udliciterede tjenester, kommunikation, energi, vedligeholdelse, husleje, administration osv., men ikke afskrivninger og finansieringsomkostninger, hvis de var medregnet i de støtteberettigede omkostninger, da investeringsstøtten blev ydet
43)
»stålsektoren«: alle aktiviteter i forbindelse med produktion af et eller flere af følgende produkter:
a)
råjern og ferrolegeringer:
råjern til fabrikation af stål, støbejern og andre råjernsorter, spejljern og kulstofholdigt ferromangan, andre ferrolegeringer ikke indbefattet
b)
råprodukter og halvfabrikata af jern, stål eller specialstål:
flydende stål, støbt eller ikke i ingots, herunder ingots bestemt til smedning af halvfabrikata: blooms, billets, og slabs; sheet bars og tinplate bars; varmtvalsede pladeemner i ruller, heri ikke indbefattet fremstilling af flydende støbestål i små og middelstore støberier
c)
varmtbehandlede produkter af jern, stål eller specialstål:
skinner, sveller, underlagsplader og lasker, bjælker, svære profiler på 80 mm og derover, spunsvægjern, stænger og profiler på under 80 mm samt fladjern på under 150 mm, valstråd, rørrundstål og rørfirkantstål, varmtvalsede bånd (herunder bånd til fremstilling af rør), varmtvalsede plader på 3 mm og derover (med eller uden overtræk), universalplader på 150 mm og derover, heri ikke indbefattet tråd og trådprodukter, blanke stænger og støbte produkter af jern
d)
koldtvalsede færdigprodukter:
hvidblik, forblyede plader, sortblik, galvaniserede plader og andre plader forsynet med overtræk, koldtvalsede plader, transformator- og dynamoblik, bånd bestemt til fremstilling af hvidblik, koldtvalsede plader, i ruller eller som plade
e)
rør:
alle sømløse stålrør, svejste stålrør med en diameter på over 406,4 mm
44)
»kunstfibersektoren«:
a)
ekstrudering/teksturering af alle generiske typer fiber og garn fremstillet på basis af polyester, polyamid, akryl eller polypropylen uden hensyntagen til deres endelige anvendelse eller
b)
polymerisation (herunder polykondensation), når den er integreret med ekstruderingen på produktionsmaskinplan, eller
c)
enhver anden industriproces forbundet med samtidig installation af ekstruderings-/tekstureringskapacitet hos den potentielle støttemodtager eller hos en anden virksomhed i samme koncern, og som i forbindelse med denne specifikke erhvervsaktivitet normalt er integreret med denne kapacitet på produktionsmaskinplan
45)
»transportsektor«: transport af passagerer med fly, søtransport, ad vej eller jernbane eller indre vandveje eller godstransport for fremmed regning; ved »transportsektor« forstås nærmere bestemt følgende aktiviteter i NACE rev. 2:
a)
NACE 49: landtransport og rørtransport, undtagen NACE 49.32 taxikørsel, 49.42 flytteforretninger og 49.5 rørtransport
b)
NACE 50: skibsfart
c)
NACE 51: luftfart, undtagen NACE 51.22 rumfart
46)
»ordning rettet mod et begrænset antal specifikke erhvervssektorer«: en ordning, der dækker aktiviteter omfattet af færre end fem klasser (firecifret talkode) i den statistiske nomenklatur NACE rev. 2
47)
»turisme«: følgende aktiviteter i NACE rev. 2:
a)
NACE 55: overnatningsfaciliteter
b)
NACE 56: restaurationsvirksomhed
c)
NACE 79: rejsebureauers og rejsearrangørers virksomhed, reservationstjenesteydelser og tjenesteydelser i forbindelse hermed
d)
NACE 90: kreative aktiviteter, kunst og forlystelser
e)
NACE 91: biblioteker, arkiver, museer og anden kulturel virksomhed
f)
NACE 93: sport, forlystelser og fritidsaktiviteter
48)
»tyndt befolkede områder«: områder, som Kommissionen har anerkendt som sådanne i de enkelte afgørelser om regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014-31. december 2020
49)
»initialinvestering«:
a)
en investering i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med etablering af en ny virksomhedsenhed, udvidelse af en eksisterende virksomhedsenheds kapacitet, diversificering af en virksomhedsenheds produktion til produkter, der ikke tidligere blev produceret i virksomhedsenheden, eller en grundlæggende ændring af en eksisterende virksomhedsenheds produktionsproces eller
b)
erhvervelse af aktiver tilhørende en virksomhedsenhed, som er lukket, eller som ville være blevet lukket, hvis den ikke var blevet købt, når aktiverne erhverves af en investor uden forbindelse til sælger, hvilket ikke omfatter en simpel erhvervelse af en virksomheds aktier
50)
»samme eller tilsvarende aktivitet«: en aktivitet, som hører under samme klasse (firecifret talkode) i statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE rev. 2, som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE rev. 2, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (38)
51)
»initialinvestering i ny økonomisk aktivitet«:
a)
en investering i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med etablering af en ny virksomhedsenhed eller diversificering af den aktivitet, der udøves af en virksomhedsenhed, under forudsætning af, at den nye aktivitet ikke er den samme aktivitet eller en aktivitet svarende til den, der tidligere blev udøvet i virksomhedsenheden
b)
erhvervelse af aktiver tilhørende en virksomhedsenhed, som er lukket, eller som ville være blevet lukket, hvis den ikke var blevet erhvervet, når aktiverne købes af en investor uden forbindelse til sælger, såfremt den nye aktivitet, der skal udøves ved hjælp af de erhvervede aktiver, ikke er den samme som eller svarer til den aktivitet, der blev udøvet i virksomhedsenheden forud for erhvervelsen
52)
»stort investeringsprojekt«: en initialinvestering med støtteberettigede omkostninger på over 50 mio. EUR, beregnet efter de priser og valutakurser, der er gældende på det tidspunkt, hvor støtten tildeles
53)
»bestemmelsessted«: det sted, hvor varerne aflæsses
54)
»oprindelsessted«: det sted, hvor varerne lastes på transportmidlet
55)
»områder, der er berettigede til driftsstøtte«: en region i den yderste periferi, som omhandlet i traktatens artikel 349, eller et tyndt befolket område, som fastsat i det for den berørte medlemsstat godkendte regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014-31. december 2020
56)
»transportmåde«: jernbanetransport, vejgodstransport, transport ad indre vandveje, søtransport, lufttransport og intermodal transport
57)
»byudviklingsfond«: en specialiseret investeringsstruktur, der er skabt med henblik på at investere i byudviklingsprojekter inden for rammerne af en støtteforanstaltning til byudvikling. Disse fonde forvaltes af en forvalter af byudviklingsfonde
58)
»forvalter af byudviklingsfonde«: et professionelt administrationsselskab med status som juridisk person, der udvælger og foretager investeringer i støtteberettigede byudviklingsprojekter
59)
»byudviklingsprojekt«: et investeringsprojekt, som har potentiale til at støtte gennemførelsen af projekter som en del af en integreret tilgang til bæredygtig byudvikling og bidrage til at nå de deri definerede mål, herunder projekter med en intern forrentning, som eventuelt ikke er tilstrækkelig til at tiltrække finansiering på et rent kommercielt grundlag. Et byudviklingsprojekt kan være organiseret som et særskilt finansieringsobjekt inden for den støttemodtagende private investors retlige strukturer eller som en separat juridisk person, f.eks. en virksomhed til et specielt formål (»special purpose vehicle«)
60)
»integreret strategi for bæredygtig byudvikling«: en strategi, der officielt er foreslået og godkendt af en relevant lokal myndighed eller en offentlig instans, der udformes til et bestemt geografisk byområde og et bestemt tidsrum, hvori der defineres integrerede tiltag til håndtering af økonomiske, miljømæssige, demografiske og sociale udfordringer, der påvirker byområder
61)
»bidrag i naturalier«: bidrag i form af jord eller fast ejendom, hvor jorden eller den faste ejendom udgør en del af byudviklingsprojektet
Definitioner vedrørende støtte til SMV'er
62) »beskæftigelse, der skabes direkte af et investeringsprojekt«: beskæftigelse, der vedrører den aktivitet, investeringen omfatter, herunder beskæftigelse, der skabes som følge af en forøgelse af udnyttelsesgraden for den kapacitet, der skabes via investeringen
63) »organisatorisk samarbejde«: udvikling af fælles forretningsstrategier eller forvaltningsstrukturer, levering af fælles tjenesteydelser eller tjenesteydelser til fremme af samarbejde, koordinerede aktiviteter som forskning eller markedsføring, støtte til netværk og klynger, forbedring af tilgængelighed og kommunikation, brug af fælles instrumenter til fremme af iværksætterkultur og handel med SMV'er
64) »rådgivningstjenester i forbindelse med samarbejde«: konsulentydelser, bistand og uddannelse inden for vidensoverførsel, erfaringsudveksling og samarbejde
65) »supporttjenester i forbindelse med samarbejde«: tilvejebringelse af kontorplads, websider, databaser, biblioteker, markedsundersøgelser, håndbøger, arbejds- og standarddokumenter
Definitioner vedrørende SMV'ers adgang til finansiering
66) »kvasiegenkapitalinvestering«: en type finansiering, der rangerer mellem egenkapital og lån, idet den indebærer en større risiko end foranstående gæld og en lavere risiko end kernekapital, hvis afkast for indehaveren primært er baseret på målvirksomhedens overskud eller tab, og som der ikke er sikkerhed for i tilfælde af misligholdelse. Kvasiegenkapitalinvesteringer kan struktureres som usikret og efterstillet gæld, herunder mezzaningæld, og i nogle tilfælde som gæld, der kan konverteres til egenkapital eller »preferred equity«
67) »garanti«: i forbindelse med forordningens afdeling 1, 3 og 7 forstås herved en skriftlig forpligtelse til at påtage sig hæftelse for alle eller en del af en tredjeparts nye lånetransaktioner såsom gælds- eller leasinginstrumenter samt kvasiegenkapitalinstrumenter
68) »garantisats«: en offentlig investors procentvise tabsdækning af enhver transaktion, som er støtteberettiget efter den relevante statsstøtteforanstaltning
69) »exit«: en finansiel formidler eller investors afvikling af kapitalinteresser, herunder salg, afskrivning, indløsning af aktier/tilbagebetaling af lån, salg til andre finansielle formidlere eller investorer, salg til finansinstitutter og salg ved offentligt udbud, herunder børsintroduktion
70) »indskud af offentlig kapital«: en tilbagebetalingspligtig offentlig investering i en finansiel formidler med henblik på at foretage investeringer inden for rammerne af en risikofinansieringsforanstaltning, og hvor provenuet skal overføres til den offentlige investor
71) »risikofinansieringsinvestering«: egenkapital- og kvasiegenkapitalinvestering, lån, herunder leasingaftaler, garantier eller en blanding heraf, i støtteberettigede virksomheder med henblik på at foretage nye investeringer
72) »uafhængig privat investor«: en privat investor, som ikke er aktionær i den støtteberettigede virksomhed, hvori investoren investerer, herunder »business angels« og finansielle institutioner, uanset deres ejerskabsforhold, i det omfang de bærer den fulde risiko ved deres investering. Ved oprettelsen af et nyt selskab betragtes private investorer, herunder stifterne, som uafhængige af dette selskab
73) »fysisk person«: med hensyn til artikel 21 og 23 en person, der ikke er en juridisk person og ikke en virksomhed i relation til traktatens artikel 107, stk. 1
74) »egenkapitalinvestering«: tilrådighedsstillelse af kapital til en virksomhed gennem direkte eller indirekte investering til gengæld for ejerskab af en tilsvarende del af denne virksomhed
75) »første kommercielle salg«: en virksomheds første salg på et produktmarked eller et marked for tjenesteydelser, undtagen begrænset salg med henblik på at afprøve markedet
76) »unoteret SMV«: en SMV, der ikke er noteret på en fondsbørs' officielle liste, undtaget alternative handelsplatforme
77) »opfølgende investering«: yderligere risikofinansieringsinvestering i en virksomhed i forlængelse af en eller flere forudgående risikofinansieringsinvesteringsrunder
78) »erstatningskapital«: køb af eksisterende aktier i en virksomhed fra en tidligere investor eller aktieejer
79) »bemyndiget enhed«: Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond, en international finansiel institution, hvor en medlemsstat er aktionær, eller en finansiel institution, der er etableret i en medlemsstat med det formål at opfylde målsætninger i offentlighedens interesse under tilsyn af en offentlig myndighed, offentligretlige og privatretlige organer, der har fået overdraget en public service-opgave: Den bemyndigede enhed kan vælges eller udpeges direkte i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (39) eller efterfølgende lovgivning, der helt eller delvist erstatter dette direktiv
80) »innovativ virksomhed«: en virksomhed, der:
a)
ved hjælp af en evaluering, der udføres af en ekstern sagkyndig, godtgør, at den inden for en overskuelig fremtid vil udvikle produkter, tjenesteydelser eller processer, som er nye eller væsentligt forbedrede sammenlignet med den seneste teknologi inden for den pågældende branche, og som indebærer en risiko for teknologisk eller erhvervsmæssig fiasko, eller
b)
har udgifter til forskning og udvikling, som udgør mindst 10 % af virksomhedens samlede driftsudgifter i mindst et af de tre år forud for ydelsen af støtte, eller, for nystartede virksomheder uden forudgående afsluttede regnskaber, mindst 10 % af de reviderede udgifter i det indeværende regnskabsår som attesteret af en ekstern revisor
81) »alternativ handelsplatform«: en multilateral handelsfacilitet som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 15), i direktiv 2004/39/EF, hvor størstedelen af de finansielle instrumenter, der optages til handel, er udstedt af SMV'er
82) »lån«: en aftale, som forpligter långiver til at stille et aftalt pengebeløb til rådighed for låntager i en aftalt periode, og i henhold til hvilken låntager er forpligtet til at tilbagebetale beløbet inden for den aftalte periode. Aftalen kan bestå i lån og andre finansieringsinstrumenter, herunder leasing, som giver långiver en overvejende komponent af fast minimumsafkast. En refinansiering af eksisterende lån udgør ikke et støtteberettiget lån.
Definitioner vedrørende støtte til forskning, udvikling og innovation
83) »forsknings- og videnformidlingsorganisation«: en enhed, (f.eks. en højere læreanstalt eller et forskningsinstitut, et teknologioverførselsagentur, en innovationsformidler, en forskningsorienteret fysisk eller virtuel samarbejdsenhed), uanset dens retlige status (offentligretlig eller privatretlig status) eller finansieringsform, hvis primære mål er uafhængigt af andre interesser at bedrive grundforskning, industriel forskning eller eksperimentel udviklingsaktivitet eller formidle resultaterne heraf til en bredere kreds gennem undervisning, udgivelsesaktivitet eller vidensoverførsel. Hvis enheden tillige udøver økonomiske aktiviteter, skal der føres særskilte regnskaber for omkostninger og indtægter herved. Virksomheder, som kan øve afgørende indflydelse på en sådan enhed i deres egenskab af f.eks. aktionærer eller medlemmer, må ikke have privilegeret adgang til de resultater, enheden opnår
84) »grundforskning«: eksperimentelt eller teoretisk arbejde, hovedsagelig med henblik på erhvervelse af ny viden om de grundlæggende årsager til fænomener og observerbare forhold uden direkte kommerciel anvendelse for øje
85) »industriel forskning«: planlagt forskning eller kritiske undersøgelser med henblik på erhvervelse af ny viden og nye færdigheder med det formål at udvikle nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser, eller, med henblik på en væsentlig forbedring af eksisterende produkter, at udvikle nye produktionsmetoder eller tjenesteydelser. Dette omfatter frembringelse af komponenter til komplekse systemer og kan omfatte konstruktion af prototyper i et laboratoriemiljø eller i et miljø med simulerede brugerflader til eksisterende systemer samt pilotlinjer, hvor det måtte være nødvendigt for den industrielle forskning og navnlig for validering af generisk teknologi
86) »eksperimentel udvikling«: erhvervelse, kombination, udformning og anvendelse af eksisterende videnskabelig, teknologisk, forretningsmæssig og anden relevant viden og færdigheder, der har som mål at udvikle nye eller forbedrede produkter, processer eller tjenesteydelser. Dette kan f.eks. også omfatte aktiviteter, der er rettet mod konceptformulering, planlægning og frembringelse af dokumentation vedrørende nye produkter, processer eller tjenesteydelser.
Eksperimentel udvikling kan omfatte fremstilling af prototyper, demonstrationer, fremstilling af piloter, afprøvning og validering af nye eller forbedrede produkter, processer eller tjenesteydelser i sammenhænge, der er repræsentative for de reelle driftsforhold, med det primære formål teknisk at videreudvikle produkter, processer eller tjenesteydelser, som endnu ikke har fået en endelig form. Dette kan omfatte udvikling af en kommercielt anvendelig prototype eller pilot, når en sådan nødvendigvis må være det endelige kommercielle produkt, og såfremt den er for kostbar at fremstille til kun at blive brugt til demonstrations- og valideringsformål.
Eksperimentel udvikling omfatter ikke rutinemæssige eller regelmæssige ændringer af eksisterende produkter, produktionslinjer, fremstillingsmetoder, tjenesteydelser og andre igangværende transaktioner, selv om sådanne ændringer kan udgøre forbedringer
87) »gennemførlighedsundersøgelse«: evaluering og analyse af potentialet i et projekt, der sigter mod at støtte beslutningstagningsprocessen ved objektivt og rationelt at afdække styrker og svagheder, muligheder og risici samt kortlægge de ressourcer, der er nødvendige for at gennemføre projektet og i sidste ende udsigterne for et vellykket udfald
88) »personaleomkostninger«: omkostninger ved forskere, teknikere og andet hjælpepersonale i det omfang, de arbejder på det relevante projekt eller den relevante aktivitet
89) »armslængdeprincippet«: betingelserne for transaktionen mellem de kontraherende parter adskiller sig ikke fra dem, der ville være blevet aftalt mellem uafhængige virksomheder, og omfatter ikke nogen form for samråd. Armslængdeprincippet opfattes som værende opfyldt, når en transaktion er resultatet af et åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende forløb
90) »effektivt samarbejde«: samarbejde mellem mindst to uafhængige parter om udveksling af viden eller teknologi eller om at opnå et fælles mål baseret på arbejdsdeling, hvor parterne i fællesskab fastlægger rækkevidden af samarbejdsprojektet og deler de dermed forbundne risici og resultater. En eller flere parter kan bære projektets fulde omkostninger og dermed holde andre parter fri af projektets finansielle risici. Kontraktforskning og levering af forskningstjenester anses ikke for samarbejde.
91) »forskningsinfrastruktur«: faciliteter, ressourcer og tilknyttede tjenester, som videnskaben anvender til forskning inden for de respektive fagområder, herunder videnskabeligt udstyr eller apparatursamlinger, vidensbaserede ressourcer som f.eks. samlinger, arkiver eller strukturerede videnskabelige data, adgangsgivende IKT-baserede infrastrukturer såsom netværk, databehandling, software og kommunikation eller enhver anden unik enhed, som er afgørende for at udføre forskning. Sådanne infrastrukturer kan være »etsteds«-infrastrukturer eller »distribuerede« (i et organiseret ressourcenet) i overensstemmelse med artikel 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (40)
92) »innovationsklynger«: strukturer eller organiserede grupper af uafhængige parter (f.eks. innovative nyetablerede virksomheder, små, mellemstore og store virksomheder samt forsknings- og vidensformidlende organisationer, nonprofitorganisationer og andre tilknyttede økonomiske aktører), som har til formål at stimulere innovativ aktivitet gennem promovering, deling af faciliteter og udveksling af viden og ekspertise samt ved at bidrage effektivt til vidensoverførsel, netværkssamarbejde, formidling af oplysninger og samarbejde mellem virksomheder og andre organisationer i klyngen
93) »højt kvalificeret personale«: personale med en uddannelse fra et universitet eller en højere læreanstalt og mindst fem års relevant faglig erfaring, som også kan omfatte ph.d.-uddannelse
94) »innovationsrådgivning«: rådgivning, bistand og uddannelse inden for vidensoverførsel, erhvervelse, beskyttelse og udnyttelse af immaterielle aktiver, anvendelse af standarder og regler herfor
95) »innovationssupportydelser«: tilrådighedsstillelse af kontorplads, databaser, biblioteker, markedsundersøgelser, laboratorier, kvalitetsmærkning, afprøvning og certificering med henblik på at udvikle mere effektive produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser
96) »organisationsinnovation«: indførelse af en ny organisationsmetode i virksomhedens forretningspraksis, arbejdspladsorganisation eller eksterne forbindelser med undtagelse af ændringer, som er baseret på organisationsmetoder, der allerede er i brug i virksomheden, ændret ledelsesstrategi, fusioner og overtagelser, stop for anvendelse af en proces, almindelig udskiftning eller udvidelse af kapital, ændringer, der udelukkende skyldes skiftende faktorpriser, tilpasning, lokalisering, regelmæssige udsving, sæsonudsving eller andre konjunkturudsving samt handel med nye eller væsentligt forbedrede produkter
97) »procesinnovation«: gennemførelse af en ny eller betydeligt forbedret produktions- eller distributionsmetode (herunder væsentlige ændringer i teknik, udstyr eller software), med undtagelse af mindre ændringer eller forbedringer, forøgelse af produktionskapaciteten eller evnen til at levere tjenesteydelser gennem tilføjelse af produktions- eller logistiksystemer, der er meget lig dem, der allerede er i brug, stop for anvendelse af en proces, almindelig udskiftning eller udvidelse af kapital, ændringer, der udelukkende skyldes skiftende faktorpriser, tilpasning, lokalisering, regelmæssige udsving, sæsonudsving og andre konjunkturudsving samt handel med nye eller væsentligt forbedrede produkter
98) »udstationering«: en støttemodtagers midlertidige ansættelse af medarbejdere, som har ret til at vende tilbage til den tidligere arbejdsgiver
Definitioner vedrørende støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
99) »meget dårligt stillet arbejdstager«: en person, der:
a)
ikke har haft regelmæssigt lønnet arbejde i de foregående 24 måneder eller
b)
ikke har haft regelmæssigt lønnet arbejde i de foregående 12 måneder og tilhører en af kategorierne b)-g) i definitionen af »dårligt stillet arbejdstager«
100) »beskyttet beskæftigelse«: beskæftigelse i en virksomhed, hvor mindst 30 % af de ansatte er handicappede
Definitioner vedrørende støtte til miljøbeskyttelse
101) »miljøbeskyttelse«: enhver foranstaltning, der tager sigte på at afværge eller forebygge skader på det fysiske miljø eller naturressourcerne ved støttemodtagerens egne aktiviteter, at mindske risikoen for sådanne skader eller at udnytte naturressourcerne mere effektivt, herunder energibesparende foranstaltninger og anvendelse af vedvarende energikilder
102) »EU-standard«:
a)
en obligatorisk EU-standard for grænseværdier på miljøområdet, som den enkelte virksomhed skal overholde, eller
b)
en forpligtelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (41) til at anvende den bedste tilgængelige teknik og sikre, at emissionsniveauet for forurenende stoffer ikke er højere end det ville være ved anvendelse af den bedste tilgængelige teknik; i de tilfælde, hvor de emissionsniveauer, der er forbundet med brug af den bedste tilgængelige teknik, er defineret i gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i henhold til direktiv 2010/75/EU, vil disse niveauer finde anvendelse, for så vidt angår denne forordning; hvis disse niveauer er udtrykt som et interval, er det det laveste niveau, der opnås ved brug af den bedste tilgængelige teknik, der finder anvendelse
103) »energieffektivitet«: en mængde sparet energi, der konstateres ved at måle og/eller anslå forbruget før og efter gennemførelsen af en foranstaltning til forbedring af energieffektiviteten, idet der korrigeres for eksterne forhold, der påvirker energiforbruget
104) »energieffektivitetsprojekt«: et investeringsprojekt, som øger en bygnings energieffektivitet
105) »energieffektivitetsfond«: et specialiseret investeringsinstrument, der er etableret med henblik på at investere i energieffektivitetsprojekter til forbedring af bygningers energieffektivitet i både indenlandske og udenlandske sektorer. Disse fonde forvaltes af en forvalter af energieffektivitetsfonde
106) »forvalter af energieffektivitetsfonde«: en professionel forvaltningsvirksomhed med status som juridisk person, der udvælger og investerer i støtteberettigede energieffektivitetsfonde
107) »højeffektiv kraftvarmeproduktion«: kraftvarmeproduktion, der lever op til definitionen af højeffektiv kraftvarmeproduktion i artikel 2, stk. 34, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (42)
108) »kraftvarmeproduktion«: kombineret produktion af termisk energi og elektrisk og/eller mekanisk energi i en og samme proces
109) »energi fra vedvarende energikilder«: energi produceret i anlæg, hvor der udelukkende benyttes vedvarende energikilder, samt den andel af energi udtrykt i varmeværdi, der fremstilles på grundlag af vedvarende energikilder i hybridanlæg, hvor der også benyttes konventionelle energikilder. Det omfatter elektricitet fra vedvarende energikilder, der benyttes til opfyldning af lagringssystemer, men ikke el fremstillet på grundlag af lagringssystemer
110) »vedvarende energikilder«: følgende vedvarende ikke-fossile energikilder: vind, sol, aerotermisk, geotermisk, hydrotermisk energi og havenergi, vandkraft, biomasse, gas fra deponeringsanlæg, gas fra spildevandsbehandlingsanlæg og biogas
111) »biobrændstof«: flydende eller gasformigt brændstof til transport fremstillet med brug af biomasse
112) »bæredygtigt biobrændstof«: biobrændstof, der opfylder de bæredygtighedskriterier, som er fastsat i artikel 17 i direktiv 2009/28/EF
113) »fødevarebaseret biobrændstof«: biobrændstof, der fremstilles af korn og andre stivelsesholdige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, som defineret i Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 2009/28/EF om fremme af energi fra vedvarende energikilder (43)
114) »ny og innovativ teknologi«: en ny og uprøvet teknologi sammenlignet med branchens seneste teknologi, som indebærer en risiko for teknologisk eller erhvervsmæssig fiasko, og som ikke er en optimering eller opskalering af eksisterende teknologi
115) »balanceansvar«: en markedsdeltagers eller dennes valgte repræsentants ansvar for ubalancer (afvigelser mellem produktion, forbrug og kommercielle transaktioner), benævnt den »balanceansvarlige part«, inden for en given periode, benævnt »periode for opgørelse af ubalancer«
116) »almindeligt balanceansvar«: ansvar for balancering uden forskelsbehandling på tværs af teknologier, som ikke fritager nogen producent fra dette ansvar
117) »biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og rester fra landbrug (omfattende både vegetabilske og animalske stoffer), skovbrug og tilknyttede industrier, herunder fiskeri og akvakultur, samt biogasser og den bionedbrydelige del af industri- og husholdningsaffald
118) »samlede normaliserede omkostninger ved produktion af energi«: beregning af omkostningerne ved produktion af el ved tilslutningspunktet til en belastning eller et elektricitetsnet. Beregningen omfatter den oprindelige kapital, kalkulationsrenten samt udgifterne til kontinuerlig drift, brændstof og vedligeholdelse
119) »miljøskatter og -afgifter«: skatter eller afgifter, hvis skatte- eller afgiftsgrundlag har en klar negativ miljøpåvirkning, eller som har til formål at belægge visse aktiviteter, varer eller tjenester med skat eller afgift, således at miljøomkostningerne kan indregnes i deres pris, og/eller således at producenter og forbrugere kanaliseres mod aktiviteter, der i højere grad skåner miljøet
120) »Unionens minimumsafgiftssatser«: de minimumsafgiftssatser, der er fastsat i EU-lovgivningen; for så vidt angår energiprodukter og el, er minimumsafgiftssatserne fastlagt i bilag I til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (44)
121) »forurenet grund«: en grund, hvor der er konstateret tilstedeværelse af farlige stoffer på grund af menneskelig aktivitet i et sådant omfang, at de udgør en alvorlig fare for sundheden eller miljøet under hensyntagen til den nuværende og godkendte fremtidige brug af grunden
122) »forureneren betaler-princippet«: princippet om, at omkostninger til forureningsbekæmpelse dækkes af den forurener, der forårsager forureningen
123) »forurening«: den skade, som forårsages, når en forurener direkte eller indirekte volder skade på miljøet, eller ved at der skabes betingelser, der fører til en sådan skade på fysiske omgivelser eller naturressourcer
124) »energieffektiv fjernvarme og fjernkøling«: fjernvarme- og fjernkølingssystem, der lever op til definitionen på effektive fjernvarme- og fjernkølesystemer, som fastsat i direktiv 2012/27/EU, artikel 2, nr. 41) og 42. Definition omfatter varme-/køleproduktionsanlæg og det net (herunder tilknyttede faciliteter), der er nødvendigt for at distribuere varme/køling fra produktionsenhederne til kundens lokaler
125) »forurener«: den, der direkte eller indirekte påfører miljøet skade eller skaber betingelser, der fører til en sådan skade
126) »genbrug«: enhver operation, hvor produkter eller komponenter, der ikke er affald, bruges igen til samme formål, som de var udformet til
127) »forberedelse med henblik på genbrug«: kontrol, rengøring eller reparation, hvor produkter eller produktkomponenter, der er blevet til affald, forberedes, således at de kan genbruges uden anden forbehandling
128) »genanvendelse«: enhver nyttiggørelsesaktivitet, hvor affaldsmaterialer omforarbejdes til produkter, materialer eller stoffer, hvad enten de bruges til det oprindelige formål eller til andre formål. Heri indgår omforarbejdning af organisk materiale, men ikke energiudnyttelse og omforarbejdning til materialer, der skal anvendes til brændsel eller til opfyldning
129) »seneste teknologi«: en proces, hvor genbrug af et affaldsprodukt til fremstilling af et slutprodukt er en økonomisk rentabel normal praksis. Når det er relevant, skal begrebet »seneste teknologi« fortolkes fra et teknologisk perspektiv på EU-plan og et indre markeds-perspektiv
130) »energiinfrastruktur«: fysisk udstyr eller anlæg, der befinder sig i EU eller forbinder EU og et eller flere tredjelande, og som falder ind under følgende kategorier:
a)
el:
i)
transmissionsinfrastruktur, som defineret i artikel 2, nr. 3), i direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (45)
ii)
distributionsinfrastruktur, som defineret i artikel 2, nr. 5), i direktiv 2009/72/EF
iii)
oplagring af el, forstået som faciliteter til permanent eller midlertidig oplagring af el i infrastruktur over eller under jorden eller i geologiske formationer, forudsat at der er en direkte forbindelse til højspændingstransmissionslinjer konstrueret til en spænding på mindst 110 kV
iv)
udstyr eller anlæg, som er væsentlige for systemer, der er defineret i nr. i)-iii), med henblik på sikkerhed, sikring og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer på alle spændingsniveauer og transformerstationer og
v)
intelligente net, forstået som udstyr, ledninger, kabler eller anlæg, både på transmissions- og distributionsniveau (lav- og mellemspænding), beregnet til tovejs digital kommunikation i realtid eller tæt på realtid, interaktiv og intelligent overvågning og styring af elproduktion, -transmission, -distribution og -forbrug i et elnet med henblik på at udvikle et net, som effektivt integrerer adfærden og handlingerne hos netforbundne brugere - producenter, forbrugere og dem, der er begge dele - for at sikre et økonomisk effektivt og bæredygtigt elsystem med lave tab, høj kvalitet, forsyningssikkerhed og sikkerhed
b)
gas:
i)
transmissions- og forsyningsrørledninger til transport af naturgas og biogas, der indgår i nettet, herunder højtryksrørledninger, der anvendes til upstrømsdistribution af naturgas
ii)
underjordiske lagre tilsluttet de i nr. i) omhandlede højtryksgasrørledninger
iii)
modtagelses-, oplagrings- og forgasnings- eller trykfaldsfaciliteter til flydende naturgas (LNG) eller komprimeret naturgas (CNG) og
iv)
udstyr eller anlæg, der er afgørende for, at systemet drives sikkert, forsvarligt og effektivt eller for at muliggøre tovejskapacitet, herunder kompressorstationer
c)
olie:
i)
rørledninger til transport af råolie
ii)
pumpestationer og lagerfaciliteter, der er nødvendige for driften af rørledninger til råolie og
iii)
udstyr eller anlæg, der er afgørende for, at det pågældende system kan fungere korrekt, sikkert og effektivt, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer og udstyr til at vende strømmen
d)
CO2: rørledningsnet, herunder tilknyttede pumpestationer, til transport af CO2 til lagringslokaliteter med henblik på CO2-injektion i passende underjordiske geologiske formationer til permanent oplagring
131) »lovgivning om det indre marked for energi«: omfatter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas (46), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 af 13. juli 2009 om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder (47), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling (48) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (49) eller efterfølgende lovgivning, der helt eller delvist erstatter disse retsakter
Definitioner vedrørende social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål
132) »sædvanligt opholdssted«: det sted, hvor en person bor mindst 185 dage i hvert kalenderår som følge af personlig og erhvervsmæssig tilknytning; i tilfælde hvor en person, hvis erhvervsmæssige tilknytning findes et andet sted end dennes personlige tilknytning, bor i to eller flere medlemsstater, anses det sædvanlige opholdssted for at være det sted, hvortil den pågældende har personlig tilknytning, såfremt denne med regelmæssige mellemrum vender tilbage hertil; når en person opholder sig i en medlemsstat med henblik på at udføre en arbejdsopgave af en bestemt varighed, anses dennes sædvanlige opholdssted stadig for at være det sted, hvortil den pågældende har sit personlige tilknytningsforhold, uanset om vedkommende vender tilbage dertil i løbet af denne aktivitet; universitetsophold eller skolegang i en anden medlemsstat udgør ikke en ændring af det sædvanlige opholdssted; alternativt skal »sædvanligt opholdssted« forstås i den betydning, termen har i medlemsstatens nationale lovgivning
Definitioner vedrørende støtte til bredbåndsinfrastrukturer
133) »basalt bredbånd«, »basale bredbåndsnet«: net med basale funktioner, som bygger på teknologiplatforme såsom asymmetriske digitale abonnentlinjer (op til ADSL2+), uforstærkede kabelforbindelser (f.eks. DOCSIS 2.0), 3. generations mobile net (UMTS) og satellitsystemer
134) »bredbåndsrelaterede anlægsarbejder«: de anlægsarbejder, der er nødvendige for etableringen af et bredbåndsnet, som f.eks. opgravning af en vej med henblik på placering af (bredbånds-)kabelkanaler
135) »kabelkanaler«: underjordiske rør eller kanaler til kabelføring (fiber-, kobber- eller koaksialkabler) i et bredbåndsnet
136) »fysisk unbundling«: giver adgang til slutbrugerens acceslinje og giver konkurrenterne mulighed for at transmittere direkte via sine egne transmissionssystemer
137) »passiv bredbåndsinfrastruktur«: bredbåndsnet uden aktive komponenter. En sådan struktur omfatter typisk bygge- og anlægsinfrastruktur, kabelkanaler, mørke fibre og gadeskabe
138) »net til næstegenerationsnetadgang (NGA-net)«: avancerede net, som mindst har følgende egenskaber: a) leverer stabile tjenester ved meget høj hastighed pr. abonnent gennem optiske (eller tilsvarende teknologi) backhaulnet, der er tilstrækkeligt tæt på brugeren til, at leveringen af meget høj hastighed reelt kan garanteres, b) understøtter en bred vifte af avancerede digitale tjenester, bl.a. konvergerede all-IP-tjenester, og c) har markant højere uploadhastigheder (sammenlignet med basale bredbåndsnet). I den nuværende fase af markedsudviklingen og den teknologiske udvikling er NGA-net: a) fiberbaserede adgangsnet (FTTx), b) avancerede opgraderede kabelnet og c) visse avancerede trådløse net, der muliggør vedvarende høje hastigheder pr. abonnent.
139) »en gros-adgang«: adgang, som gør det muligt for en operatør at benytte en anden operatørs faciliteter. Den bredest mulige adgang skal på grundlag af den aktuelle teknologiske udvikling mindst omfatte følgende adgangsprodukter. Hvad angår FTTH-/FTTB-net: adgang til kabelkanaler, adgang til mørke fibre, ubundtet adgang til accesnettet og bitstrømsadgang. Hvad angår kabelnet: adgang til kabelkanaler og bitstrømsadgang. Hvad angår FTTC-net: adgang til kabelkanaler, unbundling af afsnit af accesnettet og bitstrømsadgang. Hvad angår passiv netinfrastruktur: adgang til kabelkanaler, adgang til mørke fibre og/eller ubundtet adgang til accesnettet. Hvad angår ADSL-baserede bredbåndsnet: ubundtet adgang til accesnettet og bitstrømsadgang. Hvad angår mobilnet eller trådløse net: bitstrøm, delte fysiske master og adgang til backhaulnettene. Hvad angår satellitplatforme: bitstrømsadgang.
Definitioner vedrørende støtte til kultur og bevarelse af kulturarv
140) »vanskelige audiovisuelle værker«: værker, der af medlemsstaterne er identificeret som sådanne på grundlag af på forhånd fastlagte kriterier, når der indføres ordninger eller tildeles støtte, hvilket kan omfatte film, hvis eneste originalversion er på sproget i en medlemsstat med begrænset territorium, befolkning eller sprogområde, kortfilm, film af første- og andengangsinstruktører, dokumentarfilm, lavbudgetfilm og andre kommercielt set vanskelige værker.
141) »OECD's DAC-liste«: alle lande og territorier, der er berettigede til at modtage officiel udviklingsbistand, og som er opført på den liste, som vedrørende Komitéen for Udviklingsbistand har opstillet
142) »rimelig fortjeneste«: fastsættes under hensyntagen til den typiske fortjeneste i den berørte sektor. Under alle omstændigheder betragtes en forrentningsgrad, der ikke overstiger den relevante swap-rentesats med tillæg af 100 basispoints, som rimelig
Definitioner vedrørende støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter
143) »professionel sport«: sportsudøvelse som har karakter af lønnet beskæftigelse eller lønnet tjeneste, uanset om der findes en formel ansættelseskontrakt mellem den professionelle sportsudøver og den relevante sportsorganisation eller ej, hvis godtgørelsen overstiger omkostningerne ved deltagelsen og udgør en betydelig del af sportsudøverens indkomst. Rejse- og opholdsudgifter til deltagelse i sportsarrangementer betragtes ikke som godtgørelse i forbindelse med denne forordning.
Artikel 3
Betingelser for fritagelse
Støtteordninger, individuel støtte ydet efter støtteordninger og ad hoc-støtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2 eller 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at støtten både opfylder alle betingelserne i denne forordnings kapitel I og de særlige betingelser for den relevante kategori af støtte, der er fastsat i denne forordnings kapitel III.
Artikel 4
Anmeldelsestærskler
1. Denne forordning finder ikke anvendelse på støtte, der overskrider følgende tærskler:
a)
regional investeringsstøtte: støttens »justerede støttebeløb«, beregnet efter formlen i artikel 2, nr. 20), til en investering med støtteberettigede omkostninger på 100 mio. EUR
b)
regional byudviklingsstøtte: 20 mio. EUR som fastsat i artikel 16, stk. 3
c)
investeringsstøtte til SMV'er: 7,5 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
d)
støtte til konsulentbistand til SMV'er: 2 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt
e)
støtte til SMV'ers deltagelse i messer: 2 mio. EUR årligt pr. virksomhed
f)
støtte til SMV'ers omkostninger ved samarbejde om projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde: 2 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt
g)
risikofinansieringsstøtte: 15 mio. EUR pr. støtteberettiget virksomhed som fastsat i artikel 21, stk. 9
h)
etableringsstøtte: de beløb, der er fastsat pr. virksomhed i artikel 22, stk. 3, 4 og 5
i)
støtte til forskning og udvikling:
i)
når projektet overvejende består i grundforskning: 40 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt; dette er tilfældet, når mere end halvdelen af de støtteberettigede projektomkostninger vedrører aktiviteter, der falder inden for kategorien grundforskning
ii)
når projektet overvejende består i industriel forskning: 20 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt; dette er tilfældet, når mere end halvdelen af de støtteberettigede projektomkostninger påløber i forbindelse med aktiviteter, der falder inden for kategorien industriel forskning eller kategorierne industriel forskning og grundforskning taget under et
iii)
når projektet overvejende består i eksperimentel udvikling: 15 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt; dette er tilfældet, når mere end halvdelen af de støtteberettigede projektomkostninger vedrører aktiviteter, der falder inden for kategorien eksperimentel udvikling
iv)
når der er tale om et EUREKA-projekt eller et projekt gennemført af et fællesforetagende, der er etableret efter traktatens artikel 185 eller 187, fordobles beløbene i nr. i)-iii)
v)
når støtten til forsknings- og udviklingsprojekter ydes i form af tilbagebetalingspligtige forskud, som i mangel af en godkendt metode til beregning af deres bruttosubventionsækvivalent er udtrykt som en procentdel af de støtteberettigede omkostninger, og det indgår i foranstaltningen, at forskuddene, såfremt projektet på basis af en rimelig og forsigtig hypotese kan betegnes som vellykket, skal tilbagebetales med en forrentning svarende mindst til den gældende kalkulationsrente, da tilskuddet blev ydet, forhøjes beløbene i nr. i)-iv) med 50 %
vi)
støtte til gennemførlighedsundersøgelser som forberedelse til forskningsaktiviteter: 7,5 mio. EUR pr. undersøgelse
j)
investeringsstøtte til forskningsinfrastruktur: 20 mio. EUR pr. infrastruktur
k)
støtte til innovationsklynger: 7,5 mio. EUR pr. klynge
l)
innovationsstøtte til SMV'er: 5 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt
m)
støtte til proces- og organisationsinnovation: 7,5 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt
n)
uddannelsesstøtte: 2 mio. EUR pr. uddannelsesprojekt
o)
støtte til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere: 5 mio. EUR årligt pr. virksomhed
p)
støtte i form af løntilskud til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere: 10 mio. EUR årligt pr. virksomhed
q)
støtte til kompensation for meromkostninger ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere: 10 mio. EUR årligt pr. virksomhed
r)
støtte til kompensation for omkostninger ved bistand til dårligt stillede arbejdstagere: 5 mio. EUR årligt pr. virksomhed
s)
investeringsstøtte til miljøbeskyttelse med undtagelse af investeringsstøtte til rensning af forurenede grunde og støtte til distributionsnetdelen af anlæg til energieffektiv fjernvarme og -køling: 15 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
t)
støtte til energieffektivitetsprojekter: 10 mio. EUR som fastsat i artikel 39, stk. 5
u)
investeringsstøtte til rensning af forurenede grunde: 20 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
v)
driftsstøtte til produktion af el fra vedvarende energikilder og driftsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder i små anlæg: 15 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt. Når støtten ydes på grundlag af en konkurrencepræget udbudsprocedure efter artikel 42: 150 mio. EUR årligt under hensyntagen til det samlede budget for alle ordninger, der falder ind under artikel 42
w)
investeringsstøtte til distributionsnet til fjernvarme og -køling: 20 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
x)
investeringsstøtte til energiinfrastruktur: 50 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
y)
støtte til bredbåndsinfrastruktur: 70 mio. EUR samlede omkostninger pr. projekt
z)
investeringsstøtte til kultur og bevarelse af kulturarv: 100 mio. EUR pr. projekt; driftsstøtte til kultur og bevarelse af kulturarv: 50 mio. EUR årligt pr. virksomhed
aa)
støtteordninger for audiovisuelle værker: 50 mio. EUR årligt pr. virksomhed
bb)
investeringsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur: 15 mio. EUR eller de af de samlede omkostninger, der overstiger 50 mio. EUR pr. projekt; driftsstøtte til sportsinfrastruktur: 2 mio. EUR årligt pr. virksomhed og
cc)
investeringsstøtte til lokal infrastruktur: 10 mio. EUR eller de af de samlede omkostninger, der overstiger 20 mio. EUR pr. infrastruktur.
2. De tærskler, der er fastsat eller omhandlet i stk. 1, må ikke omgås via kunstig opsplitning af støtteordninger eller -projekter.
Artikel 5
Støttens gennemsigtighed
1. Denne forordning finder kun anvendelse på støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«).
2. Følgende kategorier af støtte betragtes som gennemsigtige:
a)
støtte indeholdt i tilskud og rentetilskud
b)
støtte indeholdt i lån, når bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de gældende referencesatser på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet
c)
støtte indeholdt i garantier, når:
i)
bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på grundlag af de minimumspræmier, der er fastsat i en Kommissionsmeddelelse, eller
ii)
metoden til beregning af garantiens bruttosubventionsækvivalent inden foranstaltningens gennemførelse er blevet godkendt på grundlag af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (50) eller en eventuel efterfølgende meddelelse, efter anmeldelsen af denne metode til Kommissionen i henhold til en forordning vedtaget af Kommissionen på statsstøtteområdet, der var gældende på det tidspunkt, og den godkendte metode udtrykkeligt tager sigte på den type garantier og den type underliggende transaktioner, der er relevante i forbindelse med anvendelsen af denne forordning
d)
støtte i form af skattefordele, når foranstaltningen omfatter et loft, som sikrer, at den gældende tærskel ikke overskrides
e)
regional byudviklingsstøtte, hvis betingelserne i artikel 16 er opfyldt
f)
støtte indeholdt i risikofinansieringsforanstaltninger, hvis betingelserne i artikel 21 er opfyldt
g)
etableringsstøtte, hvis betingelserne i artikel 22 er opfyldt
h)
støtte til energieffektivitetsprojekter, hvis betingelserne i artikel 39 er opfyldt
i)
støtte i form af tillæg til markedsprisen, såfremt betingelserne i artikel 42 er opfyldt
j)
støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, hvis det samlede pålydende ikke overstiger de tærskler, der finder anvendelse i henhold til denne forordning, eller hvis metoden til beregning af bruttosubventionsækvivalenten for det tilbagebetalingspligtige forskud inden gennemførelsen af foranstaltningen er blevet godkendt af Kommissionen på grundlag af en anmeldelse.
Artikel 6
Tilskyndelsesvirkning
1. Denne forordning finder kun anvendelse på støtte med tilskyndelsesvirkning.
2. Støtte anses for at have tilskyndelsesvirkning, hvis modtageren før projektets eller aktivitetens påbegyndelse har indgivet en skriftlig støtteansøgning til den pågældende medlemsstat. Ansøgningen om støtte skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a)
virksomhedens navn og størrelse
b)
en beskrivelse af projektet, herunder dets start- og slutdato
c)
projektets beliggenhed
d)
en liste over projektomkostningerne
e)
støttetype (tilskud, lån, garanti, tilbagebetalingspligtigt forskud, egenkapitaltilførsel eller andet) og beløbet for den offentlige finansiering, som projektet kræver
3. Ad hoc-støtte til store virksomheder anses for at have en tilskyndelsesvirkning, når medlemsstaten ud over at sikre, at betingelsen i stk. 2 er opfyldt, inden den yder den pågældende støtte, har kontrolleret, at den dokumentation, som støttemodtageren har udarbejdet, godtgør, at støtten vil føre til et eller flere af følgende resultater:
a)
ved regional investeringsstøtte: at der gennemføres et projekt, som ikke ville være blevet gennemført i det pågældende område eller ikke ville have været tilstrækkeligt rentabelt for støttemodtageren i det pågældende område uden støtten
b)
i alle andre tilfælde, at der sker:
-
en væsentlig udvidelse af projektets/aktivitetens omfang på grund af støtten eller
-
en væsentlig forhøjelse af det samlede beløb, som støttemodtageren bruger til projektet/aktiviteten, på grund af støtten eller
-
en betydeligt hurtigere gennemførelse af projektet/aktiviteten.
4. Uanset stk. 2 og 3 anses foranstaltninger i form af skattefordele for at have tilskyndelsesvirkning, når følgende betingelser er opfyldt:
a)
foranstaltningen giver ret til støtte efter objektive kriterier, og uden at medlemsstaten skal tage yderligere stilling dertil, og
b)
foranstaltningen er vedtaget og trådt i kraft, før arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, påbegyndes, undtagen hvis det drejer sig om efterfølgerordninger på skatteområdet, når aktiviteten allerede var omfattet af de foregående ordninger med skattefordele.
5. Uanset stk. 2, 3 og 4 gælder kravet om tilskyndelsesvirkning ikke, eller en tilskyndelsesvirkning formodes at bestå, for følgende kategorier af støtte:
a)
regional driftsstøtte, hvis betingelserne i artikel 15 er opfyldt
b)
støtte til SMV'ers adgang til finansiering, hvis de relevante betingelser i artikel 21 og 22 er opfyldt
c)
støtte til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere i form af løntilskud og støtte til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere i form af løntilskud, hvis de relevante betingelser i henholdsvis artikel 32 og 33 er opfyldt
d)
støtte til kompensation for yderligere omkostninger ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere, hvis betingelserne i artikel 34 er opfyldt
e)
støtte i form af nedsættelse af miljøskatter og -afgifter efter direktiv 2003/96/EF, hvis betingelserne i artikel 44 er opfyldt
f)
støtte til kompensation for skader forårsaget af visse naturkatastrofer, hvis betingelserne i artikel 50 er opfyldt
g)
social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål, hvis betingelserne i artikel 51 er opfyldt
h)
støtte til kultur og bevarelse af kulturarven, hvis betingelserne i artikel 53 er opfyldt.
Artikel 7
Støtteintensitet og støtteberettigede omkostninger
1. Ved beregning af støtteintensitet og støtteberettigede omkostninger skal alle anvendte tal opgøres inden eventuelt fradrag af skat og andre afgifter. Der skal foreligge klar, specificeret og aktuel dokumentation for de støtteberettigede omkostninger.
2. Hvis støtten ydes som andet end tilskud, er støttebeløbet støttens bruttosubventionsækvivalent.
3. Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til sin værdi på det tidspunkt, hvor den blev ydet. De støtteberettigede omkostninger tilbagediskonteres til deres værdi på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. Den rentesats, der anvendes til tilbagediskonteringen, er den gældende kalkulationsrentesats på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.
4. Hvis støtten ydes i form af skattefordele, tilbagediskonteres støttetrancherne på grundlag af de gældende kalkulationsrentesatser på det tidspunkt, hvor skattefordelen får virkning.
5. Når støtten ydes i form af tilbagebetalingspligtige forskud, som i mangel af en godkendt metode til beregning af deres bruttosubventionsækvivalent er udtrykt som en procentdel af de støtteberettigede omkostninger, og det indgår i foranstaltningen, at forskuddene, såfremt projektet på basis af en rimelig og forsigtig hypotese kan betegnes som vellykket, skal tilbagebetales med en forrentning svarende mindst til kalkulationsrenten, da tilskuddet blev ydet, kan de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i kapitel III, forhøjes med 10 procentpoint.
6. Når der tildeles regionalstøtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, kan de på regionalstøttekortene fastsatte maksimale støtteintensiteter, der gælder på støttetidspunktet, ikke forhøjes.
Artikel 8
Kumulering
1. Ved vurderingen af, om tærsklerne for anmeldelse i artikel 4 og de maksimale støtteintensiteter i kapitel III er overholdt, skal der tages hensyn til den samlede statsstøtte til den aktivitet eller det projekt, hvortil der ydes støtte.
2. Når EU-finansiering, der forvaltes centralt af institutionerne, agenturerne, fællesforetagender eller andre Unionsorganer, som ikke kontrolleres direkte eller indirekte af medlemsstaten, kombineres med statsstøtte, vil alene sidstnævnte blive taget i betragtning ved vurderingen af, hvorvidt anmeldelsestærskler og maksimale støtteintensiteter eller -beløb er overholdt, forudsat at den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstiger den højeste støttesats, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-retten.
3. Støtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger, der er fritaget ved denne forordning, kan kumuleres med:
a)
enhver anden statsstøtte, når de pågældende foranstaltninger vedrører forskellige, identificerbare støtteberettigede omkostninger
b)
anden statsstøtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvad enten de overlapper delvist eller helt, på betingelse af, at en sådan kumulering ikke medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der finder anvendelse på denne støtte efter denne forordning.
4. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, som er fritaget efter denne forordnings artikel 21, 22 og 23, kan kumuleres med enhver anden statsstøtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kumuleres med enhver anden statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger op til den højeste relevante finansieringstærskel, som under de særlige omstændigheder i hvert enkelt tilfælde gælder i henhold til denne eller en anden gruppefritagelsesforordning eller afgørelse, der er vedtaget af Kommissionen.
5. Statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning, kan ikke kumuleres med nogen form for de minimis-støtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering ville medføre en overskridelse af den højeste støtteintensitet som fastsat i kapitel III i denne forordning.
6. Uanset stk. 3, litra b), kan støtte til handicappede arbejdstagere, som fastsat i artikel 33 og 34, kumuleres med støtte, der er fritaget efter denne forordning, og som vedrører de samme støtteberettigede omkostninger, ud over den højeste tærskel, der finder anvendelser efter denne forordning, forudsat at kumuleringen ikke medfører en støtteintensitet, der overstiger 100 % af de relevante omkostninger i en af de perioder, hvor de pågældende arbejdstagere er beskæftigede.
Artikel 9
Offentliggørelse og oplysninger
1. Den berørte medlemsstat offentliggør på et centralt statsstøttewebsted, på nationalt eller regionalt niveau:
a)
et resumé, som omhandlet i artikel 11, i det standardiserede format, der er fastsat i bilag II, eller et link hertil
b)
den fulde ordlyd af hver enkelt støtteforanstaltning, som omhandlet i artikel 11, eller et link, der giver adgang hertil
c)
de i bilag III anførte oplysninger om hver enkelt individuel støttetildeling på over 500 000 EUR.
For så vidt angår støtte til projekter vedrørende europæisk territorialt samarbejde, indlæses oplysningerne, der er omhandlet i dette stykke, på webstedet for den medlemsstat, hvor den berørte forvaltningsmyndighed, som defineret i forordning (EU) nr. 1299/2013, artikel 21, er beliggende. Alternativt kan de deltagende medlemsstater også beslutte, at hver af dem skal indlæse oplysningerne om støtteforanstaltningerne på deres territorium på deres respektive websteder.
2. For så vidt angår ordninger i form af skattefordele og ordninger efter artikel 16 og 21 (51), anses betingelserne i stk. 1, litra c), for at være opfyldt, når medlemsstaterne offentliggør de krævede oplysninger om individuelle støttebeløb inden for følgende intervaller (mio. EUR):
0,5-1
1-2
2-5
5-10
10-30 og
30 og derover.
3. For ordninger efter artikel 51 finder forpligtelsen til at offentliggøre i denne artikel ikke anvendelse på slutforbrugere.
4. De i stk. 1, litra c), omhandlede oplysninger struktureres og gøres tilgængelige på den standardiserede måde, der er fastlagt i bilag III, med effektive søge- og downloadfunktioner. De i stk. 1 nævnte oplysninger offentliggøres senest 6 måneder efter, at støtten blev tildelt, eller, hvis det drejer sig om støtte i form af skattefordele, senest et år efter udløbet af fristen for indgivelse af skatteangivelsen, og skal være tilgængelig i mindst 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt.
5. Kommissionen offentliggør på sit websted:
a)
links til statsstøttewebstederne som omhandlet i stk. 1
b)
det resumé, der er omhandlet i artikel 11.
6. Medlemsstaterne skal overholde bestemmelserne i denne artikel senest to år efter denne forordnings ikrafttræden.
KAPITEL II
KONTROL
Artikel 10
Inddragelse af gruppefritagelsen
Hvis en medlemsstat yder støtte, der hævdes at være fritaget for anmeldelsespligten i denne forordning, uden at leve op til betingelserne i kapitel I-III, kan Kommissionen, efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger, vedtage en afgørelse om, at alle eller nogle af de fremtidige støtteforanstaltninger, som den pågældende medlemsstat vedtager, og som i øvrigt lever op til betingelserne i denne forordning, skal anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 3. De foranstaltninger, der skal anmeldes, kan begrænses til de foranstaltninger, hvorved visse typer støtte ydes, eller visse støttemodtagere tilgodeses, eller til statsstøtteforanstaltninger, som vedtages af visse af den pågældende medlemsstats myndigheder.
Artikel 11
Indberetning
Medlemsstaterne eller, såfremt der er tale om støtte til ETC-projekter, medlemsstaten, hvori den forvaltende myndighed, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1299/2013, er etableret, tilsender Kommissionen følgende:
a)
via Kommissionens elektroniske notifikationssystem, et resumé af hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning, i det standardiserede format, som er fastsat i bilag II, sammen med et link med adgang til støtteforanstaltningens fulde ordlyd, herunder ændringer af den, senest 20 arbejdsdage efter foranstaltningens ikrafttræden
b)
i elektronisk form en årlig rapport, som omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (52), som senere ændret, vedrørende anvendelsen af denne forordning med de oplysninger, der er angivet i gennemførelsesforordningen, og for hvert hele kalenderår eller for den del af et kalenderår, hvor nærværende forordning finder anvendelse.
Artikel 12
Kontrol
For at give Kommissionen mulighed for at føre kontrol med den støtte, der ved denne forordning er fritaget for anmeldelsespligt, fører medlemsstaterne eller, såfremt der er tale om støtte, der ydes til projekter vedrørende europæisk territorialt samarbejde, den medlemsstat, hvori forvaltningsmyndigheden er beliggende, detaljerede registre med de oplysninger og den støttedokumentation, der er nødvendig for at godtgøre, at alle de i denne forordning fastsatte betingelser er opfyldt. De registrerede oplysninger opbevares i ti år fra det tidspunkt, hvor ad hoc-støtten blev tildelt, eller hvor den seneste støtte blev tildelt i henhold til ordningen. På Kommissionens anmodning indsender medlemsstaten inden for en frist på 20 arbejdsdage eller en i anmodningen eventuelt fastsat længere frist alle de oplysninger og al den dokumentation, som Kommissionen finder nødvendige for at kunne føre kontrol med anvendelsen af denne forordning.
KAPITEL III
SÆRLIGE BESTEMMELSER OM FORSKELLIGE KATEGORIER AF STØTTE
AFDELING 1
Regionalstøtte
Underafdeling A
Regional investerings- og driftsstøtte
Artikel 13
Anvendelsesområde for regionalstøtte
Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtte til aktiviteter i stål-, kul-, skibsbygnings-, kunstfiber- og transportsektoren samt tilknyttet infrastruktur, energiproduktion, -distribution og infrastruktur
b)
regionalstøtte i form af ordninger, som er rettet mod et begrænset antal specifikke erhvervssektorer; ordninger, som er rettet mod turisterhverv, bredbåndsinfrastruktur eller forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, betragtes ikke som værende rettet mod bestemte erhvervssektorer
c)
regionalstøtte i form af ordninger, hvorved der ydes kompensation for transportomkostninger ved varer, der produceres i regioner i den yderste periferi eller i tyndt befolkede områder, og som tilgodeser:
i)
aktiviteter vedrørende produktion, forarbejdning og afsætning af de produkter, der er opført i bilag I til traktaten, eller
ii)
aktiviteter, der i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (53) er klassificeret som landbrug, skovbrug og fiskeri i hovedafdeling A i statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Den Europæiske Union NACE rev. 2, råstofindvinding i hovedafdeling B i NACE rev. 2 og el-, gas- og fjernvarmeforsyning i hovedafdeling D i NACE rev. 2 eller
iii)
transport af varer gennem rørledninger
d)
individuel regional investeringsstøtte til en støttemodtager, der inden for en toårig periode forud for sin ansøgning om regional investeringsstøtte har nedlagt den samme eller en tilsvarende aktivitet i EØS, eller som på ansøgningstidspunktet har konkrete planer om at nedlægge en sådan aktivitet inden for to år, efter at den oprindelige investering, som der anmodes om støtte til, er afsluttet i det berørte område
e)
regional driftsstøtte, der ydes til virksomheder, hvis hovedaktiviteter falder ind under Hovedafdeling K, »Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring« i NACE rev. 2, eller til virksomheder, der udøver koncerninterne aktiviteter, hvis hovedaktivitet falder ind under gruppe 70.10, »Hovedsæders virksomhed«, eller gruppe 70.22, »Virksomhedsrådgivning og anden rådgivning om driftsledelse«, i NACE rev. 2.
Artikel 14
Regional investeringsstøtte
1. Regionale investeringsstøtteforanstaltninger er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtten ydes i støtteberettigede områder.
3. I støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), kan støtten ydes til en initialinvestering, uanset støttemodtagerens størrelse. I støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan støtten ydes til SMV'er til enhver form for initialinvestering. Støtte til store virksomheder ydes alene til en initialinvestering i nye økonomiske aktiviteter i det berørte område.
4. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
investeringer i materielle og immaterielle aktiver
b)
de anslåede lønomkostninger i forbindelse med jobskabelse, der skyldes en initialinvestering, beregnet over en periode på to år, eller
c)
en kombination af litra a) og b), der ikke overstiger omkostningerne ved enten litra a) eller b), afhængigt af hvilke der er højest.
5. Investeringen skal fastholdes i den støttemodtagende region i mindst fem år eller for SMV'ers vedkommende i mindst tre år, efter at investeringen er afsluttet. Dette er ikke til hinder for udskiftning af anlæg eller udstyr, som er blevet utidssvarende, eller som er brudt sammen i denne periode, forudsat at den økonomiske aktivitet forbliver i den pågældende region i den relevante minimumsperiode.
6. De erhvervede aktiver skal være nye, medmindre der er tale om SMV'er eller erhvervelse af virksomhedsenheder. Udgifter til leje af materielle aktiver må medregnes, når følgende betingelser er opfyldt:
a)
ved leje af jord og bygninger skal lejeaftalen have en løbetid på mindst fem år efter det tidspunkt, hvor investeringsprojektet forventes afsluttet, hvad angår store virksomheder, og tre år, hvad angår SMV'er
b)
ved leje af udstyr og maskiner skal der være tale om finansiel leasing, hvor støttemodtageren er forpligtet til at købe det pågældende aktiv, når leasingperioden udløber.
Ved overtagelse af en virksomhedsenheds aktiver, jf. artikel 2, nr. 49), medregnes alene udgifterne til køb af aktiverne fra en tredjepart uden tilknytning til køberen. Transaktionen skal gennemføres på markedsvilkår. Hvis der allerede er ydet støtte til erhvervelse af aktiver forud for erhvervelsen heraf, fratrækkes omkostningerne til disse aktiver de støtteberettigede omkostninger, der er knyttet til købet af en virksomhedsenhed. Når en lille virksomhed overdrages til den oprindelige ejers familie eller til en medarbejder, gælder betingelsen om, at aktiverne skal købes af en tredjepart uden tilknytning til køberen, ikke. Erhvervelse af aktier udgør ikke en initialinvestering.
7. For støtte ydet til en gennemgribende ændring i produktionsprocessen gælder, at de støtteberettigede omkostninger skal overstige afskrivningen på de aktiver, som er knyttet til den aktivitet, der skal moderniseres, i de tre forudgående regnskabsår. For støtte ydet til diversificering af en eksisterende virksomhedsenheds aktiviteter gælder, at de støtteberettigede omkostninger skal overstige den bogførte værdi af de aktiver, der genbruges, med mindst 200 % i det regnskabsår, der gik forud for arbejdets påbegyndelse.
8. Immaterielle aktiver kan indgå i beregningen af investeringsomkostninger, hvis de opfylder følgende betingelser:
a)
de anvendes udelukkende i den virksomhed, der modtager støtten
b)
de kan afskrives
c)
de erhverves fra tredjeparter uden tilknytning til køberen og på markedsvilkår, og
d)
de indgår i den støttemodtagende virksomheds aktiver og forbliver tilknyttet det projekt, hvortil støtten ydes, i mindst fem år, eller tre år for SMV'er.
For store virksomheders vedkommende er omkostninger til immaterielle aktiver kun støtteberettigede op til 50 % af initialinvesteringens samlede støtteberettigede investeringsomkostninger.
9. Når de støtteberettigede omkostninger beregnes på grundlag af de anslåede lønomkostninger, som fastsat i stk. 4, litra b), skal følgende betingelser være opfyldt:
a)
investeringsprojektet medfører en nettoforøgelse af antallet af beskæftigede i den pågældende virksomhedsenhed sammenlignet med gennemsnittet i de forudgående 12 måneder forstået således, at en tabt arbejdsplads i den pågældende periode skal trækkes fra antallet af synlige arbejdspladser, der skabes i samme periode
b)
alle stillinger besættes senest tre år efter projektets gennemførelse og
c)
alle arbejdspladser, der skabes via investeringen, fastholdes i den relevante region i mindst fem år fra den dato, stillingen første gang blev besat, eller tre år for SMV'ers vedkommende.
10. Regionalstøtte til udvikling af bredbåndsnet skal opfylde følgende betingelser:
a)
støtte ydes kun i områder, hvor der ikke findes net af samme type (enten basale bredbåndsnet eller NGA-net), og hvor der ikke er sandsynlighed for, at et sådant net vil blive udviklet på kommercielle vilkår inden for tre år, fra der træffes beslutning om at yde støtten, og
b)
den netværksoperatør, som modtager støtte, udbyder aktiv og passiv adgang på engros-vilkår og på rimelige og ikkediskriminerede betingelser, herunder fysisk unbundling, hvis det drejer sig om NGA-net, og
c)
støtten ydes på grundlag af en konkurrencepræget udvælgelsesprocedure.
11. Regionalstøtte til forskningsinfrastruktur må alene ydes, hvis støtten er betinget af, at der gives gennemsigtig og ikkediskriminerende adgang til den støttede infrastruktur.
12. Støtteintensiteten målt i bruttosubventionsækvivalent må ikke overstige den maksimale støtteintensitet, der er fastsat i det regionalstøttekort, der gælder for det pågældende støtteberettigede område på det tidspunkt, hvor støtten tildeles. Hvis støtteintensiteten beregnes efter stk. 4, litra c), må den maksimale støtteintensitet ikke være højere end det mest gunstige beløb, der fremkommer ved at anvende støtteintensiteten på enten investeringsomkostningerne eller lønomkostningerne. Ved store investeringsprojekter må støttebeløbet ikke overstige det justerede støttebeløb beregnet efter formlen i artikel 2, nr. 20).
13. Initialinvesteringer, der foretages af den samme støttemodtager (på koncernniveau) inden for en periode på tre år, fra arbejdet påbegyndes på et andet projekt, hvortil der ydes støtte, i samme NUTS-3-region, opfattes som et enkelt investeringsprojekt. Hvis en sådant investeringsprojekt er et stort investeringsprojekt, må det samlede støttebeløb til investeringsprojektet ikke overstige det justerede støttebeløb til store investeringsprojekter.
14. Støttemodtageren skal yde et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger, enten med sine egne midler eller ved fremmedfinansiering, i en form, der ikke indebærer offentlig støtte. I regionerne i den yderste periferi kan en SMV's investering modtage støtte med en maksimal støtteintensitet på over 75 %, når den resterende del tilvejebringes som et finansielt bidrag fra støttemodtageren.
15. I forbindelse med initialinvesteringer med tilknytning til det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013, finder støtteintensiteten i det område, hvor initialinvesteringen foretages, anvendelse på alle støttemodtagere, der deltager i projektet. Hvis initialinvesteringen foretages i to eller flere støtteberettigede områder, er den maksimale støtteintensitet den, der finder anvendelse i det støtteberettigede område, hvor den største andel af de støtteberettigede omkostninger afholdes. I områder, som er berettiget til støtte i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), finder denne bestemmelse kun anvendelse på store virksomheder, hvis initialinvesteringen vedrører en ny økonomisk aktivitet.
Artikel 15
Regional driftsstøtte
1. Regionale driftsstøtteordninger i regioner i den yderste periferi og i tyndt befolkede områder, som fastlagt af medlemsstaterne i deres regionalstøttekort, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med stk. 161 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 (54), er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De regionale driftsstøtteordninger skal kompensere for:
a)
meromkostninger ved transport af varer, der er produceret i områder, som er berettiget til driftsstøtte, samt meromkostninger ved varer, der videreforarbejdes i disse områder, på følgende betingelser:
i)
støttemodtagernes produktionsaktivitet findes i disse områder
ii)
støtten kan på forhånd kvantificeres objektivt på grundlag af et fast beløb eller pr. ton/kilometer eller en anden relevant enhed
iii)
disse meromkostninger ved transport beregnes på grundlag af transportvejen for varerne inden for den pågældende medlemsstats nationale grænser ved brug af den transportmåde, som medfører de laveste omkostninger for modtageren. Det gælder alene for regionerne i den yderste periferi, at meromkostninger ved varer, der videreforarbejdes i disse områder, kan omfatte omkostningerne ved transport af varer fra et hvilket som helst produktionssted til disse områder
b)
andre meromkostninger ved drift end transportomkostninger, der opstår i regioner i den yderste periferi som en direkte følge af en eller flere af de vedvarende begrænsninger, der er omhandlet i traktatens artikel 349, forudsat at:
i)
støttemodtagerne driver deres økonomiske aktivitet i en region i den yderste periferi
ii)
det årlige støttebeløb pr. støttemodtager for alle driftsstøtteordninger ikke overstiger:
-
15 % af den årlige bruttoværditilvækst, som støttemodtageren årligt skaber i den pågældende region i den yderste periferi eller
-
25 % af støttemodtagerens årlige arbejdskraftomkostninger i den pågældende region i den yderste periferi eller
-
10 % af støttemodtagerens årlige omsætning i den pågældende region i den yderste periferi.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede meromkostninger, som fastsat i denne artikel.
Underafdeling B
Byudviklingsstøtte
Artikel 16
Regional byudviklingsstøtte
1. Regional byudviklingsstøtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Byudviklingsprojekter skal opfylde følgende betingelser:
a)
de skal gennemføres via byudviklingsfonde i støtteberettigede områder
b)
de skal samfinansieres af EU's strukturfonde og investeringsfonde
c)
de skal fremme gennemførelsen af en »integreret tilgang til bæredygtig byudviklingsstrategi«.
3. Den samlede investering i et byudviklingsprojekt, der er omfattet af en byudviklingsstøtteforanstaltning, må ikke overstige 20 mio. EUR.
4. De støtteberettigede omkostninger er de samlede omkostninger ved byudviklingsprojektet i det omfang, de er i overensstemmelse med artikel 65 og 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (55).
5. Støtte, der ydes af en byudviklingsfond til støtteberettigede byudviklingsprojekter, kan tage form af egenkapital, kvasiegenkapital, lån, garantier eller en blanding heraf.
6. Byudviklingsstøtten skal tiltrække yderligere investeringer fra private investorer i byudviklingsfondene eller i byudviklingsprojekterne, så disse yderligere investeringer udgør mindst 30 % af den samlede finansiering, der ydes til et byudviklingsprojekt.
7. Private og offentlige investorer kan yde kontant- eller naturaliebidrag eller en kombination heraf til gennemførelse af et byudviklingsprojekt. Bidrag i naturalier vurderes til markedsværdi, som attesteret af en uafhængig, kvalificeret ekspert eller et behørigt autoriseret officielt organ.
8. Byudviklingsforanstaltningerne skal opfylde følgende betingelser:
a)
forvalterne af byudviklingsfonde udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning. Der må navnlig ikke diskrimineres mellem forvaltere af byudviklingsfonde på grundlag af deres etablering eller registrering i en bestemt medlemsstat. Der kan stilles krav om, at forvaltere af byudviklingsfonde opfylder foruddefinerede kriterier, der er objektivt begrundet af investeringernes art
b)
de uafhængige private investorer vælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure i henhold til gældende EU-ret og national lovgivning, der har til formål at fastlægge passende overskuds-/tabsdelingsordninger, hvor - hvad angår andre investeringer end garantier - asymmetrisk profitdeling har forrang frem for foranstaltninger til beskyttelse mod tab (downside protection). Hvis der ikke udvælges private investorer ved en sådan procedure, fastlægger en uafhængig ekspert, der udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, den passende forrentning for private investorer
c)
ved asymmetrisk tabsdeling mellem offentlige og private investorer er loftet for den offentlige investors »first loss« 25 % af den samlede investering
d)
for garantier til private investorer i forbindelse med byudviklingsprojekter er garantisatsen begrænset til 80 %, og det samlede tab kan højst være på 25 % af den portefølje, for hvilken garantien er udstedt
e)
investorerne skal have mulighed for at være repræsenteret i byudviklingsfondens styrende organer som f.eks. bestyrelsen eller det rådgivende udvalg
f)
byudviklingsfonden skal etableres i henhold til relevant lovgivning. Medlemsstaten gennemfører en due diligence-undersøgelse for at sikre en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi med henblik på gennemførelse af byudviklingsstøtteforanstaltningen.
9. Byudviklingsfonde skal forvaltes på et kommercielt grundlag, og der skal træffes profitdrevne investeringsbeslutninger. Dette anses for at være tilfældet, når forvalterne af en byudviklingsfond opfylder følgende betingelser:
a)
forvalterne af en byudviklingsfond er ved lov eller kontrakt forpligtet til at handle med den omhu, som kræves af en professionel fondsadministrator i god tro, og undgå interessekonflikter; de følger bedste praksis og er underlagt lovbestemt tilsyn
b)
forvalterne af en byudviklingsfond aflønnes i overensstemmelse med markedspraksis. Denne betingelse anses for at være opfyldt, når forvalterne udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, der bygger på objektive kriterier med udgangspunkt i erfaring og ekspertise samt driftskapacitet og finansiel kapacitet
c)
forvalterne af en byudviklingsfond modtager et resultatafhængigt vederlag og deler nogle investeringsrisici ved at medinvestere egne midler, så det sikres, at forvalternes interesser er varigt knyttet sammen med de offentlige investorers interesser
d)
forvalterne af en byudviklingsfond fastlægger en investeringsstrategi, tilhørende kriterier og et forslag til tidsplan for investeringerne i byudviklingsprojekter, hvilket omfatter en forhåndsundersøgelse af projekternes økonomiske levedygtighed og en vurdering af deres forventede virkning på byudviklingen
e)
der foreligger en klar og realistisk exit-strategi for hver investering i egenkapital og kvasiegenkapital.
10. Når en byudviklingsfond yder lån eller garantier til byudviklingsprojekter, skal følgende betingelser være opfyldt:
a)
for lån tages der hensyn til lånets pålydende værdi ved beregning af det investeringsloft, som er fastsat i stk. 3
b)
for garantier tages der hensyn til det garanterede låns pålydende værdi ved beregning af det investeringsloft, som er fastsat i stk. 3.
11. Medlemsstaten kan overdrage gennemførelsen af byudviklingsforanstaltningen til en bemyndiget enhed.
AFDELING 2
Støtte til SMV'er
Artikel 17
Investeringsstøtte til SMV'er
1. Investeringsstøtte til SMV'er, der er aktive inden for eller uden for EU's territorium, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostningerne ved investering i materielle og immaterielle aktiver, og/eller
b)
de anslåede lønomkostninger ved beskæftigelse, der skabes direkte af investeringsprojektet, beregnet over en toårig periode.
3. For at kunne betragtes som støtteberettigede omkostninger ved anvendelse af denne artikel skal en investering bestå af følgende:
a)
en investering i materielle og/eller immaterielle aktiver til etablering af en ny virksomhedsenhed, udvidelse af en eksisterende virksomhedsenhed, diversificering af en virksomhedsenheds produktion til flere nye produkter eller en grundlæggende ændring af en eksisterende virksomhedsenheds overordnede produktionsproces eller
b)
køb af aktiver, der tilhører en virksomhedsenhed, når følgende betingelser er opfyldt:
-
virksomhedsenheden er blevet lukket eller ville være blevet lukket, hvis den ikke var blevet købt
-
aktiverne erhverves fra tredjeparter uden tilknytning til køberen
-
transaktionen gennemføres på markedsvilkår.
Når en lille virksomhed overdrages til den oprindelige ejers familie eller til en medarbejder, gælder betingelsen, om at aktiverne skal købes af en tredjepart uden tilknytning til køberen, ikke. Køb af en virksomheds aktier betragtes ikke i sig selv som en investering.
4. Der gælder følgende betingelser for immaterielle aktiver:
a)
de må udelukkende anvendes i den virksomhed, der modtager støtten
b)
de skal være afskrivningsberettigede
c)
de skal erhverves fra tredjeparter uden tilknytning til køberen og på markedsvilkår
d)
de skal være opført blandt virksomhedens aktiver i mindst tre år.
5. Beskæftigelse opfattes som værende direkte skabt af et investeringsprojekt på følgende betingelser:
a)
den har fundet sted inden tre år efter investeringens afslutning
b)
der er sket en nettoforøgelse af antallet af beskæftigede i den pågældende virksomhedsenhed i forhold til gennemsnittet for de foregående 12 måneder
c)
de nyoprettede job opretholdes i mindst tre år fra den dato, hvor stillingen første gang blev besat.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige:
a)
20 % af de støtteberettigede omkostninger for små virksomheder
b)
10 % af de støtteberettigede omkostninger for mellemstore virksomheder.
Artikel 18
Støtte til konsulentbistand til SMV'er
1. Støtte til konsulentbistand til SMV'er er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
3. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved konsulenttjenester, der leveres af eksterne konsulenter.
4. De pågældende tjenester må hverken være varige eller regelmæssige og må ikke indgå i virksomhedens almindelige driftsudgifter, såsom løbende skatterådgivning, regelmæssig juridisk rådgivning eller reklamevirksomhed.
Artikel 19
Støtte til SMV'ers deltagelse i messer
1. Støtte til SMV'ers deltagelse i messer er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved leje, indretning og drift af standen, når en virksomhed deltager i en bestemt messe eller udstilling.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 20
Støtte til SMV'ers omkostninger ved samarbejde om projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde
1. Støtte til SMV'ers omkostninger ved samarbejde om projekter inden for rammerne af det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved organisatorisk samarbejde, herunder udgifter til personale og kontorer i det omfang, omkostningerne er knyttet til samarbejdsprojektet
b)
omkostninger ved rådgivnings- og supportydelser i forbindelse med samarbejdet, som leveres af eksterne konsulenter og tjenesteudbydere
c)
rejseudgifter, omkostninger ved udstyr og investeringer, der er direkte knyttet til projektet, afskrivning på værktøj og udstyr, der direkte anvendes til projektet.
3. De i stk. 2, litra b), omhandlede tjenester må hverken være varige eller regelmæssige og må ikke indgå i virksomhedens almindelige driftsudgifter, såsom løbende skatterådgivning, regelmæssig juridisk rådgivning og regelmæssig reklamevirksomhed.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 3
Støtte til SMV'ers adgang til finansiering
Artikel 21
Risikofinansieringsstøtte
1. Risikofinansieringsstøtte til SMV'er er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. På de finansielle formidleres niveau kan der ydes risikofinansieringsstøtte til uafhængige private investorer i form af:
a)
indskud af egenkapital eller kvasiegenkapital eller indskud af offentlig kapital til direkte eller indirekte risikofinansieringsinvesteringer i støtteberettigede virksomheder
b)
lån til direkte eller indirekte risikofinansieringsinvesteringer i støtteberettigede virksomheder
c)
garantier til dækning af tab ved direkte eller indirekte risikofinansieringsinvesteringer i støtteberettigede virksomheder.
3. På de uafhængige private investorers niveau kan risikofinansieringsstøtte antage de former, der er nævnt i stk. 2, eller bestå i skattefordele til de private investorer, der er fysiske personer, som yder direkte eller indirekte risikofinansiering til støtteberettigede virksomheder.
4. På de støtteberettigede virksomheders niveau kan risikofinansieringsstøtte bestå i egenkapital- og kvasiegenkapitalinvesteringer, lån, garantier eller en blanding heraf.
5. Støtteberettigede virksomheder er virksomheder, som på tidspunktet for den oprindelige risikofinansieringsinvestering er unoterede SMV'er og opfylder mindst en af følgende betingelser:
a)
de har ikke været aktive på noget marked
b)
de har været aktive på et marked i mindre end 7 år efter deres første kommercielle salg
c)
de har brug for en første risikofinansieringsinvestering, som er større end 50 % af deres gennemsnitlige årsomsætning i de foregående 5 år, beregnet på grundlag af en forretningsplan, der er udarbejdet med henblik på at trænge ind på et nyt produktmarked eller geografisk marked.
6. Risikofinansieringsstøtten kan også omfatte opfølgende investeringer i støtteberettigede virksomheder, også efter den 7-årige periode, der er nævnt i stk. 5, litra b), såfremt følgende kumulative betingelser er opfyldt:
a)
loftet over den samlede risikofinansiering i stk. 9 er ikke overskredet
b)
muligheden for at foretage opfølgende investeringer indgik i den oprindelige forretningsplan
c)
den virksomhed, der er genstand for opfølgende investeringer, er ikke blevet knyttet til en anden virksomhed, som omhandlet i bilag I, artikel 3, stk. 3, ud over den finansielle formidler eller uafhængige private investor, der stiller risikofinansiering til rådighed inden for rammerne af foranstaltningen, medmindre den nye enhed opfylder betingelserne i definitionen af SMV'er.
7. Ved egenkapital- og kvasiegenkapitalinvesteringer i støtteberettigede virksomheder kan der alene ydes risikofinansieringsstøtte til erstatningskapital, hvis denne kombineres med ny kapital, der udgør mindst 50 % af investeringen i den støtteberettigede virksomhed i hver investeringsrunde.
8. Ved egenkapital- og kvasiegenkapitalinvesteringer, som omhandler i stk. 2, litra a), må højst 30 % af den finansielle formidlers samlede indskud og uudnyttede kapitaltilsagn anvendes til likviditetsforvaltning.
9. Den samlede risikofinansiering, der er omhandlet i stk. 4, må højst beløbe sig til 15 mio. EUR pr. støtteberettiget virksomhed pr. risikofinansieringsforanstaltning.
10. Risikofinansieringsforanstaltninger i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvestering i eller lån til støtteberettigede virksomheder skal tiltrække yderligere finansiering fra uafhængige private investorer, enten fra de finansielle formidlere eller fra de støtteberettigede virksomheder, så den samlede private deltagelse når følgende minimumstærskler:
a)
10 % af risikofinansieringen til støtteberettigede virksomheder, der ikke på noget marked har foretaget deres første kommercielle salg
b)
40 % af risikofinansieringen til de i stk. 5, litra b), omhandlede støtteberettigede virksomheder
c)
60 % af risikofinansieringen til investeringer i de i stk. 5, litra c), nævnte støtteberettigede virksomheder og til opfølgende investeringer i støtteberettigede virksomheder efter den 7-årige periode, der er nævnt i stk. 5, litra b).
11. Hvis en risikofinansieringsforanstaltning, som gennemføres via en finansiel formidler og er rettet mod støtteberettigede virksomheder på forskellige udviklingsstadier, jf. stk. 10, ikke åbner mulighed for private kapitalindskud på de støtteberettigede virksomheders niveau, skal den finansielle formidler sikre en samlet privat deltagelse, som mindst svarer til et vægtet gennemsnit baseret på de individuelle investeringers volumen i den underliggende portefølje og anvendelsen af de i stk. 10 fastsatte minimumsdeltagelsesprocenter for sådanne investeringer.
12. Der må med en risikofinansieringsforanstaltning ikke diskrimineres mellem finansielle formidlere på grundlag af deres etablering eller registrering i en bestemt medlemsstat. Der kan stilles krav om, at finansielle formidlere opfylder foruddefinerede kriterier, der er objektivt begrundet af investeringernes art.
13. En risikofinansieringsforanstaltning skal opfylde følgende betingelser:
a)
den skal gennemføres via en eller flere finansielle formidlere, undtaget herfra er dog skatte- og afgiftsmæssige incitamenter til private investorer i tilknytning til deres direkte investeringer i støtteberettigede virksomheder
b)
finansielle formidlere, investorer og fondsforvaltere skal udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, der gennemføres i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning og har til formål at fastlægge passende overskuds-/tabsdelingsordninger, hvor asymmetrisk profitdeling har forrang frem for foranstaltninger til beskyttelse mod tab (downside protection), ved andre investeringer end garantier
c)
ved asymmetrisk tabsdeling mellem offentlige og private investorer er loftet for den offentlige investors »first loss« 25 % af den samlede investering
d)
når det drejer sig om garantier som omhandlet i stk. 2, litra c), er garantisatsen begrænset til 80 %, og de samlede tab kan højst være på 25 % af den portefølje, for hvilken garantien er udstedt. Kun garantier til dækning af forventede tab ved den underliggende garanterede portefølje må ydes vederlagsfrit. Hvis en garanti også omfatter dækning af uventede tab, skal den finansielle formidler betale en markedskonform garantipræmie for den del af garantien, der dækker uventede tab.
14. Risikofinansieringsforanstaltningerne skal sikre, at der foretages profitdrevne investeringsbeslutninger. Det er tilfældet, når følgende betingelser er opfyldt:
a)
de finansielle formidlere er etableret henhold til relevant lovgivning
b)
den medlemsstat eller den enhed, der har ansvar for foranstaltningens gennemførelse, gennemfører en due diligence-undersøgelse for at sikre en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi med henblik på at gennemføre risikofinansieringsforanstaltningen, herunder en passende risikospredning, hvorved der opnås økonomisk levedygtighed og en effektiv skalering, hvad angår størrelse og territorialt omfang af den relevante investeringsportefølje
c)
risikofinansieringen til de støtteberettigede virksomheder baseres på en levedygtig forretningsplan, som indeholder udførlige oplysninger om produkt-, salgs- og rentabilitetsudviklingen, og som på forhånd godtgør, at projektet er økonomisk levedygtigt
d)
der foreligger en klar og realistisk exit-strategi for hver investering i egenkapital og kvasiegenkapital.
15. Finansielle formidlere skal forvaltes på markedsvilkår. Denne betingelse anses for at være opfyldt, når den finansielle formidler og, afhængigt af risikofinansieringsforanstaltningens art, fondsforvalteren, opfylder følgende betingelser:
a)
de er ved lov eller kontrakt forpligtet til at handle med den omhu, som kræves af en professionel administrator i god tro, og undgå interessekonflikter; de følger bedste praksis og er underlagt lovbestemt tilsyn
b)
de aflønnes i overensstemmelse med den etablerede markedspraksis. Denne betingelse anses for at være opfyldt, når forvalteren eller den finansielle formidler udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, der bygger på objektive kriterier med udgangspunkt i erfaring og ekspertise samt driftskapacitet og finansiel kapacitet
c)
de modtager et resultatafhængigt vederlag eller deler nogle investeringsrisici ved at medinvestere egne midler, så det sikres, at forvalternes interesser er varigt knyttet sammen med den offentlige investors interesser
d)
de fastlægger en investeringsstrategi samt kriterierne og den foreslåede tidsplan for investeringerne
e)
investorerne har mulighed for at være repræsenteret i investeringsfondens styrende organer som f.eks. bestyrelsen eller det rådgivende udvalg.
16. En risikofinansieringsforanstaltning med garantier eller lån til støtteberettigede virksomheder skal opfylde følgende betingelser:
a)
den finansielle formidler foretager som følge af foranstaltningen investeringer, der ikke ville være blevet gennemført eller ville være blevet gennemført i et begrænset omfang eller på anden måde uden støtten. Den finansielle formidler skal kunne dokumentere, at der følges en ordning, som sikrer, at alle fordelene i størst muligt omfang videregives til de endelige støttemodtagere i form af større finansieringsvolumener, mere risikofyldte porteføljer, lavere krav til sikkerhedsstillelse, lavere garantipræmier eller lavere rentesatser
b)
for låns vedkommende tages der hensyn til lånets pålydende værdi ved beregning investeringsloftet i stk. 9
c)
for garantiers vedkommende tages der hensyn til det garanterede låns pålydende værdi ved beregning af investeringsloft i stk. 9. Garantien må ikke overstige 80 % af det garanterede lån.
17. En medlemsstat kan overdrage gennemførelsen af risikofinansieringsforanstaltningen til en bemyndiget enhed.
18. Risikofinansieringsstøtte til SMV'er, der ikke opfylder betingelserne i stk. 5, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat
a)
at støtten på SMV'ernes niveau opfylder betingelserne i forordning (EU) nr. 1407/2013, og
b)
at alle betingelserne i denne artikel, med undtagelse af de i stk. 5, 6, 9, 10 og 11 anførte, er opfyldt, og
c)
hvor der er tale om risikofinansieringsforanstaltninger i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer eller lån til støtteberettigede virksomheder, at foranstaltningen tiltrækker yderligere finansiering fra uafhængige private investorer til finansielle formidlere eller SMV'erne, så den samlede private deltagelse når op på mindst 60 % af den risikofinansiering, der ydes til SMV'erne.
Artikel 22
Etableringsstøtte
1. Etableringsstøtteordninger er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede virksomheder er unoterede små virksomheder i de første fem år efter deres registrering, som endnu ikke har udloddet overskud og ikke er dannet ved fusion For støtteberettigede virksomheder, som ikke skal registreres, kan den femårige støtteberettigelsesperiode anses for at begynde fra det tidspunkt, hvor virksomheden enten indleder sin økonomiske aktivitet eller skal afregne skat for sin økonomiske aktivitet.
3. Etableringsstøtte kan ydes i form af:
a)
lån med rentesatser, der ikke følger markedsvilkårene, med en løbetid på 10 år og med et pålydende på højst 1 mio. EUR, eller 1,5 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, og som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), eller 2 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, og som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Det maksimale pålydende for lån med en løbetid på mellem 5 og 10 år kan justeres ved at gange ovennævnte beløb med forholdet mellem 10 år og lånets faktiske løbetid. Det maksimale pålydende for lån med en løbetid under 5 år er det samme som for lån med en løbetid på 5 år
b)
garantier med præmier, der ikke følger markedsvilkårene, med en løbetid på 10 år og et garanteret pålydende på højst 1,5 mio. EUR, eller 2,25 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), eller 3 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Det maksimale pålydende for garantier med en løbetid på mellem 5 og 10 år kan justeres ved at gange ovennævnte beløb med forholdet mellem 10 år og garantiens faktiske løbetid. Det maksimale pålydende for garantier med en løbetid under 5 år er det samme som for garantier med en løbetid på 5 år. Garantien må ikke overstige 80 % af det garanterede lån
c)
tilskud, herunder egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, reducerede rentesatser og garantipræmier med en bruttosubventionsækvivalent på højst 0,4 mio. EUR, eller 0,6 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), eller 0,8 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a).
4. En støttemodtager kan modtage støtte via en blanding af de støtteinstrumenter, der er omhandlet i stk. 3, forudsat at der tages hensyn til det enkelte støtteinstruments andel af det maksimale støttebeløb, der er tilladt for det pågældende instrument, ved bestemmelsen af det maksimalt tilladte støttebeløb, der resterer til de andre instrumenter, der indgår i en sådan blanding af støtteinstrumenter.
5. De i stk. 3 fastsatte maksimumsbeløb kan fordobles, når det drejer sig om små og innovative virksomheder.
Artikel 23
Støtte til alternative handelsplatforme med speciale i SMV'er
1. Støtte til alternative handelsplatforme med speciale i SMV'er er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Når platformsoperatøren er en lille virksomhed, kan støtteforanstaltningen bestå i etableringsstøtte til platformsoperatøren, og i så fald finder betingelserne i artikel 22 anvendelse.
Støtteforanstaltningen kan bestå i skatteincitamenter til uafhængige private investorer, der er fysiske personer, til deres risikofinansieringsinvesteringer, der foretages gennem en alternativ handelsplatform i virksomheder, der er støtteberettigede i henhold til artikel 21.
Artikel 24
Støtte til forudgående undersøgelser
1. Støtte til forudgående undersøgelser er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved en første screening og formelle due diligence-undersøgelser, der udføres af forvaltere af finansielle formidlere eller investorer med henblik på at identificere støtteberettigede virksomheder efter artikel 21 og 22.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 4
Støtte til forskning, udvikling og innovation
Artikel 25
Støtte til forsknings- og udviklingsprojekter
1. Støtte til forsknings- og udviklingsprojekter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Den del af forsknings- og udviklingsprojektet, hvortil der ydes støtte, skal i sin helhed falde ind under en eller flere af følgende kategorier:
a)
grundforskning
b)
industriel forskning
c)
eksperimentel udvikling
d)
gennemførlighedsundersøgelser.
3. De støtteberettigede omkostninger ved forsknings- og udviklingsprojekter skal kunne henføres til en specifik kategori af forskning og udvikling og omfatter:
a)
personaleomkostninger: forskere, teknikere og andet hjælpepersonale i det omfang, de arbejder på projektet
b)
udgifter til instrumenter og udstyr, i det omfang og i den periode de eller det anvendes til projektet. Hvis sådanne instrumenter og sådant udstyr ikke anvendes til projektet i hele deres livscyklus, anses kun afskrivningsomkostningerne under projektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis for støtteberettigede.
c)
udgifter til bygninger og jord, i det omfang og i den periode der gøres brug deraf til projektet. Hvad angår bygninger, anses kun afskrivningsomkostningerne under projektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis for støtteberettigede. For så vidt angår jord, er omkostningerne ved kommerciel erhvervelse eller de faktiske påløbne kapitalomkostninger støtteberettigede.
d)
omkostninger ved kontraktforskning og køb eller licensering af viden og patenter fra eksterne kilder på armslængdebetingelser samt omkostninger ved konsulentbistand og tilsvarende tjenester, som udelukkende anvendes til projektet
e)
yderligere generalomkostninger og andre driftsudgifter, herunder udgifter til materialer, forsyninger og lignende produkter, der afholdes i direkte tilknytning til projektet
4. De støtteberettigede omkostninger ved gennemførlighedsundersøgelser er omkostningerne ved undersøgelsen.
5. Støtteintensiteten for den enkelte modtager må højst udgøre:
a)
100 % af de støtteberettigede omkostninger for grundforskning
b)
50 % af de støtteberettigede omkostninger for industriel forskning
c)
25 % af de støtteberettigede omkostninger for eksperimentel udvikling
d)
50 % af de støtteberettigede omkostninger for gennemførlighedsundersøgelser.
6. Støtteintensiteterne for industriel forskning og eksperimentel udvikling kan op til en maksimal støtteintensitet på 80 % af de støtteberettigede omkostninger forhøjes med:
a)
10 procentpoint for mellemstore virksomheder og med 20 procentpoints for små virksomheder
b)
15 procentpoint, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
i)
projektet vedrører et reelt samarbejde:
-
mellem virksomheder, hvoraf mindst én er en SMV, eller gennemføres i mindst to medlemsstater eller i en medlemsstat og i en kontraherende part til EØS-aftalen, og ingen virksomhed afholder mere end 70 % af de støtteberettigede omkostninger, eller
-
mellem en virksomhed og en eller flere forsknings- og vidensformidlende organisationer, hvor sidstnævnte afholder mindst 10 % af de støtteberettigede omkostninger og har ret til at offentliggøre egne forskningsresultater
ii)
projektets resultater formidles bredt gennem konferencer, publikationer, open access-samlinger, gratis software eller open source-software.
7. For gennemførlighedsundersøgelser kan støtteintensiteten forhøjes med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder og med 20 procentpoints for små virksomheder
Artikel 26
Investeringsstøtte til forskningsinfrastruktur
1. Støtte til etablering eller opgradering af forskningsinfrastruktur, der anvendes til økonomiske aktiviteter, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Når en forskningsinfrastruktur både anvendes til økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, skal der føres adskilte regnskaber for deres respektive finansieringsforhold, omkostninger og indtægter på grundlag af konsekvent anvendte og objektivt begrundede omkostningsregnskabsprincipper.
3. Den betaling, der opkræves for driften eller anvendelsen af infrastrukturen, skal svare til markedsprisen.
4. Det skal være muligt for flere brugere at få adgang til infrastrukturen, og adgangen skal gives på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Virksomheder, som har finansieret mindst 10 % af investeringsomkostningerne ved infrastrukturen, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable betingelser. For at undgå overkompensation skal en sådan adgang stå i et rimeligt forhold til virksomhedens bidrag til investeringsomkostningerne, og disse betingelser skal gøres offentligt tilgængelige.
5. De støtteberettigede omkostninger er omkostninger ved materielle og immaterielle aktiver.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
7. Når en forskningsinfrastruktur modtager offentlige midler til både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, skal medlemsstaterne indføre et kontrolsystem og en tilbagebetalingsmekanisme for at sikre, at den gældende støtteintensitet ikke overskrides som følge af en stigning i andelen af de økonomiske aktiviteter i forhold til den forudsatte situation på tidspunktet for støttens tildeling.
Artikel 27
Støtte til innovationsklynger
1. Støtte til innovationsklynger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtte til innovationsklynger må alene ydes til den juridiske person, der driver innovationsklyngen (klyngeorganisationen).
3. Det skal være muligt for flere brugere på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser at få adgang til klyngens lokaler, faciliteter og aktiviteter. Virksomheder, som har finansieret mindst 10 % af innovationsklyngens investeringsomkostninger, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable betingelser. For at undgå overkompensation skal en sådan adgang stå i et rimeligt forhold til virksomhedens bidrag til investeringsomkostningerne, og disse betingelser skal gøres offentligt tilgængelige.
4. Den betaling, der opkræves for anvendelse af de til klyngen hørende faciliteter og for deltagelse i klyngens aktiviteter, skal svare til markedsprisen eller afspejle omkostningerne.
5. Der kan ydes investeringsstøtte til etablering eller opgradering af innovationsklyngerne. De støtteberettigede omkostninger består i materielle og immaterielle aktiver.
6. Støtteintensiteten for investeringsstøtte til innovationsklynger må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for innovationsklynger i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for innovationsklynger i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
7. Der kan ydes støtte til drift af innovationsklynger. Den kan ydes i højst ti år.
8. De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med driftsstøtte til innovationsklynger er omkostninger ved personale og administration (herunder generalomkostninger) i tilknytning til:
a)
aktivering af klyngen med henblik på at fremme samarbejde, informationsudveksling og tilrådighedsstillelse eller formidling af specialiserede og tilpassede erhvervsstøttetjenester
b)
markedsføring af klyngen med henblik på at øge andelen af nye virksomheder eller organisationer i klyngen og at øge klyngens synlighed
c)
forvaltning af klyngens faciliteter, organisering af uddannelsesprogrammer, workshops og konferencer til støtte for vidensdeling og netværk og grænseoverskridende samarbejde.
9. Driftsstøtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger i den periode, hvor støtten ydes.
Artikel 28
Innovationsstøtte til SMV'er
1. Innovationsstøtte til SMV'er er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved udtagning, validering og beskyttelse af patenter og andre immaterielle aktiver
b)
omkostninger ved udstationering fra en forsknings- og vidensformidlende organisation eller en stor virksomhed af højt kvalificeret personale, der skal arbejde med FUI i en nyskabt funktion i den støttemodtagende virksomhed og ikke erstatter andet personale
c)
omkostninger ved innovationsrådgivning og supportydelser.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
4. Når det drejer sig om det særlige tilfælde, hvor der ydes støtte til innovationsrådgivning og innovationssupportydelser, kan støtteintensiteten forhøjes op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger under forudsætning af, at det samlede støttebeløb til innovationsrådgivning og innovationssupportydelser ikke overstiger 200 000 EUR pr. virksomhed inden for en treårig periode.
Artikel 29
Støtte til proces- og organisationsinnovation
1. Støtte til proces- og organisationsinnovation er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtte til store virksomheder er alene forenelig, hvis de reelt samarbejder med SMV'er om den støttede aktivitet, og de samarbejdende SMV'er afholder mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
3. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
personaleomkostninger
b)
omkostninger ved instrumenter, udstyr, bygninger og jord, i det omfang og i den periode de anvendes til projektet
c)
omkostninger ved kontraktforskning, viden og patenter, der købes eller lejes hos eksterne leverandører på armslængdebetingelser
d)
yderligere generalomkostninger og andre driftsudgifter, herunder udgifter til materialer, forsyninger og lignende produkter, der afholdes i direkte tilknytning til projektet.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 15 % af store virksomheders støtteberettigede omkostninger og 50 % af SMV'ers støtteberettigede omkostninger.
Artikel 30
Støtte til forskning og udvikling i fiskeri- og akvakultursektoren
1. Støtte til forskning og udvikling i fiskeri- og akvakultursektoren er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Det støttede projekt skal være af interesse for alle virksomheder i den pågældende sektor eller delsektor
3. Før datoen for det støttede projekts påbegyndelse skal følgende oplysninger offentliggøres på internettet:
a)
oplysning om, at det støttede projekt vil blive iværksat
b)
formålene med det støttede projekt
c)
den omtrentlige dato for offentliggørelse af de forventede resultater af det støttede projekt og en angivelse af det sted, de offentliggøres på internettet
d)
angivelse af, at projektets resultater stilles gratis til rådighed for alle virksomheder, der er aktive i den pågældende sektor eller delsektor.
4. Resultaterne af det støttede projekt skal gøres tilgængelige på internettet fra det støttede projekts slutdato eller den dato, hvor oplysninger vedrørende disse resultater gives til medlemmerne af en specifik organisation, afhængigt af hvad der indtræder først. Resultaterne skal være tilgængelige på internettet i mindst 5 år fra udløbet af det støttede projekt.
5. Støtten skal ydes direkte til den forsknings- og vidensformidlende organisation og må ikke omfatte direkte støtte, som ikke er forskningsrelateret, til en virksomhed, der fremstiller, forarbejder eller markedsfører fiske- eller akvakulturprodukter.
6. De støtteberettigede omkostninger er de i artikel 25, stk. 3, nævnte omkostninger.
7. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 5
Uddannelsesstøtte
Artikel 31
Uddannelsesstøtte
1. Uddannelsesstøtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Der må ikke ydes støtte til uddannelse, som virksomheder gennemfører for at overholde de obligatoriske nationale standarder vedrørende uddannelse.
3. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved underviserne i de timer, hvor underviserne deltager i undervisningen
b)
driftsomkostninger ved undervisere og deltagere i direkte tilknytning til uddannelsesprojektet såsom rejseomkostninger, materiale og forsyninger, der er direkte knyttet til projektet, afskrivning af hjælpemidler og udstyr, i det omfang de eller det udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet. Omkostninger ved indkvartering er ikke omfattet med undtagelse af de nødvendige minimumsomkostninger ved indkvartering af deltagere, der er handicappede arbejdstagere
c)
omkostninger ved rådgivning i tilknytning til uddannelsesprojektet
d)
personaleomkostninger ved deltagelse i uddannelsesprojektet og generelle indirekte omkostninger (administrationsomkostninger, leje, generalomkostninger) ved de timer, hvor deltagerne deltager i uddannelsen.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger. Op til en maksimal støtteintensitet på 70 % af de støtteberettigede omkostninger kan den forhøjes således:
a)
med 10 procentpoint, hvis uddannelsen gælder dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere
b)
med 10 procentpoint, hvis støtten ydes til mellemstore virksomheder, og med 20 procentpoint, hvis støtten ydes til små virksomheder.
5. Hvis støtten ydes inden for søtransportsektoren, kan den nå op på en intensitet på 100 % af de støtteberettigede omkostninger, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
deltagerne er ikke aktive besætningsmedlemmer, men overtallige på skibet, og
b)
uddannelsen gennemføres om bord på skibe, der er registreret i EU.
AFDELING 6
Støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
Artikel 32
Støtte i form af løntilskud til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere
1. Støtteordninger til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er lønomkostningerne i en periode på højst 12 måneder efter ansættelse af en dårligt stillet arbejdstager. Tilhører den pågældende arbejdstager kategorien af meget dårligt stillede arbejdstagere, er de støtteberettigede omkostninger lønomkostningerne i en periode på højst 24 måneder efter ansættelsen.
3. Hvis ansættelsen ikke indebærer en nettoforøgelse af antallet af beskæftigede i den pågældende virksomhed i forhold til det gennemsnitlige antal i de foregående 12 måneder, skal stillingerne være blevet ledige som følge af frivillig afgang, invaliditet, afgang på grund af alder, frivillig reduktion af arbejdstiden eller lovlig afskedigelse på grund af forseelse og ikke som følge af almindelig afskedigelse.
4. De dårligt stillede arbejdstagere har ret til beskæftigelse i en sammenhængende periode, der mindst svarer til den minimumsperiode, der er fastsat i den relevante nationale lovgivning eller i kollektive overenskomster, der regulerer ansættelseskontrakter, undtagen i tilfælde af lovlig afskedigelse på grund af forseelse.
5. Er beskæftigelsesperioden kortere end 12 måneder eller 24 måneder, hvis det drejer sig om meget dårligt stillede arbejdstagere, nedsættes støtten tilsvarende.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 33
Støtte i form af løntilskud til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere
1. Støtte til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er lønomkostningerne i den periode, hvor den handicappede er ansat.
3. Hvis ansættelsen ikke indebærer en nettoforøgelse af antallet af beskæftigede i den pågældende virksomhed i forhold til det gennemsnitlige antal i de foregående 12 måneder, skal stillingerne være blevet ledige som følge af frivillig afgang, invaliditet, afgang på grund af alder, frivillig reduktion af arbejdstiden eller lovlig afskedigelse på grund af forseelse og ikke som følge af almindelig afskedigelse.
4. Den handicappede arbejdstager har ret til beskæftigelse i en sammenhængende periode, der mindst svarer til den minimumsperiode, som er fastsat i den relevante nationale lovgivning eller i kollektive overenskomster, der er retligt bindende for virksomheden og regulerer ansættelseskontrakter, undtagen i tilfælde af lovlig afskedigelse på grund af forseelse.
5. Støtteintensiteten må ikke overstige 75 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 34
Støtte til kompensation for meromkostninger ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere
1. Støtte til kompensation for meromkostninger ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved tilpasning af lokaler
b)
omkostninger ved beskæftigelse af personale udelukkende for den tid, der anvendes til at bistå de handicappede arbejdstagere, og til at uddanne personalet til at bistå handicappede arbejdstagere
c)
omkostninger ved tilpasning eller erhvervelse af udstyr eller erhvervelse og validering af software til brug for handicappede arbejdstagere, herunder tilpassede teknologiske hjælpemidler, som er meromkostninger i forhold til de omkostninger, støttemodtageren ville have haft ved beskæftigelse af arbejdstagere, der ikke er handicappede
d)
omkostninger, der er direkte knyttet til transport af handicappede arbejdstagere til arbejdspladsen og til arbejdsrelaterede aktiviteter
e)
lønomkostninger ved de timer, en handicappet arbejdstager anvender på rehabilitering
f)
når støttemodtageren tilbyder beskyttet beskæftigelse, omkostninger ved opførelse, montering eller modernisering af de relevante fremstillingsenheder i virksomheden samt eventuelle administrations- og transportomkostninger, som direkte skyldes beskæftigelsen af handicappede arbejdstagere.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 35
Støtte til kompensation for omkostninger ved bistand til dårligt stillede arbejdstagere
1. Støtte til kompensation for omkostningerne ved bistand til dårligt stillede arbejdstagere er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved:
a)
beskæftigelse af personale alene i den tid, der er anvendt til bistand til dårligt stillede arbejdstagere i en periode på højst 12 måneder efter ansættelsen af en dårligt stillet arbejdstager eller i en periode på højst 24 måneder efter ansættelse af en meget dårligt stillet arbejdstager
b)
uddannelse af personale til at bistå dårligt stillede arbejdstagere.
3. Bistanden består i foranstaltninger til fremme af den dårligt stillede arbejdstagers autonomi og tilpasning til arbejdsmiljøet, ledsageforanstaltninger i forbindelse med sociale og administrative procedurer, fremme af kommunikation med entreprenøren og konflikthåndtering.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 7
Støtte til miljøbeskyttelse
Artikel 36
Investeringsstøtte, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end EU-standarderne for miljøbeskyttelse eller øge miljøbeskyttelsesniveauet i fravær af EU-standarder
1. Investeringsstøtte, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end EU-standarderne for miljøbeskyttelse eller øge miljøbeskyttelsesniveauet i fravær af EU-standarder, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Investeringen skal opfylde en af følgende betingelser:
a)
den sætter støttemodtageren i stand til at højne det miljøbeskyttelsesniveau, der følger af dens aktiviteter, ved at gå videre end de gældende EU-standarder, uanset om der foreligger bindende nationale standarder, der er strengere end EU-standarderne
b)
den sætter støttemodtageren i stand til at øge det miljøbeskyttelsesniveau, der følger af dennes aktiviteter i fravær af EU-standarder.
3. Der må ikke ydes støtte, hvis investeringerne skal sikre, at virksomheder overholder EU-standarder, der allerede er vedtaget, men endnu ikke er trådt i kraft.
4. Uanset stk. 3 kan der ydes støtte til
a)
erhvervelse af nye transportmidler til transport ad vej, jernbane og indre vandveje samt søtransport, der er i overensstemmelse med vedtagne EU-standarder, hvis erhvervelsen sker, før disse standarder træder i kraft, og hvis de nye standarder, når de bliver obligatoriske, ikke finder anvendelse på allerede erhvervede transportmidler
b)
opdatering af eksisterende transportmidler til transport ad vej, jernbane og indre vandveje samt søtransport, hvis EU-standarderne endnu ikke var trådt i kraft på det tidspunkt, hvor disse transportmidler blev taget i drift, og som, når de bliver obligatoriske, ikke finder anvendelse med tilbagevirkende kraft på disse transportmidler.
5. De støtteberettigede omkostninger omfatter de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at gå videre end de gældende fællesskabsstandarder eller øge miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget EU-standarder. De fastsættes som følger:
a)
hvis omkostningerne ved investering i miljøbeskyttelse kan identificeres blandt de samlede investeringsomkostninger som en separat investering, udgør disse miljøbeskyttelsesrelaterede omkostninger de støtteberettigede omkostninger
b)
i alle andre tilfælde fastlægges omkostningerne ved investering i miljøbeskyttelse under hensyntagen til omkostningerne ved den lignende, mindre miljøvenlige investering, som rimeligvis kan antages at ville have været blevet gennemført uden støtten. Forskellen mellem omkostningerne ved disse to investeringer udgør den miljøbeskyttelsesrelaterede omkostning og udgør de støtteberettigede omkostninger.
Omkostninger, der ikke er direkte knyttet til opnåelse af det højere miljøbeskyttelsesniveau, er ikke støtteberettigede.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 40 % af de støtteberettigede omkostninger.
7. Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder, og med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder.
8. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 37
Investeringsstøtte til tidlig tilpasning til kommende EU-standarder
1. Støtte, der giver virksomheder tilskyndelse til at opfylde nye EU-standarder, der højner miljøbeskyttelsesniveauet og endnu ikke er trådt i kraft, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. EU-standarderne skal være vedtaget, og investeringen skal gennemføres og afsluttes, mindst et år inden standardens ikrafttrædelsesdato.
3. De støtteberettigede omkostninger er de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at gå ud over det niveau, der kræves i henhold til EU-standarderne. De fastsættes som følger:
a)
hvis omkostningerne ved investering i miljøbeskyttelse kan identificeres blandt de samlede investeringsomkostninger som en separat investering, udgør disse miljøbeskyttelsesrelaterede omkostninger de støtteberettigede omkostninger
b)
i alle andre tilfælde fastlægges omkostningerne ved investering i miljøbeskyttelse under hensyntagen til omkostningerne ved den lignende, mindre miljøvenlige investering, som rimeligvis kan antages at ville have været blevet gennemført uden støtten. Forskellen mellem omkostningerne ved disse to investeringer udgør den miljøbeskyttelsesrelaterede omkostning og udgør de støtteberettigede omkostninger.
Omkostninger, der ikke er direkte knyttet til opnåelse af det højere miljøbeskyttelsesniveau, er ikke støtteberettigede.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige:
a)
20 % af de støtteberettigede omkostninger for små virksomheder, 15 % af de støtteberettigede omkostninger for mellemstore virksomheder og 10 % af de støtteberettigede omkostninger for store virksomheder, hvis investeringen gennemføres og afsluttes mere end tre år før den nye EU-standards ikrafttrædelsesdato
b)
15 % af de støtteberettigede omkostninger for små virksomheder, 10 % af de støtteberettigede omkostninger for mellemstore virksomheder og 5 % af de støtteberettigede omkostninger for store virksomheder, hvis investeringen gennemføres og afsluttes mellem et og tre år før den nye EU-standards ikrafttrædelsesdato
5. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 38
Investeringsstøtte til energieffektivitetsforanstaltninger
1. Investeringsstøtte til virksomheders energieffektivitetsforanstaltninger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Der må ikke ydes støtte efter denne artikel, hvis forbedringerne skal sikre, at virksomheder efterkommer EU-standarder, der allerede er vedtaget, selv hvis de endnu ikke er trådt i kraft.
3. De støtteberettigede omkostninger omfatter de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at nå det højere energieffektivitetsniveau. De fastsættes som følger:
a)
hvis omkostningerne ved investering i energieffektivitet kan identificeres blandt de samlede investeringsomkostninger som en separat investering, udgør disse energieffektivitetsrelaterede omkostninger de støtteberettigede omkostninger
b)
i alle andre tilfælde fastlægges omkostningerne ved investering i energieffektivitet under hensyntagen til omkostningerne ved den lignende, mindre energieffektive investering, som kan antages at ville have været blevet gennemført uden støtten. Forskellen mellem omkostningerne ved disse to investeringer udgør den energieffektivitetsrelaterede omkostning og de støtteberettigede omkostninger.
Omkostninger, der ikke er direkte knyttet til opnåelse af et højere energieffektivitetsniveau, er ikke støtteberettigede.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 30 % af de støtteberettigede omkostninger.
5. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
6. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 39
Investeringsstøtte til energieffektivitetsprojekter i bygninger
1. Investeringsstøtte til energieffektivitetsprojekter i bygninger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De efter denne artikel støtteberettigede projekter er energieffektivitetsprojekter vedrørende bygninger.
3. De støtteberettigede omkostninger er energieffektivitetsprojektets samlede omkostninger.
4. Støtten ydes i form af et indskud af offentlig kapital, indskud af egenkapital, en garanti eller et lån til en energieffektivitetsfond eller en anden finansiel formidler, som overfører støtten i sin helhed til de endelige støttemodtagere, som er bygningens ejere eller lejere.
5. Støtte fra energieffektivitetsfonden eller en anden finansiel formidler til de støtteberettigede energieffektivitetsprojekter kan bestå i lån eller garantier. Lånets eller garantiens pålydende må ikke overstige 10 mio. EUR pr. projekt for de endelige støttemodtagere. Garantien må højst omfatte 80 % af det garanterede lån
6. Bygningsejerne skal mindst tilbagebetale lånets pålydende til energieffektivitetsfonden eller den finansielle formidler.
7. Energieffektivitetsstøtten skal tiltrække yderligere investeringer fra private investorer, så disse yderligere investeringer udgør mindst 30 % af den samlede finansiering, der ydes til et energieffektivitetsprojekt. Når støtten ydes af en energieffektivitetsfond, kan de private investeringer, der tiltrækkes, tilføres energieffektivitetsfonden og/eller energieffektivitetsprojekterne, så der samlet nås op på mindst 30 % af den samlede finansiering, der ydes til et energieffektivitetsprojekt.
8. Medlemsstaterne kan oprette energieffektivitetsfonde og/eller anvende finansielle formidlere, når der ydes energieffektivitetsstøtte. I så fald skal følgende betingelser være opfyldt:
a)
forvaltere af finansielle formidlere og forvaltere af energieffektivitetsfonde udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning. Der må navnlig ikke forskelsbehandles på grundlag af disses etablering eller registrering i en bestemt medlemsstat. Der kan stilles krav om, at de finansielle formidlere og forvalterne af energieffektivitetsfonde opfylder foruddefinerede kriterier, der er objektivt begrundet af investeringernes art
b)
de uafhængige private investorer udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure i henhold til gældende EU-ret og national lovgivning, der har til formål at fastlægge passende overskuds-/tabsdelingsordninger, hvor - hvad angår andre investeringer end garantier - asymmetrisk profitdeling har forrang frem for foranstaltninger til beskyttelse mod tab (downside protection). Hvis der ikke udvælges private investorer ved en sådan indkaldelse, fastlægger en uafhængig sagkyndig, der udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, den passende forrentning for private investorer
c)
ved asymmetrisk tabsdeling mellem offentlige og private investorer er loftet for den offentlige investors »first loss« 25 % af den samlede investering
d)
når det drejer sig om garantier, er garantisatsen begrænset til 80 %, og de samlede tab kan højst være på 25 % af den portefølje, for hvilken garantien er udstedt. Kun garantier til dækning af de forventede tab ved den underliggende garanterede portefølje kan ydes vederlagsfrit. Hvis en garanti også omfatter dækning af uventede tab, betaler den finansielle formidler en markedskonform garantipræmie for den del af garantien, der dækker uventede tab
e)
investorerne har mulighed for at være repræsenteret i energieffektivitetsfondens eller den finansielle formidlers styrende organer, f.eks. i bestyrelsen eller det rådgivende udvalg
f)
energieffektivitetsfonden eller den finansielle formidler etableres i henhold til relevant lovgivning, og medlemsstaten gennemfører en due diligence-undersøgelse for at sikre en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi med henblik på gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltningen.
9. Finansielle formidlere, herunder energieffektivitetsfonde, forvaltes på et kommercielt grundlag, og sikrer, at der træffes profitdrevne investeringsbeslutninger. Dette anses for at være tilfældet, når den finansielle formidler og, hvor det er relevant, forvalterne af energieffektivitetsfonden opfylder følgende betingelser:
a)
de er ved lov eller kontrakt forpligtet til at handle med den omhu, som kræves af en professionel administrator i god tro, og undgå interessekonflikter; de følger bedste praksis og er underlagt lovbestemt tilsyn
b)
de aflønnes i overensstemmelse med den etablerede praksis på markedet. Denne betingelse anses for at være opfyldt, når forvalteren udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, der bygger på objektive kriterier med udgangspunkt i erfaring og ekspertise samt driftskapacitet og finansiel kapacitet
c)
de modtager et resultatafhængigt vederlag eller deler nogle investeringsrisici ved at medinvestere egne midler, så det sikres, at forvalternes interesser er varigt knyttet sammen med den offentlige investors interesser
d)
de fastlægger en investeringsstrategi samt kriterierne og et forslag til tidsplan for investeringerne i energieffektivitetsprojekter, hvilket omfatter en forhåndsundersøgelse af projekternes økonomiske levedygtighed og en vurdering af deres forventede virkning på energieffektiviteten.
e)
der findes en klar og realistisk exit-strategi for de offentlige midler, der investeres i energieffektivitetsfonden eller tildeles den finansielle formidler, så markedet har mulighed for at finansiere energieffektivitetsprojekter, når det er klart dertil.
10. Energieffektiviseringer, der skal bringe støttemodtageren i overensstemmelse med EU-standarder, der allerede er vedtaget, er ikke fritaget for anmeldelsespligten efter denne artikel.
Artikel 40
Investeringsstøtte til højeffektiv kraftvarmeproduktion
1. Investeringsstøtte til højeffektiv kraftvarmeproduktion er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Investeringsstøtten ydes alene til nyetablerede eller opgraderede anlæg.
3. Den nye kraftvarmeenhed skal som helhed medføre primærenergibesparelser i forhold til separat produktion af varme og el som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (56). Forbedring af en eksisterende kraftvarmeenhed eller omdannelse af en eksisterende kraftværksenhed til en kraftvarmeenhed skal medføre primærenergibesparelser sammenlignet med den oprindelige situation.
4. De støtteberettigede omkostninger er de yderligere investeringsomkostninger ved det udstyr, der er nødvendigt for at drive et anlæg til højeffektiv kraftvarmeproduktion, sammenlignet med konventionelle el- eller varmeanlæg med samme kapacitet eller med opgradering til en højere effektivitetsgrad, når et eksisterende anlæg allerede lever op til betingelserne for et højeffektivt anlæg.
5. Støtteintensiteten må ikke overstige 45 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
6. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 41
Investeringsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder
1. Investeringsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Investeringsstøtte til produktion af biobrændstoffer er kun fritaget for anmeldelsespligten i det omfang, de støttede investeringer anvendes til produktion af bæredygtige biobrændstoffer, som ikke er baseret på fødevarer. Investeringsstøtte til ombygning af eksisterende anlæg til fødevarebaserede biobrændstoffer til avancerede biobrændstofanlæg er imidlertid fritaget efter denne artikel, forudsat at den fødevarebaserede produktion reduceres i et omfang svarende til den nye kapacitet.
3. Der må ikke ydes støtte til biobrændstoffer, som er omfattet af en forsynings- eller iblandingspligt.
4. Der må ikke ydes støtte til vandkraftanlæg, der ikke lever op til betingelserne i direktiv 2000/60/EF.
5. Investeringsstøtten ydes alene til nyetablerede anlæg. Der må ikke ydes eller udbetales støtte, efter at anlægget er sat i drift, og støtten skal være uafhængig af produktionen.
6. De støtteberettigede omkostninger er de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at fremme produktionen af energi fra vedvarende energikilder. De fastsættes som følger:
a)
hvis omkostningerne ved investering i produktion af energi fra vedvarende energikilder kan identificeres som en separat investering blandt de samlede investeringsomkostninger, f.eks. som en umiddelbart identificerbar tilføjelse til et eksisterende anlæg, udgør disse til vedvarende energi relaterede omkostninger de støtteberettigede omkostninger
b)
hvis omkostningerne ved investering i produktion af energi fra vedvarende energikilder kan identificeres med henvisning til en lignende, mindre miljøvenlig investering, som rimeligvis kan antages at ville have været blevet gennemført uden støtten, udgør forskellen mellem omkostningerne ved begge investeringer den vedvarende energirelaterede omkostning og de støtteberettigede omkostninger
c)
for visse små anlæg, hvor en mindre miljøvenlig investering ikke kan etableres, idet der ikke findes anlæg af begrænset størrelse, udgør de samlede investeringsomkostninger, som kræves for at opnå et højere miljøbeskyttelsesniveau, de støtteberettigede omkostninger.
Omkostninger, der ikke er direkte knyttet til opnåelse af det højere miljøbeskyttelsesniveau, er ikke støtteberettigede.
7. Støtteintensiteten må ikke overstige:
a)
45 % af de støtteberettigede omkostninger, hvis de støtteberettigede omkostninger beregnes på grundlag af stk. 6, litra a), eller stk. 6, litra b)
b)
30 % af de støtteberettigede omkostninger, hvis de støtteberettigede omkostninger beregnes på grundlag af stk. 6, litra c).
8. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
9. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
10. Når støtten ydes efter en konkurrencepræget udbudsprocedure på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier, kan støtteintensiteten nå op på 100 % af de støtteberettigede omkostninger. En sådan udbudsprocedure skal være ikkediskriminerede og give alle interesserede virksomheder mulighed for at deltage. Budgettet til udbudsproceduren skal være bindende forstået på den måde, at ikke alle deltagere kan modtage støtte, og at støtten skal ydes på grundlag af tilbudsgiverens oprindelige bud, hvilket udelukker efterfølgende forhandlinger.
Artikel 42
Driftsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder
1. Driftsstøtte til fremme af el fra vedvarende energikilder er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Støtten ydes på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier efter et konkurrencepræget udbud, der er åbent for alle producenter af el fra vedvarende energikilder på et ikkediskriminerende grundlag.
3. Udbudsproceduren kan begrænses til specifikke teknologier, når en procedure, der er åben for alle producenter, ville medføre et uhensigtsmæssigt resultat, og dette problem ikke kan løses gennem udformningen af proceduren, navnlig på grund af:
i)
en given ny og innovativ teknologis langsigtede potentiale eller
ii)
behovet for diversificering eller
iii)
begrænsninger ved nettet og dets stabilitet eller
iv)
system(integrations-)omkostninger eller
v)
behovet for at undgå, at støtte til biomasse fordrejer konkurrencen på råvaremarkederne.
Medlemsstaterne gennemfører en detaljeret vurdering af, om sådanne forhold gør sig gældende indberetter herom til Kommissionen i henhold til den fremgangsmåde, der er opstillet i artikel 11, litra a).
4. Der kan ydes støtte til nye og innovative teknologier til produktion af vedvarende energi efter en konkurrencepræget udbudsprocedure, der er åben for mindst én sådan teknologi, på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier. En sådan støtte ydes til samlet højst 5 % af den planlagte nye elkapacitet fra vedvarende energikilder pr. år.
5. Støtten ydes i form af tillæg til den markedspris, som producenterne sælger deres el til direkte på markedet.
6. Støttemodtagere er underlagt almindeligt balanceansvar. Støttemodtagere kan udlicitere balanceansvaret til andre virksomheder, f.eks. forsyningsvirksomheder.
7. Der må ikke ydes støtte, hvis priserne er negative.
8. Der kan ydes støtte uden en konkurrencepræget udbudsprocedure som beskrevet i stk. 2 til anlæg med en installeret elkapacitet på under 1 MW til produktion af el fra enhver vedvarende energikilde, dog undtaget vindenergi, hvortil der kan ydes støtte uden en konkurrencepræget udbudsprocedure, som omhandlet i stk. 2 til anlæg med en installeret elkapacitet på under 6 MW eller til installationer med færre end 6 produktionsenheder. Med mindre andet gælder efter stk. 9, skal betingelserne i stk. 5, 6 og 7 være opfyldt, når der ydes støtte uden en konkurrencepræget udbudsprocedure. Når der ydes støtte uden en konkurrencepræget udbudsprocedure, finder betingelserne i artikel 43, stk. 5, 6 og 7, desuden anvendelse.
9. Betingelserne i stk. 5, 6 og 7 finder ikke anvendelse på driftsstøtte til anlæg med en installeret elkapacitet på under 500 kW til produktion af el fra enhver vedvarende energikilde, dog undtaget vindenergi, for hvilken disse betingelser ikke finder anvendelse på driftsstøtte til anlæg med en installeret elkapacitet på under 3 MW eller til anlæg med færre end 3 produktionsenheder.
10. Ved beregningen af de i stk. 8 og 9 omhandlede maksimale kapaciteter betragtes anlæg med en fælles tilslutning til elnettet som ét anlæg.
11. Der må alene ydes støtte, indtil det anlæg, der anvendes til fremstilling af el fra vedvarende energikilder, er fuldt afskrevet i henhold til almindeligt anerkendte regnskabsprincipper. Tidligere modtaget investeringsstøtte skal trækkes fra driftsstøtten.
Artikel 43
Driftsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder i små anlæg
1. Driftsstøtte til fremme af energi fra små anlæg, hvor der anvendes vedvarende energikilder, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Der kan alene ydes støtte til anlæg med en installeret kapacitet på under 500 kW til produktion af energi fra enhver vedvarende energikilde, dog undtaget vindenergi, hvor der kan ydes støtte til anlæg med en installeret kapacitet på under 3 MW eller med færre end 3 produktionsenheder, og med undtagelse af biobrændstoffer, hvor der kan ydes støtte til installationer med en installeret kapacitet på under 50 000 ton/år. Ved beregningen af disse maksimale kapaciteter betragtes små anlæg med en fælles tilslutning til elnettet som ét anlæg.
3. Der må alene ydes støtte til anlæg, der producerer bæredygtigt biobrændstof, som ikke er baseret på fødevarer. Driftsstøtte til anlæg, der producerer fødevarebaseret biobrændstof, som er sat i drift før den 31. december 2013, og som endnu ikke er fuldt afskrevet, er fritaget efter denne artikel, men senest til og med 2020.
4. Der må ikke ydes støtte til biobrændstoffer, som er omfattet af en forsynings- eller iblandingspligt.
5. Støtten pr. enhed energi må ikke overstige forskellen mellem de samlede normaliserede omkostninger ved produktion af energi fra den pågældende vedvarende energikilde og markedsprisen for den pågældende energiform. De normaliserede omkostninger ajourføres jævnligt og mindst en gang om året.
6. Den maksimale forrentning, der anvendes til beregning af de normaliserede omkostninger, må ikke overstige den relevante swap-rentesats med tillæg af 100 basispoints. Den relevante swap-rentesats er swap-rentesatsen for den valuta, som støtten ydes i, med en løbetid, der afspejler afskrivningsperioden for de anlæg, hvortil der ydes støtte.
7. Der må kun ydes støtte, indtil anlægget er fuldt afskrevet i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper. Eventuel investeringsstøtte til anlægget trækkes fra driftsstøtten.
Artikel 44
Støtte i form af nedsættelse af miljøskatter og -afgifter efter direktiv 2003/96/EF
1. Støtteordninger i form af lempelser af miljøskatter og -afgifter, der opfylder betingelserne i Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (57), er forenelige med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Den, der bevilges en afgiftslempelse, udvælges på grundlag af gennemsigtige og objektive kriterier og skal mindst betale den relevante minimumsafgiftssats, der er fastsat i direktiv 2003/96/EF.
3. Støtteordninger i form af afgiftslempelser baseres på en lempelse af den gældende miljøafgiftssats eller på udbetaling af en fast kompensation eller en kombination af disse mekanismer.
4. Der må ikke ydes støtte til biobrændstoffer, som er omfattet af en forsynings- eller iblandingspligt.
Artikel 45
Investeringsstøtte til rensning af forurenede grunde
1. Investeringsstøtte til virksomheder, der udbedrer miljøskader ved at rense forurenede grunde, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Investeringen skal afstedkomme, at miljøskaden udbedres, herunder skade på jordkvaliteten eller på overflade- eller grundvandskvaliteten.
3. Når den juridiske eller fysiske person, der er ansvarlig for miljøskaden efter den lov, der finder anvendelse i den enkelte medlemsstat, uden at dette berører EU-reglerne på dette område - navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (58), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (59) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (60) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter og om ændring af direktiv 2004/35/EF (61) - er identificeret, skal denne person finansiere rensningen i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, og der må ikke ydes statsstøtte. Hvis den i henhold til gældende ret ansvarlige person ikke er identificeret eller ikke kan formås til at betale omkostningerne, kan den person, der er ansvarlig for arbejdet med rensningen eller dekontamineringen, modtage statsstøtte.
4. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved rensningen fratrukket grundens værdistigning. Uanset om en virksomhed kan regnskabsføre sine udgifter til rensning af sin egen grund som et anlægsaktiv, kan disse betragtes som en støtteberettiget investering, hvis det drejer sig om forurenede grunde.
5. Vurderinger af grundværdistigninger, der følger af rensningen, udføres af en uafhængig sagkyndig.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 46
Investeringsstøtte til energieffektiv fjernvarme og fjernkøling
1. Investeringsstøtte til etablering af energieffektiv fjernvarme og fjernkøling er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger ved produktionsanlægget er meromkostningerne ved konstruktion, udvidelse og opdatering af en eller flere produktionsenheder, der skal fungere som et energieffektivt anlæg til fjernvarme og fjernkøling, sammenlignet med et konventionelt produktionsanlæg. Investeringen skal være en integrerende del af det energieffektive anlæg til fjernvarme og fjernkøling.
3. Støtteintensiteten for produktionsanlæg må ikke overstige 45 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
4. Støtteintensiteten for produktionsanlæg kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
5. De støtteberettigede omkostninger til distributionsnettet er investeringsomkostningerne.
6. Støttebeløbet til distributionsnettet må højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet. Driftsoverskud skal fratrækkes de støtteberettigede omkostninger forudgående eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
Artikel 47
Investeringsstøtte til genbrug og genanvendelse af affald
1. Investeringsstøtte til genbrug og genanvendelse af affald er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Investeringsstøtten må alene ydes til genbrug og genanvendelse af affald, der skabes af andre virksomheder.
3. De behandlede genbrugte eller genanvendte materialer skal ellers ville blive bortskaffet eller behandlet på en mindre miljøvenlig måde. Støtte til aktiviteter til nyttiggørelse af affald, som ikke er genanvendelse, er ikke gruppefritaget efter denne artikel.
4. Støtten må ikke indirekte lette forurenerne for en byrde, som de skal bære i henhold til EU-lovgivningen, eller for en byrde, der bør betragtes som en almindelig virksomhedsomkostning.
5. Investeringen må ikke blot øge efterspørgslen efter genbrugsmaterialer uden at øge indsamlingen af disse materialer.
6. Investeringen skal gå videre end den seneste teknologi.
7. De støtteberettigede omkostninger er de yderligere investeringsomkostninger, der kræves for at gennemføre en investering, der medfører bedre eller mere effektive genbrugs- eller genanvendelsesaktiviteter, sammenlignet med de konventionelle genbrugs- og genanvendelsesaktiviteter med den samme kapacitet, der ville have været blevet opført uden støtten.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 35 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
9. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
10. Støtte til investeringer i genbrug og genanvendelse af støttemodtagerens eget affald er ikke fritaget for anmeldelsespligten efter denne artikel.
Artikel 48
Investeringsstøtte til energiinfrastruktur
1. Investeringsstøtte til opførelse eller opgradering af energiinfrastruktur er forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtten skal ydes til energiinfrastruktur i støtteberettigede områder.
3. Energiinfrastrukturen er underlagt fuld takst- og adgangsregulering i henhold til lovgivningen vedrørende det indre energimarked.
4. De støtteberettigede omkostninger er investeringsomkostningerne.
5. Støttebeløbet må højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet af investeringen. Driftsoverskuddet skal fratrækkes de støtteberettigede omkostninger forudgående eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
6. Støtte til investeringer i el- og gaslagringsprojekter og olieinfrastruktur er ikke fritaget for anmeldelsespligten efter denne artikel.
Artikel 49
Støtte til miljøundersøgelser
1. Støtte til undersøgelser, herunder energisyn, der er direkte knyttet til de investeringer, der er omhandlet i denne afdeling, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved de undersøgelser, der er omhandlet i stk. 1.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
4. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint for undersøgelser, der gennemføres for små virksomheder, og med 10 procentpoint for undersøgelser, der gennemføres for mellemstore virksomheder.
5. Der må ikke ydes støtte til store virksomheder til energisyn, der gennemføres i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU, med mindre energisynet gennemføres i tillæg til det obligatoriske energisyn efter det direktiv.
AFDELING 8
Støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer
Artikel 50
Støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer
1. Støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af jordskælv, laviner, jordskred, oversvømmelser, tornadoer, orkaner, vulkanudbrud og naturligt opståede ukontrollable brande, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtten ydes på følgende betingelser:
a)
de kompetente offentlige myndigheder i en medlemsstat skal officielt have anerkendt begivenheden som en naturkatastrofe, og
b)
der skal bestå en direkte forbindelse mellem naturkatastrofen og den skade, som den berørte virksomhed har lidt.
3. Støtteordninger i forbindelse med en bestemt naturkatastrofe skal være indført senest tre år efter, at begivenheden fandt sted. Støtte, der ydes på grundlag af sådanne ordninger, må ydes senest fire år efter, at begivenheden fandt sted.
4. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved skader, som er en direkte følge af naturkatastrofen, som vurderet af en uafhængig sagkyndig, der er anerkendt af den kompetente nationale myndighed eller af et forsikringsselskab. Sådanne skader kan omfatte materiel skade på aktiver (såsom bygninger, udstyr, maskiner, beholdninger) og indkomsttab som følge af hel eller delvis indstilling af aktiviteten i en periode på højst seks måneder efter katastrofen. Beregningen af den materielle skade baseres på reparationsomkostningerne ved det berørte aktiv eller dets økonomiske værdi, før katastrofen indtraf. Resultatet af beregningen må ikke overstige de reparationsomkostninger eller det fald i reel markedsværdi, som katastrofen har forårsaget, dvs. forskellen mellem ejendommens værdi umiddelbart før og umiddelbart efter katastrofen. Indkomsttab beregnes på grundlag af den berørte virksomheds økonomiske data (resultatet før renter og skat (EBIT), afskrivninger og lønomkostninger, der alene er knyttet til den virksomhedsenhed, som er berørt af naturkatastrofen) ved at sammenligne de økonomiske data for de seks måneder, der efterfulgte katastrofen, med gennemsnittet af tre udvalgte år blandt de fem år, der gik forud for katastrofen (hvor der ses bort fra de to år med det bedste og det værste økonomiske resultat), og beregnes for samme seksmåneders periode af hvert år. Skaden beregnes for hver individuel støttemodtager.
5. Støtten og andre udbetalinger, hvis formål er at kompensere for skaden, herunder betalinger i henhold til forsikringspolicer, må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 9
Social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål
Artikel 51
Social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål
1. Støtte til luft- og søbefordring af passagerer er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Hele støtten skal ydes til slutforbrugere, som har deres sædvanlige opholdssted i afsidesliggende områder.
3. Støtten skal ydes til passagerbefordring på en rute, som forbinder en lufthavn eller havn i et afsidesliggende område med en anden lufthavn eller havn i EØS.
4. Støtten ydes uden forskelsbehandling med hensyn til befordringsvirksomhedens identitet eller tjenesteydelsens art og uden begrænsninger med hensyn til den nøjagtige rute til eller fra det afsidesliggende område.
5. De støtteberettigede omkostninger er prisen for en returbillet fra eller til det afsidesliggende område, inklusive alle de skatter og afgifter, som befordringsvirksomheden opkræver hos forbrugeren.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 10
Støtte til bredbåndsinfrastruktur
Artikel 52
Støtte til bredbåndsinfrastruktur
1. Investeringsstøtte til udvikling af bredbåndsnet er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
investeringsomkostninger ved udbredelse af passiv bredbåndsinfrastruktur
b)
investeringsomkostninger ved bredbåndsrelaterede anlægsarbejder
c)
investeringsomkostninger ved udbredelse af basale bredbåndsnet og
d)
investeringsomkostninger ved udbredelse af adgang til næstegenerationsnet (NGA-net).
3. Investeringen foretages i områder, hvor der ikke findes tilsvarende infrastruktur (enten basalt bredbånd eller NGA-net), og når det ikke er sandsynligt, at en sådan infrastruktur vil blive udviklet på kommercielle vilkår inden for tre år, fra den planlagte støtteforanstaltning offentliggøres, hvilket også skal efterprøves gennem en offentlig høring.
4. Støtten ydes på grundlag af en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende konkurrencepræget udvælgelsesprocedure med overholdelse af princippet om teknologineutralitet.
5. Netoperatøren udbyder bredest mulig aktiv og passiv adgang på en gros-vilkår i henhold til artikel 2, nr. 139), og på fair og ikkediskriminerede betingelser, herunder fysisk unbundling, for så vidt angår NGA-net. En gros-adgangen tildeles for en periode på mindst syv år, og retten til adgang til kabelkanaler og master må ikke være tidsbegrænset. Ved støtte til anlæg af kabelkanaler skal kabelkanalerne være store nok til at omfatte flere kabelnet og forskellige nettopologier.
6. Prisen for en gros-adgang baseres på prissætningsprincipper, der fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed og tager udgangspunkt i benchmarks, der anvendes i andre sammenlignelige, mere konkurrenceprægede områder i den pågældende medlemsstat eller i EU, og fastsættes under hensyn til den støtte, som netoperatøren modtager. Den nationale tilsynsmyndighed skal høres om adgangsbetingelser, herunder prissætning, og i tilfælde af tvist mellem adgangssøgende virksomheder og den operatør af infrastruktur, der modtager støtte.
7. Medlemsstaterne skal indføre en kontrol- og tilbagebetalingsmekanisme, hvis støtten til projektet overstiger 10 mio. EUR.
AFDELING 11
Støtte til kultur og bevarelse af kulturarv
Artikel 53
Støtte til kultur og bevarelse af kulturarv
1. Støtte til kultur og bevarelse af kulturarv er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Der kan ydes støtte til følgende kulturelle formål og aktiviteter:
a)
museer, arkiver, biblioteker, kunst- og kulturcentre og -steder, teatre, operaer, koncertsale, andre organisationer for udøvende kunst, filmhistoriske organisationer og andre lignende kunstneriske og kulturelle infrastrukturer, organisationer og institutioner
b)
materiel kulturarv, herunder alle former for flytbar og fast kulturarv og arkæologiske fundpladser, monumenter, steder og bygninger af historisk interesse, naturarv, der er direkte knyttet til kulturarv, eller som er formelt anerkendt som kultur- eller naturarv af en medlemsstats kompetente offentlige myndigheder
c)
immateriel kulturarv i enhver form, herunder folkloristiske traditioner og kunsthåndværk
d)
kunst- eller kulturarrangementer og forestillinger, festivaler, udstillinger og andre lignende kulturelle aktiviteter
e)
kulturelle og kunstneriske uddannelsesaktiviteter samt fremme af forståelsen for vigtigheden af at beskytte og fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed gennem uddannelsesprogrammer og programmer, der øger offentlighedens indsigt, herunder med brug af nye teknologier
f)
skrivning, redigering, produktion, distribution, digitalisering og udgivelse af musik og litteratur, herunder oversættelser.
3. Støtten kan bestå i:
a)
investeringsstøtte, herunder støtte til etablering eller opgradering af kulturinfrastruktur
b)
driftsstøtte.
4. I forbindelse med investeringsstøtte består de støtteberettigede omkostninger i omkostninger ved investering i materielle og immaterielle aktiver, herunder:
a)
omkostninger ved etablering, opgradering, erhvervelse, bevarelse eller forbedring af infrastruktur, hvis mindst 80 % af den årlige kapacitet, målt enten som udnyttelse af tid eller plads, anvendes til kulturelle formål
b)
omkostninger ved erhvervelse, herunder leasing, overdragelse eller fysisk flytning af kulturarven
c)
omkostninger ved sikring, bevaring, genopretning og rehabilitering af materiel og immateriel kulturarv, herunder ekstraomkostninger ved opbevaring under passende forhold, specialværktøj, materialer og udgifter til dokumentation, forskning, digitalisering og offentliggørelse
d)
omkostninger ved forbedring af offentlighedens adgang til kulturarv, herunder omkostninger ved digitalisering og andre nye teknologier, omkostninger ved forbedring af tilgængeligheden for personer med særlige behov (navnlig ramper og lifte til handicappede, braille-angivelser og berøringsegnede udstillingsgenstande på museer) og ved fremme af kulturel mangfoldighed, hvad angår præsentationer, programmer og besøgende
e)
omkostninger ved kulturprojekter og -aktiviteter, samarbejde og udvekslingsprogrammer og tilskud, herunder omkostninger ved udvælgelsesprocedurer, reklameomkostninger og omkostninger, der afholdes i direkte tilknytning til projektet.
5. Ved driftsstøtte er følgende omkostninger støtteberettigede:
a)
omkostninger forbundet med kulturinstitutionens eller kulturarvsstedets varige eller regelmæssigt tilbagevendende aktiviteter, herunder udstillinger, forestillinger og arrangementer og lignende kulturaktiviteter, der indgår i den almindelige drift
b)
omkostninger ved kulturelle og kunstneriske uddannelsesaktiviteter samt fremme af forståelsen for vigtigheden af at beskytte og fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed gennem uddannelsesprogrammer og bevidsthedsskabende programmer, herunder med brug af nye teknologier
c)
omkostninger ved forbedring af offentlighedens adgang til kulturinstitutioner eller kulturarvslokaliteter og -aktiviteter, herunder omkostninger ved digitalisering og brug af nye teknologier samt omkostninger ved forbedring af tilgængeligheden for handicappede
d)
driftsomkostninger, der er direkte knyttet til kulturprojektet eller -aktiviteten, såsom leje eller leasing af fast ejendom og kultursteder, rejseomkostninger, materialer og forsyninger, der er direkte knyttet til kulturprojektet eller -aktiviteten, rumlige strukturer til udstillinger og kulisser, lån, leasing og afskrivning af værktøj, software og udstyr, omkostninger ved adgangsret til ophavsretsbeskyttede værker og andet beslægtet ophavsretsbeskyttet indhold, reklameomkostninger og omkostninger, der kan henføres direkte til projektet eller aktiviteten; afskrivningsomkostninger og finansieringsomkostninger er kun støtteberettigede, hvis de ikke er omfattet af investeringsstøtte
e)
omkostninger ved personale, der arbejder for kulturinstitutionen, kulturarvsstedet eller projektet
f)
omkostninger ved konsulent- og støttetjenester ydet af eksterne konsulenter og tjenesteudbydere, der afholdes i direkte tilknytning til projektet.
6. For investeringsstøtte må støttebeløbet højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet af investeringen. Driftsoverskuddet skal på forhånd trækkes fra de støtteberettigede omkostninger på grundlag af rimelige fremskrivninger eller gennem en tilbagebetalingsmekanisme. Infrastrukturens operatør kan beholde en rimelig fortjeneste i den relevante periode.
7. For driftsstøtte må støttebeløbet højst dække driftsunderskuddene og en rimelig fortjeneste i den relevante periode. Det skal sikres, at dette loft overholdes enten forudgående på grundlag af rimelige fremskrivninger eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
8. For støtte på højst 1 mio. EUR kan det maksimale støttebeløb alternativt fastsættes efter den metode, der er omhandlet i stk. 6 og 7 til 80 % af de støtteberettigede omkostninger.
9. Hvad angår udgivelse af musik og litteratur, som fastsat i stk. 2, litra f), må det maksimale støttebeløb ikke overstige enten forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og projektets tilbagediskonterede indtægter eller 70 % af de støtteberettigede omkostninger. Indtægterne skal trækkes fra de støtteberettigede udgifter forudgående eller via en tilbagebetalingsmekanisme. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved udgivelse af musik og litteratur, herunder betaling af forfattere (ophavsretslige omkostninger), oversættere, redaktører og andre redaktionelle omkostninger (korrekturlæsning, indføring af rettelser, revision), omkostninger ved grafisk opsætning og ved arbejde til forberedelse af trykning samt trykning eller e-udgivelsesomkostninger.
10. Der kan ikke efter denne artikel ydes støtte til aviser og tidsskrifter, hvad enten de udgives som trykte medier eller elektronisk.
Artikel 54
Støtteordninger for audiovisuelle værker
1. Støtteordninger for manuskriptskrivning, udvikling, produktion, distribution og markedsføring af audiovisuelle værker er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtten skal gå til et kulturelt produkt. For at undgå åbenbare fejl i klassificeringen af et produkt som kulturelt skal hver medlemsstat indføre effektive procedurer, f.eks. ved at forslag udvælges af en eller flere bemyndigede personer eller ved brug af en forud fastsat liste over kulturelle kriterier.
3. Støtten kan tage form af:
a)
støtte til produktion af audiovisuelle værker
b)
støtte til forproduktion og
c)
distributionsstøtte.
4. Hvis en medlemsstat gør støtten betinget af territoriale udgiftsforpligtelser, kan der i forbindelse med støtteordninger til produktion af audiovisuelle værker enten:
a)
stilles krav om, at op til 160 % af støtten til produktionen af et givet audiovisuelt værk anvendes i den medlemsstat, der yder støtten, eller
b)
foretages beregning af støtten til produktionen af et givet audiovisuelt værk som en procentdel af udgifterne til produktionsaktiviteter i den medlemsstat, der yder støtten, typisk i tilfælde af støtteordninger i form af skattelettelser.
I begge tilfælde gælder, at hvis en medlemsstat gør projekters støtteberettigelse betinget af et minimumsniveau af produktionsaktiviteter i den pågældende medlemsstat, må dette niveau ikke overstige 50 % af det samlede produktionsbudget. Desuden må det maksimale niveau for udgifter, der er underlagt territoriale udgiftsforpligtelser, under ingen omstændigheder overstige 80 % af det samlede produktionsbudget.
5. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
hvad angår produktionsstøtte: de samlede produktionsomkostninger ved audiovisuelle værker, herunder omkostninger ved at forbedre tilgængeligheden for handicappede
b)
hvad angår forproduktionsstøtte: omkostningerne ved manuskriptskrivning og udvikling af audiovisuelle værker
c)
hvad angår distributionsstøtte: omkostningerne ved manuskriptskrivning og markedsføring af audiovisuelle værker.
6. Støtteintensiteten for støtte til produktion af audiovisuelle værker må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
7. Støtteintensiteten kan forhøjes, så den udgør:
a)
op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger for produktioner, der går på tværs af grænserne, som støttes af mere end én medlemsstat og omfatter producenter fra mere end én medlemsstat
b)
op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger for vanskelige audiovisuelle værker og samproduktioner, der omfatter lande fra OECD's DAC-liste opstillet af Komitéen for Udviklingsbistand.
8. Støtteintensiteten for støtte til forproduktion må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger. Hvis det udarbejdede manuskript eller projekt omarbejdes til et audiovisuelt værk som f.eks. en film, indregnes forproduktionsomkostningerne i det samlede budget og tages i betragtning ved beregningen af støtteintensiteten. For støtte til distribution gælder den samme støtteintensitet som for støtte til produktion.
9. Støtte må ikke være forbeholdt specifikke produktionsaktiviteter eller enkelte dele af produktionens værdikæde. Støtte til filmstudieinfrastruktur er ikke støtteberettiget efter denne artikel.
10. Støtte må ikke være forbeholdt egne statsborgere, og støttemodtagere må ikke være forpligtet til at have status som en virksomhed i henhold til national ret.
AFDELING 12
Støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter
Artikel 55
Støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter
1. Støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Sportsinfrastruktur må ikke udelukkende anvendes af en enkelt professionel bruger, der anvender infrastrukturen til sport. Anvendelse af sportsinfrastrukturen af andre professionelle og ikkeprofessionelle brugere, der anvender infrastrukturen til sport, skal årligt optage mindst 20 % af infrastrukturens kapacitet målt i tid. Hvis infrastrukturen anvendes af flere brugere samtidig, beregnes de tilsvarende andele af udnyttelse af kapaciteten målt i tid.
3. Multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter består af faciliteter til rekreative aktiviteter med en multifunktionel karakter og med navnlig et udbud af kulturelle og rekreative aktiviteter med undtagelse af forlystelsesparker og hotelfaciliteter.
4. Det skal være muligt for flere brugere at få adgang til sportsinfrastrukturen eller den multifunktionelle infrastruktur til rekreative aktiviteter, og adgangen skal gives på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Virksomheder, som har finansieret mindst 30 % af investeringsomkostningerne ved infrastrukturen, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable betingelser, forudsat at disse betingelser er gjort offentligt tilgængelige.
5. Når sportsinfrastruktur anvendes af professionelle sportsklubber, sikrer medlemsstaterne, at prisen for anvendelse er gjort offentligt tilgængelig.
6. Koncessioner og andre former for overdragelse til tredjepart af opførelses-, opgraderings- og/eller driftsopgaver vedrørende sportsinfrastrukturen eller den multifunktionelle infrastruktur til rekreative aktiviteter skal tildeles på et åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag under hensyntagen til de gældende regler for offentlige indkøb.
7. Støtten kan bestå i:
a)
investeringsstøtte, herunder støtte til etablering eller opgradering af sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter
b)
driftsstøtte til sportsinfrastruktur.
8. Ved investeringsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter består de støtteberettigede omkostninger i omkostningerne ved investering i materielle og immaterielle aktiver.
9. Ved driftsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter består de støtteberettigede omkostninger i driftsomkostningerne ved infrastrukturens serviceydelser. Disse driftsomkostninger omfatter udgifter til personale, materialer, udliciterede tjenester, kommunikation, energi, vedligeholdelse, husleje, administration osv., men ikke afskrivninger og finansieringsomkostninger, hvis de dækkes af investeringsstøtte.
10. Ved investeringsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter må støttebeløbet højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet af investeringen. Driftsoverskud trækkes fra de støtteberettigede omkostninger forudgående på grundlag af rimelige fremskrivninger eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
11. Ved driftsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter må støttebeløbet højst være lig driftsunderskuddet i den relevante periode. Det skal sikres, at dette loft overholdes enten forudgående på grundlag af rimelige fremskrivninger eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
12. For støtte på højst 1 mio. EUR kan det maksimale støttebeløb alternativt fastsættes efter den metode, der er omhandlet i stk. 10 og 11 til 80 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 13
Støtte til lokal infrastruktur
Artikel 56
Investeringsstøtte til lokal infrastruktur
1. Finansiering af etablering eller opgradering af lokal infrastruktur der på lokalt plan bidrager til at forbedre erhvervs- og forbrugermiljøet og til at modernisere og udvikle industrigrundlaget, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Denne artikel finder ikke anvendelse på støtte til infrastruktur, der er omfattet af andre dele af kapitel III i denne forordning, bortset fra afdeling 1 - Regionalstøtte. Denne artikel finder heller ikke anvendelse på lufthavns- og havneinfrastruktur.
3. Der skal gives adgang til infrastrukturen til interesserede brugere på åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Den betaling, der opkræves for anvendelse eller ved salg af infrastrukturen, skal svare til markedsprisen.
4. Koncessioner og andre former for overdragelse til tredjepart af infrastrukturens drift skal tildeles på åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag under hensyntagen til de gældende regler for offentlige aftaler.
5. De støtteberettigede omkostninger består i omkostningerne ved investering i materielle og immaterielle aktiver.
6. Støttebeløbet må højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet af investeringen. Driftsoverskud trækkes fra de støtteberettigede omkostninger enten forudgående på grundlag af rimelige fremskrivninger eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
7. Specialiseret infrastruktur er ikke fritaget efter denne artikel.
KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 57
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 800/2008 ophæves.
Artikel 58
Overgangsbestemmelser
1. Denne forordning finder anvendelse på individuel støtte, der ydes inden dens ikrafttrædelse, hvis støtten opfylder alle denne forordnings betingelser, med undtagelse af artikel 9.
2. Støtte, der ikke er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, i medfør af denne eller andre tidligere gældende forordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 994/98, vurderes af Kommissionen i overensstemmelse med de relevante rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser.
3. Individuel støtte, der ydes inden den 1. januar 2015 i overensstemmelse med en forordning, der er vedtaget i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 994/98, og som er i kraft på tidspunktet for støttens tildeling, er forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, dog undtaget regionalstøtte. Risikokapitalstøtteordninger til SMV'er, der er etableret inden den 1. juli 2014, og som er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, efter forordning (EF) nr. 800/2008, er fortsat fritagede og forenelige med det indre marked, indtil finansieringsaftalen udløber, forudsat at tilsagnet om offentlig finansiering af den støttede kapitalfond på grundlag af denne aftale blev givet inden den 1. januar 2015, og at de øvrige betingelser for fritagelse fortsat er opfyldt.
4. Bortset fra regionalstøtteordninger er enhver støtteordning, der er fritaget efter denne forordning, fortsat fritaget i en overgangsperiode på seks måneder efter forordningens udløb. Fritagelsen af regionalstøtteordninger udløber samtidig med de godkendte regionalstøttekort. Fritagelsen af risikofinansieringsstøtte i henhold til artikel 21, stk. 2, litra a), udløber ved udgangen af den periode, der er fastsat i finansieringsaftalen, forudsat at tilsagnet om offentlig finansiering til de støttede kapitalfonde blev givet på grundlag af en sådan aftale senest seks måneder efter udløbet af denne forordnings gyldighedsperiode, og at alle andre betingelser for fritagelse fortsat er opfyldt.
Artikel 59
Denne forordning træder i kraft den 1. juli 2014.
Den finder anvendelse indtil den 31. december 2020.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juni 2014.
A BIZOTTSÁG 651/2014/EU RENDELETE
(2014. június 17.)
a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára,
az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítő állami finanszírozás nyújtása állami támogatásnak minősül, és azt a Szerződés108. cikkének (3) bekezdése értelmében be kell jelenteni a Bizottságnak. A Szerződés 109. cikke szerint azonban a Tanács meghatározhat olyan támogatási kategóriákat, amelyek mentesülnek e bejelentési kötelezettség alól. A Szerződés 108. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság rendeleteket fogadhat el az állami támogatások e csoportjaira vonatkozóan. A 994/98/EK tanácsi rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a Szerződés 109. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy bizonyos feltételekkel a következő támogatási kategóriák mentesíthetők a bejelentési kötelezettség hatálya alól: a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott támogatás, a kutatás-fejlesztés javára nyújtott támogatás, a környezetvédelem javára nyújtott támogatás, a foglalkoztatási és képzési támogatás, valamint a Bizottság által minden egyes tagállamra jóváhagyott regionális támogatási térképpel összhangban lévő támogatás. Az említettek alapján a Bizottság elfogadta a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a 800/2008/EK bizottsági rendeletet (2). A 800/2008/EK rendelet eredetileg 2013. december 31-ig volt alkalmazandó, ám később a 800/2008/EK rendeletnek az alkalmazási időszaka tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. november 29-i 1224/2013/EU bizottsági rendelet (3) meghosszabbította alkalmazási időszakát, így most 2014. június 30-ig alkalmazandó. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló 994/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2013. július 22-i 733/2013/EU tanácsi rendelet (4)2013. július 22-én módosította a 994/98/EK rendeletet, hogy felhatalmazza a Bizottságot a csoportmentesség olyan újabb támogatási kategóriákra való kiterjesztésére, amelyek tekintetében egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételeket lehet megállapítani. A csoportmentességben részesített új támogatási kategóriák magukban foglalják a következőket: természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására nyújtott támogatás, távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás, széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás, innovációs támogatás, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás. Feltéve, hogy az egyedi esetek vizsgálata során további elegendő tapasztalat gyűlik össze, amely lehetővé teszi más támogatási kategóriák előzetes összeegyeztethetőségét biztosító operatív mentességi kritériumok kidolgozását, a Bizottságnak szándékában áll e rendelet hatályát felülvizsgálni azzal a céllal, hogy az említett területek egyes támogatástípusait belefoglalja a rendeletbe. A Bizottság különösen azt tervezi, hogy 2015. decemberig kritériumokat dolgoz ki a kikötői és repülőtéri infrastruktúrára vonatkozóan.
(2)
Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló közleményével (5) a Bizottság kezdeményezte az állami támogatási szabályok szélesebb körű felülvizsgálatát. E korszerűsítés fő célkitűzései a következők: i. fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés megvalósítása a belső versenypiacon, ugyanakkor hozzájárulás a közpénzek hatékonyabb felhasználására irányuló tagállami erőfeszítésekhez; ii. a támogatási intézkedések Bizottság általi előzetes ellenőrzésének a belső piacot leginkább érintő ügyekre történő összpontosítása, ugyanakkor a tagállamok közötti együttműködés erősítése az állami támogatásokkal kapcsolatos végrehajtás terén; valamint iii. a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb, megalapozottabb döntések megfelelőbb tájékoztatáson alapuló meghozatala, amelyek egyértelmű gazdasági megfontolásokon, egységes megközelítésen, továbbá egyértelmű kötelezettségeken alapulnak. A 800/2008/EK rendelet felülvizsgálata az állami támogatási szabályozás korszerűsítésének központi elemét képezi.
(3)
E rendeletnek lehetővé kell tennie az állami támogatásokkal kapcsolatos végrehajtási tevékenységek megfelelőbb rangsorolását, nagyobb mértékű egyszerűsítést, valamint fokoznia kell az átláthatóságot, a hatékony értékelést és az állami támogatásokra vonatkozó nemzeti és uniós szintű szabályoknak való megfelelés ellenőrzését, megőrizve a Bizottság és a tagállamok intézményi hatásköreit. Az arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.
(4)
A Bizottság által a 800/2008/EK rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok lehetővé tették, hogy pontosabban meghatározza, mely feltételek alapján tekinthetők egyes támogatási kategóriák összeegyeztethetőnek a belső piaccal, és kiterjessze a csoportmentesség hatályát. A tapasztalatok továbbá egyértelműen megmutatták, hogy a rendkívül nagy programok belső piaci versenyre gyakorolt hatására való figyelemmel meg kell erősíteni az ilyen programok átláthatóságát, ellenőrzését és megfelelő értékelését.
(5)
E rendelet alkalmazásának általános feltételeit olyan közös elvek alapján kell meghatározni, amelyek biztosítják, hogy a támogatás közös érdekű célt szolgáljon, egyértelműen ösztönző hatású, megfelelő és arányos legyen, nyújtására teljes átláthatóság mellett kerüljön sor, ellenőrzési mechanizmus és rendszeres értékelés tárgya legyen, és ne befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(6)
Az olyan támogatást, amely megfelel az e rendeletben foglalt összes általános és az adott támogatási kategóriára vonatkozó különös feltételnek, mentesíteni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól.
(7)
Az e rendelet hatálya alá nem tartozó, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokra továbbra is alkalmazni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettséget. Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó lehetőségét, hogy bejelentsék azokat a támogatásokat, amelyek célja megegyezik az e rendeletben foglalt célokkal.
(8)
Tekintettel arra, hogy a nagy programok jelentősebb hatást gyakorolhatnak a kereskedelemre és a versenyre, elvileg az állami támogatásokra vonatkozó értékelés tárgyává kell tenni azon támogatási programokat, amelyek esetében az átlagos éves állami támogatási kiadás meghalad egy abszolút értéken alapuló határértéket. Az értékelés céljául annak ellenőrzését kell kitűzni, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségét megalapozó feltételezések és feltételek, hatékony volt-e a támogatási intézkedés az általános és konkrét célkitűzések alapján, valamint jelezni kell, hogy milyen hatást gyakorolt az intézkedés a versenyre és a kereskedelemre. Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az állami támogatásokra vonatkozó értékelést a Bizottság által jóváhagyott értékelési terv alapján kell lefolytatni. Noha egy ilyen tervet általában a program kialakításának idején kell összeállítani és a program hatálybalépése előtt időben el kell fogadni, ez nem minden esetben lehetséges. Ezért annak érdekében, hogy a programok hatálybalépése ne szenvedjen késedelmet, e rendelet legfeljebb hat hónapos időszakra alkalmazandó lesz az ilyen programokra. A Bizottság az értékelési terv jóváhagyása esetén ezen időszak meghosszabbításáról határozhat. Ennek érdekében az értékelési tervet a program hatálybalépésétől számított 20 munkanapon belül be kell jelenteni a Bizottságnak. A Bizottság kivételesen úgy is határozhat, hogy az ügy sajátosságai miatt nincs szükség értékelésre. A tagállamoknak indokolatlan késedelem nélkül a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk az értékelési terv vizsgálatának lefolytatásához szükséges információkat, és a Bizottságnak be kell kérnie mindazokat a további információkat, amelyek lehetővé teszik a tagállam számára, hogy pótolja a Bizottság határozatának meghozatalához hiányzó elemeket. E folyamat újszerűségére tekintettel a Bizottság külön dokumentumban részletes útmutatót nyújt majd az értékelési terv jóváhagyására vonatkozó hathónapos időszak alatt alkalmazandó eljárásról, valamint megadja azokat a vonatkozó mintadokumentumokat, amelyek alapján az értékelési tervet be kell nyújtani. Az értékelés tárgyát képező programok módosításait - kivéve azokat a módosításokat, amelyek nem befolyásolhatják a támogatási program e rendelet értelmében vett összeegyeztethetőségét vagy nem befolyásolhatják jelentősen a jóváhagyott értékelési terv tartalmát - az értékelés eredményét figyelembe véve kell megvizsgálni és ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Az olyan módosítások, amelyek tisztán formai jellegű módosítások, adminisztratív jellegű módosítások vagy az uniós társfinanszírozott intézkedések keretében elvégzett módosítások, elvben nem tekintendők úgy, mint amelyek jelentősen befolyásolják a jóváhagyott értékelési terv tartalmát.
(9)
E rendelet nem lehet alkalmazható az importtermékekkel szemben hazai termékek felhasználásához kötött támogatásokra és az exporttal kapcsolatos tevékenységekre irányuló támogatásokra. Különösen nem lehet alkalmazható olyan támogatásokra, amelyek más országokban lévő értékesítési hálózat kialakítását és működtetését finanszírozzák. A kereskedelmi vásárokon való részvétel, illetve egy új vagy már meglévő termék egy másik tagállamban vagy harmadik országban található új piacra történő bevezetéséhez szükséges tanulmányok vagy tanácsadás költségeire nyújtott támogatások általában nem minősülnek exporttal kapcsolatos tevékenységekre irányuló támogatásnak.
(10)
E rendelet elvileg a gazdasági ágazatok többségére alkalmazható. Bizonyos ágazatok - például a halászat és az akvakultúra ágazata, valamint az elsődleges mezőgazdasági termelés - esetében azonban hatályát korlátozni kell, tekintettel az alkalmazandó különös szabályokra.
(11)
E rendelet a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására bizonyos feltételek teljesülése esetén alkalmazható. Nem tekinthető feldolgozásnak vagy forgalmazásnak e rendelet alkalmazásában sem a valamely termék első értékesítésének előkészítéséhez szükséges, a mezőgazdasági üzemben végzett tevékenység, sem az elsődleges termelő részéről a viszonteladók vagy feldolgozók részére történő első értékesítés, illetve annak előkészítésével kapcsolatos tevékenység.
(12)
E rendelet nem lehet alkalmazható a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő támogatásokra, amelyeket a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i tanácsi határozat (6) szabályoz. E rendelet alkalmazható a szénipari ágazatban nyújtott más típusú támogatásokra, a regionális támogatás kivételével.
(13)
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az engedélyezett támogatás ne befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ezért e rendelet hatálya alól - a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok kivételével - ki kell zárni az olyan támogatást, amelynek kedvezményezettjével szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben olyan korábbi bizottsági határozat nyomán, amely valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított.
(14)
E rendelet hatálya alól - a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok kivételével - ki kell zárni a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatást, mivel azt a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, 2004. október 1-jei közösségi iránymutatás alkalmazásának meghosszabbításáról szóló bizottsági közleménnyel (7) meghosszabbított, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (8) vagy az iránymutatást felváltó új iránymutatás szerint kell vizsgálni, az iránymutatás kijátszásának megakadályozása érdekében. A jogbiztonság biztosítása érdekében olyan egyértelmű kritériumokat kell felállítani, amelyek ismeretében nem szükséges egy vállalkozás helyzetének valamennyi sajátosságát megvizsgálni annak megállapításához, hogy a vállalkozás e rendelet értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül-e.
(15)
Az állami támogatásokkal kapcsolatos végrehajtás nagymértékben függ a tagállamok együttműködésétől. A tagállamoknak ezért meg kell tenniük az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, a csoportmentesség hatálya alá tartozó programok keretében nyújtott egyedi támogatások megfelelése tekintetében is.
(16)
A Bizottságnak a bejelentést követően meg kell vizsgálnia a nagyobb összegű - akár egyedileg, akár halmozottan nyújtott - támogatásokat, mivel ezek esetében nagy a kereskedelmi feltételek hátrányos befolyásolásának kockázata. Ezért az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások minden egyes kategóriája esetében olyan szintű határértéket kell meghatározni, amely figyelembe veszi az érintett támogatási kategóriát és annak a kereskedelmi feltételekre gyakorolt valószínűsíthető hatását. Az említett határértékeket meghaladó összegű támogatásokra továbbra is alkalmazni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettséget. Az e rendeletben megállapított határértékek nem kerülhetők meg a támogatási programok vagy támogatási projektek mesterséges - például több, hasonló jellemzőkkel, célkitűzésekkel és kedvezményezettekkel rendelkező támogatási programra vagy projektre történő - felosztásával.
(17)
Az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a hatékony ellenőrzés érdekében e rendelet csak olyan támogatásokra alkalmazható, amelyek esetében a bruttó támogatási egyenérték kockázatelemzés nélkül előre, pontosan kiszámítható („átlátható támogatások”). Bizonyos támogatási eszközök - mint például a kölcsönök, kezességvállalások, adóintézkedések, kockázatfinanszírozási intézkedések és különösen a visszafizetendő előlegek - tekintetében e rendeletnek meg kell határoznia, hogy az említett eszközök milyen feltételek mellett tekinthetők átláthatónak. A tőkeinjekció - a kockázatfinanszírozásra és az induló vállalkozásoknak nyújtott támogatásra vonatkozó különös feltételek sérelme nélkül - nem tekinthető átlátható támogatásnak. A kezességvállalás formájában nyújtott támogatás akkor tekinthető átláthatónak, ha a bruttó támogatási egyenérték kiszámítása az adott vállalkozástípus esetében meghatározott mentesülési díj alapján történt. A kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (9) állapítja meg azokat az éves díjszinteket, amelyeket meghaladóan az állami kezességvállalás nem tekinthető támogatásnak.
(18)
Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás nyújtására csak szükséges esetben kerüljön sor és az ösztönzőleg hasson további tevékenységek vagy projektek beindítására, e rendelet nem lehet alkalmazható olyan tevékenységekhez nyújtott támogatásra, amelyeket a kedvezményezett támogatás nélkül is mindenképpen elvégezne. A támogatásokat kizárólag akkor lehet e rendelettel mentesíteni a bejelentés alól, ha a támogatott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka azután kezdődik meg, miután a kedvezményezett benyújtotta a támogatásra irányuló írásbeli kérelmét.
(19)
Amennyiben a kedvezményezett nagyvállalkozás, az e rendelet alkalmazásában nyújtott ad hoc támogatást illetően a tagállamnak - a kedvezményezett kkv-kra alkalmazandó ösztönző hatáshoz kapcsolódó feltételeknek való megfelelésen túlmenően - biztosítania kell, hogy a kedvezményezett belső dokumentumban elemezze a támogatott projekt vagy tevékenység támogatás melletti, illetve támogatás nélküli életképességét. A tagállamnak meg kell győződnie arról, hogy ez a belső dokumentum valóban megerősíti, hogy a projekt/tevékenység hatóköre lényegesen kibővül, a kedvezményezett által a támogatott projektre/tevékenységre fordított teljes összeg lényegesen növekedik vagy az érintett projekt/tevékenység megvalósítási üteme lényegesen felgyorsul. A regionális támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha az érintett támogatott térségben a támogatás hiányában nem került volna sor a beruházási projekt végrehajtására.
(20)
Az adókedvezmény formájában megvalósuló automatikus támogatási programokat továbbra is az ösztönző hatásra vonatkozó különös feltételtől kell függővé tenni, mivel az ilyenfajta támogatást az egyéb támogatási kategóriáktól eltérő eljárások szerint nyújtják. Az ilyen programokat már a támogatott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka megkezdése előtt el kellett fogadni. E feltétel azonban nem lehet alkalmazható az adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási programok esetében, amennyiben a tevékenységre már a korábbi adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok is vonatkoztak. E programok ösztönző hatásának vizsgálatakor azt az időpontot kell irányadónak tekinteni, amikor az adóintézkedést az eredeti - a módosított támogatási programmal a későbbiekben felváltott - támogatási program keretében először meghatározták.
(21)
A regionális működési támogatás, a regionális városfejlesztési támogatás, a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás, a hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez nyújtott támogatás, a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott támogatás és a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával járó többletköltségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás, a környezetvédelmi adókedvezmény formájában nyújtott támogatás, a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására nyújtott támogatás, a távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás, valamint a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás esetében az ösztönző hatás fennállására vonatkozó követelmény nem alkalmazandó vagy az e követelménynek való megfelelést feltételezni kell, amennyiben az e rendeletben e támogatáskategóriák tekintetében meghatározott különös feltételek teljesülnek.
(22)
Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás arányos legyen és a szükséges összegre korlátozódjon, a maximális támogatási összeget lehetőség szerint az elszámolható költségekhez viszonyított támogatási intenzitásban kifejezve kell meghatározni. Amennyiben a maximális támogatási intenzitást nem lehet meghatározni, mivel az elszámolható költségek nem azonosíthatók, vagy annak érdekében, hogy kis összegek esetében egyszerűbb eszközöket lehessen biztosítani, a támogatási intézkedések arányosságának biztosítása céljából nominális értékben meghatározott maximális támogatási összegeket kell megadni. A támogatási intenzitást és a maximális támogatási összeget - a Bizottság tapasztalatait figyelembe véve - olyan szinten kell meghatározni, amely a támogatott ágazatban a lehető legkisebbre csökkenti a verseny torzulását, ugyanakkor megfelelően orvosolja a piaci hiányosságot, illetve kohéziós problémát. A regionális beruházási támogatás esetében a támogatási intenzitásnak meg kell felelnie a regionális támogatási térképek szerint megengedett támogatási intenzitásnak.
(23)
A támogatási intenzitás kiszámítása során csak az elszámolható költségeket lehet figyelembe venni. A rendelet nem mentesíthet olyan támogatást, amelynek támogatási intenzitása a nem elszámolható költségek figyelembevételének eredményeképpen meghaladja a vonatkozó határértéket. A megállapított elszámolható költségeket világos, konkrét és aktuális dokumentumokkal kell alátámasztani. Valamennyi számadatot az adók és egyéb illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. A több részletben kifizetett támogatást a támogatás nyújtásának időpontjára számított jelenértékre kell diszkontálni. Az elszámolható költségeket szintén a támogatásnyújtás időpontjában alkalmazandó értékre kell diszkontálni. A diszkontáláshoz és a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtott támogatás összegének kiszámításához használt kamatlábként a támogatás nyújtásakor alkalmazandó leszámítolási kamatlábat, illetve referencia-kamatlábat kell alkalmazni a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (10) foglaltak szerint. Az adókedvezmény formájában nyújtott támogatások esetében a támogatás részleteit az adókedvezmények érvényesülésének különböző időpontjaiban alkalmazandó leszámítolási kamatláb alapján kell diszkontálni. Népszerűsíteni kell a visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatás alkalmazását, mivel e kockázatmegosztási eszköz jelentős mértékben hozzájárul a támogatás ösztönző hatásának fokozásához. Ezért indokolt megállapítani, hogy a visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatás esetében az e rendeletben meghatározott alkalmazandó támogatási intenzitás növelhető, kivéve a regionális támogatás esetében, mivel ez utóbbi csak akkor mentesíthető, ha megfelel a jóváhagyott térképeknek.
(24)
A jövőbeli adókra vonatkozó adókedvezmények esetében előfordulhat, hogy az alkalmazandó leszámítolási kamatláb és a támogatási részletek pontos összege előre nem ismert. Ez esetben a tagállamnak előzetesen az alkalmazandó támogatási intenzitást figyelembe vevő felső korlátot kell meghatároznia a támogatás diszkontált értékére. Ezt követően, amikor az adott időpontra vonatkozó támogatási részlet összege ismertté válik, a leszámítolást az akkor alkalmazandó leszámítolási kamatláb alapján hajthatják végre. A támogatás egyes részleteinek diszkontált összegét le kell vonni a rögzített felső korlát összegéből (felső határ).
(25)
Annak megállapításakor, hogy teljesülnek-e az e rendeletben meghatározott bejelentési határértékek és a maximális támogatási intenzitások, a támogatott tevékenységre vagy projektre vonatkozó állami támogatási intézkedések teljes összegét kell figyelembe venni. Ezen túlmenően e rendeletben meg kell határozni azokat a körülményeket, amelyek között a különböző támogatási kategóriák halmozhatók. Az e rendelettel mentesített támogatás abban az esetben halmozható bármely egyéb, más rendelettel mentesített vagy a Bizottság által jóváhagyott összeegyeztethető támogatással, amennyiben az adott intézkedések különböző azonosítható elszámolható költségekre vonatkoznak. Amennyiben a különböző támogatási források ugyanazon - egymással részben vagy egészében átfedésben lévő - azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódnak, a halmozás a szóban forgó támogatásra e rendelet alapján alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitásig vagy támogatási összegig engedélyezhető. E rendeletnek különös szabályokat kell meghatároznia az azonosítható és nem azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező támogatási intézkedések halmozása, valamint a csekély összegű támogatással és a megváltozott munkaképességű munkavállalók javára nyújtott támogatással történő halmozás tekintetében is. A csekély összegű támogatást gyakran nem konkrét, azonosítható elszámolható költségekre nyújtják, illetve ez a támogatás gyakran nem rendelhető ilyen költségekhez. Ilyen esetben lehetővé kell tenni, hogy a csekély összegű támogatás szabadon halmozható legyen az e rendelettel mentesített állami támogatással. Amennyiben azonban a csekély összegű támogatást ugyanazokra az azonosítható elszámolható költségekre nyújtják, mint az e rendelettel mentesített állami támogatást, a halmozás csak az e rendelet III. fejezetében előírt maximális támogatási intenzitás mértékéig engedélyezhető.
(26)
Nem minősül állami támogatásnak az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai és más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá. Ha az ilyen uniós finanszírozás állami támogatással párosul, csak ez utóbbit kell figyelembe venni annak meghatározásakor, hogy teljesülnek-e a bejelentési határértékek és a maximális támogatási intenzitások, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekkel kapcsolatban nyújtott állami finanszírozás teljes összege nem haladja meg az uniós jog alkalmazandó szabályaiban foglalt legkedvezőbb finanszírozási arányt.
(27)
Mivel a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében nyújtott állami támogatás alapvetően nem megengedett, fontos, hogy valamennyi fél ellenőrizni tudja, hogy a támogatásokat az alkalmazandó szabályoknak megfelelően nyújtják-e. A Szerződésben foglalt szabályok megfelelő alkalmazása szempontjából tehát elengedhetetlen az állami támogatások átláthatósága, amelynek következtében fokozódik az előírásoknak való megfelelés, a felelősségre vonhatóság, a szakmai felülvizsgálat és végül hatékonyabbá válik a közpénzek felhasználása. Az átláthatóság biztosítása érdekében a tagállamok számára olyan regionális vagy nemzeti szintű átfogó állami támogatási honlapok létrehozását kell előírni, amelyek meghatározzák az e rendelettel mentesített minden egyes támogatási intézkedés összefoglaló adatait. Többek között e kötelezettség teljesüléséhez kell kötni az egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) szerinti, az információk közzétételére vonatkozó általános gyakorlatnak megfelelően olyan egységes formátumot kell használni, amely lehetővé teszi az információk keresését, letöltését és könnyű közzétételét az interneten. Valamennyi tagállam állami támogatási honlapjának linkjét közzé kell tenni a Bizottság honlapján. A 733/2013/EU rendelettel módosított 994/98/EK rendelet 3. cikkének megfelelően a Bizottság honlapján közzé kell tenni az e rendelettel mentesített minden egyes támogatási intézkedés összefoglaló adatait.
(28)
Annak érdekében, hogy a 733/2013/EU rendelettel módosított 994/98/EK rendelettel összhangban biztosítani lehessen a támogatási intézkedések hatékony nyomon követését, a tagállamok számára jelentéstételi követelményeket kell megállapítani az e rendelet alapján mentesített támogatási intézkedések, valamint e rendelet alkalmazása tekintetében. Ezen túlmenően indokolt megállapítani az e rendelettel mentesített támogatások tagállami nyilvántartására vonatkozó szabályokat is, az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (12) 15. cikkében meghatározott jogvesztő határidőre tekintettel.
(29)
Az e rendeletben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek hatékonyságának megerősítése érdekében a Bizottságnak lehetőséget kell nyújtani arra, hogy a jövőbeli támogatási intézkedések tekintetében visszavonja a csoportmentesség kedvezményét, amennyiben az intézkedések nem felelnek meg e követelményeknek. Lehetővé kell tenni, hogy a csoportmentességi kedvezmény visszavonását a Bizottság bizonyos támogatástípusokra, bizonyos kedvezményezettekre, illetve bizonyos hatóságok által elfogadott támogatási intézkedésekre korlátozhassa, amennyiben e rendelet be nem tartása csak korlátozott intézkedéscsoportot vagy bizonyos hatóságokat érint. Ennek a célzott visszavonásnak olyan arányos korrekciós intézkedést kell képviselnie, amely közvetlenül kapcsolódik az e rendelet betartásának megállapított elmulasztásához. Amennyiben a nyújtott támogatás nem felel meg az I. és a III. fejezetben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételeknek, a támogatás nem tartozik e rendelet hatálya alá és következésképpen jogellenes támogatásnak minősül, amelyet a Bizottság a 659/1999/EK rendeletben rögzített vonatkozó eljárás keretében vizsgál meg. Amennyiben a támogatás nem felel meg a II. fejezetben meghatározott követelményeknek, a csoportmentesség kedvezményének a jövőbeli támogatási intézkedések tekintetében történő visszavonása nem befolyásolja azt, hogy az e rendeletnek megfelelő múltbeli támogatásokra csoportmentesség volt érvényben.
(30)
A versenytorzuláshoz vezető különbségek felszámolása érdekében és a kkv-kkal kapcsolatos különböző uniós és nemzeti kezdeményezések összehangolásának megkönnyítése céljából, valamint az átlátható adminisztráció és a jogbiztonság követelményére tekintettel e rendelet alkalmazásában a kkv fogalommeghatározásának a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban bizottsági ajánlásban (13) szereplő fogalommeghatározáson kell alapulnia.
(31)
A regionális támogatás, amely a hátrányos helyzetű régiók problémáinak orvosolására irányul, a tagállamok és az Unió egészének gazdasági, társadalmi és területi kohézióját mozdítja elő. A regionális támogatás célja, hogy a beruházások és a munkahelyteremtés támogatásán keresztül fenntartható módon segítse elő a leghátrányosabb helyzetű területek fejlődését. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő területeken regionális támogatás nyújtható új létesítmény létrehozásához, meglévő létesítmény kapacitás-bővítéséhez, egy létesítmény termékpalettájának bővítéséhez vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásához. Mivel a regionális hátrányok kevésbé sújtják a nagyvállalkozásokat, mint a kkv-kat, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő területeken eszközölt beruházások esetében a nagyvállalatoknak nyújtott regionális támogatás csak az említett területeken folytatandó új gazdasági tevékenységre irányuló induló beruházás esetében mentesíthető a bejelentési kötelezettség alól.
(32)
Amennyiben a regionális támogatási program korlátozott számú gazdasági ágazatra irányul, előfordulhat, hogy a program célkitűzése és valószínű hatásai nem horizontálisak, hanem ágazatiak lesznek. Ezért az ágazati programok nem mentesíthetők a bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság azonban a bejelentést követően az alkalmazandó iránymutatások, illetve keretszabályok vagy határozatok fényében megvizsgálhatja lehetséges pozitív hatásaikat. Ez különösen a szénipari, a hajógyártási és a szállítási ágazat gazdasági tevékenységeire irányuló támogatási programokra vonatkozik. Továbbá az acélipari és a szintetikusszál-ipari ágazat sajátos jellemzőire tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a pozitív kohéziós hatás nem ellensúlyozza az ezen ágazatokban nyújtott regionális támogatás negatív hatását, ezért ezekben az ágazatokban nem nyújtható regionális támogatás. Végül a turizmus és a széles sávú szolgáltatási ágazat fontos szerepet játszik a nemzetgazdaságokban, és általában igen pozitív hatást gyakorol a regionális fejlődésre. Ezért a turisztikai tevékenységekre és a széles sávú szolgáltatásokra irányuló regionális támogatási programokat mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól. A mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása ugyancsak szorosan kapcsolódik a helyi és regionális gazdaságokhoz, és azt csoportmentességben kell részesíteni.
(33)
Az energiatermelésre és -elosztásra, valamint az energetikai infrastruktúrára ágazatspecifikus belső piaci szabályozás vonatkozik, amelynek kritériumai biztosítják, hogy az e területeken nyújtott támogatások összeegyeztethetőek legyenek a belső piaccal, valamint megfeleljenek az Unió környezetvédelmi és energiapolitikájának. Az e rendelet 1. szakasza értelmében nyújtott regionális támogatás gazdasági fejlődési és kohéziós célkitűzésekre irányul, ezért teljesen más összeegyeztethetőségi feltételek vonatkoznak rá. E rendelet regionális támogatásra vonatkozó rendelkezései ezért nem lehetnek alkalmazhatók az energiatermeléssel és -elosztással, valamint az energetikai infrastruktúrával kapcsolatos intézkedésekre.
(34)
A vállalkozások számára az uniós szabványok túlteljesítését, illetve uniós szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházások, a jövőbeni uniós szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodásra irányuló beruházások, az energiahatékonysági intézkedésekre irányuló beruházások, ideértve az épület-energiahatékonysági projekteket, a szennyezett terület szennyeződésmentesítésére irányuló beruházások, valamint a környezetvédelmi tanulmányokhoz nyújtott támogatás nem befolyásolja közvetlenül az energiapiacok működését. Az ilyen beruházások ugyanakkor a regionális politikai célkitűzésekhez, valamint az Európai Unió energiaügyi és környezetvédelmi célkitűzéseihez egyaránt hozzájárulhatnak. Ilyen esetekben az érintett intézkedés által megvalósítandó fő célkitűzéstől függően e rendelet regionális támogatáshoz és környezetvédelmi támogatáshoz kapcsolódó rendelkezései egyaránt alkalmazhatók.
(35)
Annak érdekében, hogy a tőkeberuházás ne részesüljön előnyben a munkaerőköltségekbe való beruházással szemben, lehetővé kell tenni, hogy a regionális beruházási támogatás mértékének megállapítása vagy a beruházás költségein, vagy a közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott új munkahelyek bérköltségein alapuljon.
(36)
Nem mentesülhet a bejelentés alól az olyan kedvezményezettnek nyújtott regionális beruházási támogatás, aki a regionális beruházási támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg az Európai Gazdasági Térség területén, vagy aki a támogatási kérelem benyújtásakor konkrétan tervezi, hogy a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházás befejezését követő két éven belül ilyen tevékenységet szüntet meg az érintett területen.
(37)
A Bizottság elegendő tapasztalatot szerzett a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése a) és c) pontjának a legkülső régiókban vagy a ritkán lakott területeken előállított áruk, valamint az említett területeken tovább feldolgozott áruk kiegészítő szállítási költségei, továbbá a legkülső régiókban letelepedett kedvezményezetteknél felmerülő (a kiegészítő szállítási költségeken kívüli) kiegészítő termelési és működési költségek ellentételezésére nyújtott regionális működési támogatás vonatkozásában történő alkalmazása terén. Mivel fennáll a kockázata a mezőgazdasági ágazatban a POSEI programok szerinti további támogatásokból származóan a szállítási költségek túlkompenzációjának, és mivel nem zárható ki, hogy néhány mezőgazdasági terméket nem alternatív helyszínen termelnek, a mezőgazdasági ágazatot ki kell zárni az e rendelet szerinti, a legkülső régiókban vagy ritkán lakott területeken előállított áruk kiegészítő szállítási költségeinek ellentételezésére nyújtott regionális működési támogatásból. A legkülső régiókban felmerülő (a kiegészítő szállítási költségeken kívüli) kiegészítő költségek ellentételezésére nyújtott regionális működési támogatás csak abban az esetben lehet összeegyeztethető a belső piaccal és lehet mentesíthető a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, ha mértéke nem haladja meg a kedvezményezett által az érintett legkülső régióban évente előállított bruttó hozzáadott érték 15 %-át, vagy a kedvezményezettnél az érintett legkülső régióban felmerült éves munkaerőköltségek 25 %-át, vagy a kedvezményezett által az érintett legkülső régióban elért éves forgalom 10 %-át. Amennyiben a támogatás nem haladja meg a (kiegészítő szállítási költségeken kívüli) kiegészítő működési költségek megállapítására alkalmazott fenti alternatív módszerek alapján adódó összegek valamelyikét, úgy a támogatás indokoltnak tekinthető abban az értelemben, hogy hozzájárul a regionális fejlődéshez, valamint arányosnak tekinthető azon hátrányokkal, amelyekkel a legkülső régiókban működő vállalkozások szembesülnek.
(38)
A városfejlesztési támogatás - azáltal, hogy kezeli a regionális támogatási térképen feltüntetett támogatott területeken található városi térségek koncentráltan előforduló gazdasági, környezeti és szociális problémáit - hozzájárul a tagállamok és az Unió egésze gazdasági, társadalmi és területi kohéziójához. A városfejlesztési támogatással orvosolandó piaci hiányosságok a városfejlesztés finanszírozási környezetével, integrált városfejlesztési megközelítés hiányával, a szűkös állami források nagyobb mozgósítását szükségessé tevő finanszírozási hiánnyal, valamint a városi térségek regenerációjára vonatkozó kereskedelmi megközelítés szükségességével függnek össze. Ezért a támogatott területeken azonosított további problémák kezelésére irányuló, széles körű részvételen alapuló, integrált és fenntartható stratégiák fejlesztésének támogatását célzó városfejlesztési támogatást csoportmentességben kell részesíteni.
(39)
A vonatkozó regionális támogatási térképen feltüntetett támogatott területeken megvalósuló, az „Európa 2020” stratégia (14) prioritásainak megfelelően a zöld technológiákhoz és az alacsony szén-dioxid kibocsátású gazdaságra való átálláshoz kapcsolódó beruházások regionális többlettámogatás formájában magasabb támogatási összegekre lehetnek jogosultak.
(40)
A kis- és középvállalkozások döntő szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, és általánosabb értelemben a társadalmi stabilitás és a gazdasági fejlődés fontos tényezőjeként működnek. Fejlődésüket azonban akadályozhatja a piac nem megfelelő működése, amelynek folytán a kkv-k a következő tipikus hátrányokat szenvedik. Gyakran nehezen jutnak tőkéhez vagy kölcsönhöz egyes pénzpiacok kockázatkerülő jellegéből és abból adódóan, hogy esetleg csak korlátozott biztosítékokat tudnak nyújtani. Szűkös forrásaik következtében csak korlátozott mértékben férnek hozzá az információkhoz, különösen az új technológiákra és a potenciális piacokra vonatkozóan. A kkv-k gazdasági tevékenysége fejlesztésének elősegítése érdekében ezért e rendeletnek bizonyos támogatási kategóriákat mentesítenie kell abban az esetben, ha azokat kkv-k részére nyújtják. Az említett kategóriáknak magukban kell foglalniuk különösen a kkv-knak nyújtott beruházási támogatást és a kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatást.
(41)
Az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) szerinti európai területi együttműködés projektjeiben részt vevő kkv-k gyakran nehezen tudják finanszírozni azokat a többletköltségeket, amelyek a különböző régiókban, tagállamokban vagy harmadik országokban található partnerekkel való együttműködéshez kapcsolódnak. Tekintettel arra, hogy a kohéziós politika szempontjából milyen fontos szerepet tölt be az európai területi együttműködés, amely keretet biztosít a különböző tagállamok vagy harmadik országok nemzeti, regionális és helyi szereplői közötti közös fellépések és szakpolitikai eszmecserék végrehajtásához, e rendeletnek enyhítenie kell az európai területi együttműködés projektjei előtt álló bizonyos nehézségeket annak érdekében, hogy e projektek könnyebben megfeleljenek az állami támogatási szabályoknak. E rendeletben a következő kérdéseket kell tisztázni az európai területi együttműködéssel kapcsolatban: az európai területi együttműködés projektjeire alkalmazandó regionális támogatási intenzitás, a kkv-k európai területi együttműködési projektekkel kapcsolatos együttműködési költségei, továbbá az ellenőrzési célú közzétételi, információszolgáltatási, jelentéstételi és nyilvántartási kötelezettségek.
(42)
A kkv-kat sújtó sajátos hátrányokra és a kkv-k közötti különbségekre való tekintettel eltérő alap támogatási intenzitás és eltérő többlettámogatás határozható meg.
(43)
A kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (16) alkalmazása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az Unióban számos egyedi kockázatitőke-piaci hiányosság tapasztalható a beruházások bizonyos fajtáinak tekintetében a vállalkozások fejlődésének különböző szakaszaiban. Ezek a piaci hiányosságok a kockázati tőke kínálatának és keresletének nem megfelelő összehangolásából származnak. Ennek következtében előfordulhat, hogy a piacon rendelkezésre álló kockázati tőke túlságosan korlátozott, és a vállalkozások annak ellenére nem jutnak forráshoz, hogy értékes üzleti modellel és növekedési kilátásokkal rendelkeznek. A kockázatitőke-piacok hiányosságának, amely különösen a kkv-k tőkéhez való hozzáférésére van kedvezőtlen hatással, és amely indokolhatja az állami beavatkozást, fő forrása a hiányos vagy aszimmetrikus információ. Mindez nemcsak a kockázati tőke nyújtását befolyásolja, hanem bizonyos kkv-k esetében az idegen tőkével történő finanszírozáshoz jutást is gátolja. Következésképpen bizonyos feltételek mellett mentesíteni kell a bejelentési követelmény alól azokat a kockázatfinanszírozási célú intézkedéseket, amelyek kockázatfinanszírozási célból magántőkét vonzanak a finanszírozási hiány által érintett, tőzsdén nem jegyzett kkv-kba, és biztosítják a nyereségorientált befektetési döntéseket és a pénzügyi közvetítők kereskedelmi irányítását.
(44)
Bizonyos feltételek mellett mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól az induló kisvállalkozásoknak nyújtott támogatást, a kkv-kra szakosodott alternatív kereskedési platformoknak nyújtott támogatást, valamint a kkv-k felkutatási költségeihez kapcsolódó támogatást is.
(45)
A kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás elősegítheti a fenntartható gazdasági növekedést, a versenyképesség fokozását és a foglalkoztatás növekedését. A 800/2008/EK rendelet és a kutatás-fejlesztési és innovációs állami támogatások közösségi keretrendszerének (17) alkalmazása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a piaci hiányosságok akadályozhatják a piacot optimális teljesítményének elérésében, továbbá hiányosságokat eredményezhetnek az externáliákhoz, a közjavak/tudás átszivárgásához, a hiányos vagy aszimmetrikus információkhoz, valamint a koordinációs és hálózati hiányosságokhoz kapcsolódóan.
(46)
A kkv-k nehézségekkel szembesülhetnek az új technológiai fejlesztésekhez, a tudástranszferhez vagy a magasan képzett munkaerőhöz való hozzáférés területén. Ezeket a problémákat orvosolhatja a kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás, a megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás, valamint a kkv-knak nyújtott innovációs támogatás - beleértve az ipari tulajdonjogokkal kapcsolatos költségek fedezésére nyújtott támogatást -, ezért ezeket bizonyos feltételek mellett mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól.
(47)
Ami a kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatást illeti, a kutatási projekt támogatott részének teljes mértékben az alapkutatás, az alkalmazott kutatás vagy a kísérleti fejlesztés kategóriájába kell tartoznia. Amennyiben egy projekt több feladatot is magában foglal, az egyes feladatokat minősíteni kell aszerint, hogy beletartoznak-e az említett kutatási kategóriák valamelyikébe, vagy nem tartoznak azok egyikébe sem. Ennek a minősítésnek nem kell feltétlenül időrend szerint történnie, azaz nem kell időben szakaszosan haladnia az alapkutatástól a piachoz közelebb álló tevékenységek felé. Ennek megfelelően a projekt keretében egy későbbi időpontban elvégzett feladat is minősíthető alkalmazott kutatásnak. Ugyanígy minősíthető egy korábbi időpontban végzett tevékenység is kísérleti fejlesztésnek. A projekt támogatott része magában foglalhatja a kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányokat is.
(48)
Az úttörő jellegű kutatáshoz és innovációhoz egyre inkább szükség van kiváló minőségű kutatási infrastruktúrákra, mivel ezek vonzzák a globális tehetséget, és elengedhetetlenek az új információs és kommunikációs technológiák és a kulcsfontosságú alaptechnológiák támogatása szempontjából. A közszférához tartozó kutatási infrastruktúráknak továbbra is együtt kell működniük az alkalmazott kutatással. A közfinanszírozású kutatási infrastruktúrákhoz átlátható és megkülönböztetésmentes módon, piaci feltételek mellett kell hozzáférést biztosítani. Amennyiben az említett feltételek nem teljesülnek, a támogatási intézkedés nem mentesíthető a bejelentési kötelezettség alól. Egy adott kutatási infrastruktúrát több fél is birtokolhat, működtethet és használhat, és a közszervek és vállalkozások közösen is használhatják az infrastruktúrát.
(49)
A kutatási infrastruktúrák gazdasági és nem gazdasági tevékenységeket is elláthatnak. Annak érdekében, hogy a gazdasági tevékenységek ne részesülhessenek állami támogatásban a nem gazdasági tevékenységeknek nyújtott közfinanszírozásból, egyértelműen el kell különíteni a gazdasági és a nem gazdasági tevékenységek költségeit és finanszírozását. Amennyiben egy infrastruktúrát gazdasági és nem gazdasági tevékenységekre egyaránt használnak, az infrastruktúra nem gazdasági tevékenységeihez kapcsolódó költségeknek állami forrásokból való finanszírozása nem minősül állami támogatásnak. Az állami finanszírozás kizárólag annyiban tartozik az állami támogatási szabályok hatálya alá, amennyiben a gazdasági tevékenységekhez kapcsolódó költségekre vonatkozik. A bejelentési határértékek és a maximális támogatási intenzitások betartásának biztosítása céljából csak ez utóbbi költségeket kell figyelembe venni. Amennyiben az infrastruktúrát szinte kizárólag nem gazdasági tevékenységre használják, annak finanszírozása teljes egészében kívül eshet az állami támogatási szabályok hatályán, feltéve, hogy a gazdasági tevékenységre való használat kizárólag járulékos jellegű marad, vagyis olyan tevékenység, amely közvetlenül kapcsolódik és szükséges az infrastruktúra működtetéséhez, illetve szervesen kapcsolódik annak fő, nem gazdasági használatához, és alkalmazási köre korlátozott. Ez a követelmény akkor tekintendő teljesültnek, ha a gazdasági tevékenységek során ugyanazokat a forrásokat (mint például nyersanyag, felszerelés, munkaerő és állóeszköz) használják fel, mint a nem gazdasági tevékenységek során, és a gazdasági tevékenységre allokált éves kapacitás nem haladja meg a kutatási infrastruktúra teljes éves kapacitásának 20 %-át.
(50)
Az innovációs klaszterre nyújtott támogatás célja azon koordinációs problémákhoz kapcsolódó piaci hiányosságok orvoslása, amelyek a klaszterek kialakulását akadályozzák, vagy a klasztereken belüli kölcsönhatásokat és ismeretáramlást korlátozzák. Az állami támogatás támogathatja vagy az innovációs klaszterek nyitott és megosztott infrastruktúráiba történő beruházást, vagy a klaszterek működését, erősítve ezzel együttműködésüket, hálózatépítésüket és egymástól való tanulásukat. Az innovációs klaszterre nyújtott működési támogatást azonban csak ideiglenesen, 10 évet meg nem haladó korlátozott időszakra kell lehetővé tenni. Az összes nyújtott támogatásnak az összes elszámolható költséghez viszonyított aránya a támogatás nyújtásának időszaka alatt nem haladhatja meg az 50 %-ot.
(51)
Az eljárási és a szervezési innováció terén a hiányos információk és pozitív externáliák formájában állhatnak fenn piaci hiányosságok, amelyeket egyedi intézkedésekkel kell kezelni. Az ilyen típusú innováció támogatása elsősorban a kkv-k számára fontos, mivel a kkv-k nehézségei hátráltathatják a termelési és szállítási módszerek javítására, illetve az üzleti gyakorlatok, a munkahely-kialakítás és a külső kapcsolatok jelentős mértékű fejlesztésére irányuló képességüket. Az eljárási és szervezési innovációs tevékenységek terén a nagyvállalkozások és a kkv-k között folytatandó együttműködés ösztönzése érdekében bizonyos feltételek mellett azokat a támogatási intézkedéseket is csoportmentességben kell részesíteni, amelyek a nagyvállalkozások ilyen tevékenységgel kapcsolatos költségeire irányulnak.
(52)
A képzés ösztönzése, valamint a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalók felvételének/foglalkoztatásának elősegítése az Unió és tagállamai gazdasági és szociális politikáinak egyik központi célkitűzése.
(53)
A képzés rendszerint pozitív externáliákkal jár a társadalom egészére nézve, mivel növeli a más vállalkozások által is felvehető szakmunkások számát, javítja az uniós ipar versenyképességét, és fontos szerepet játszik az Unió foglalkoztatási stratégiájában. A képzést előmozdító támogatás ezért bizonyos feltételek mellett mentesíthető a bejelentési kötelezettség alól. Tekintettel azokra a sajátos hátrányokra, amelyekkel a kkv-k szembesülnek, valamint arra, hogy a képzésbe történő befektetés esetén e vállalkozásoknak viszonylagosan magasabb költségekkel kell számolniuk, a kkv-k esetében növelni kell az e rendelettel mentesített támogatási intenzitásokat. Növelni kell továbbá az e rendelettel mentesített támogatások intenzitását abban az esetben, ha a képzést hátrányos helyzetű vagy megváltozott munkaképességű munkavállalóknak biztosítják. A tengeri szállítási ágazatban nyújtott képzés jellemzői egyedi megközelítést indokolnak az ágazat tekintetében.
(54)
A hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalók egyes csoportjai még mindig rendkívüli nehézségekkel szembesülnek a munkaerőpiacra történő belépés, valamint a munkaerőpiacon maradás tekintetében. A hatóságok ezért olyan intézkedéseket alkalmazhatnak, amelyek ösztönzőleg hatnak a vállalkozásokra az említett munkavállalói csoportok, különösen a fiatalok foglalkoztatási szintjének emelése tekintetében. Mivel a foglalkoztatási költségek a vállalkozások szokásos működési költségeinek részét képezik, a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott támogatásnak pozitív hatást kell gyakorolnia az említett munkavállalói csoportok foglalkoztatási szintjére, és nem csupán azon költségek csökkentését kell lehetővé tennie a vállalkozások számára, amelyeket egyébként is viselniük kellene. Következésképpen az ilyen támogatást akkor lehet mentesíteni az előzetes bejelentési kötelezettség alól, ha valószínűsíthető, hogy segíti e munkavállalói csoportok munkaerőpiacra történő belépését, újbóli bekerülését, illetve a munkaerőpiacon maradását. Az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010-2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményben (18) foglaltak szerint az Unió fogyatékossággal élőkre vonatkozó stratégiájának alapelemei a diszkrimináció elleni intézkedéseket, valamint az egyenlő esélyek és az aktív befogadás érvényesítésére irányuló lépéseket kombinálják és figyelembe veszik a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amelynek az Unió és a tagállamok többsége részes fele. E rendeletnek az ENSZ-egyezmény 1. cikkének értelmében kell hivatkoznia a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatásra.
(55)
Az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben (19) kifejtettek szerint az erőforrás-hatékony, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaságot célzó fenntartható növekedés az Európa 2020 intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési stratégia fő elemeinek egyike. A fenntartható fejlődés többek között a környezet magas szintű védelmén és a környezetminőség javításán alapul. A környezetvédelem területén olyan piaci hiányosságok vannak jelen, amelyek eredményeképpen a vállalkozások a szokásos piaci feltételek mellett nem feltétlenül kapnak ösztönzést az általuk okozott szennyezés csökkentésére, mivel e csökkentés adott esetben csak a költségeiket növeli anélkül, hogy megfelelő előnyökkel járna. Amennyiben a vállalkozásokat nem kötelezik a szennyezéssel kapcsolatos költségek internalizálására, a társadalom egésze viseli ezeket a költségeket.
(56)
Az ilyen piaci hiányosságok kötelező környezeti szabványok bevezetésével orvosolhatók. A kötelező uniós szabványokat túlteljesítő beruházások révén a környezetvédelem magasabb szintjét lehet elérni. Annak érdekében, hogy a vállalkozásokat ösztönözzék a környezetvédelem kötelező uniós szabványokat túlteljesítő javítására, csoportmentességben kell részesíteni az e területen nyújtott állami támogatásokat. Annak érdekében, hogy a tagállamokat ne tartsák vissza a kapcsolódó uniós szabványokat túlteljesítő kötelező nemzeti szabványok megállapításától, ezt az állami támogatást attól függetlenül mentességben kell részesíteni, hogy vannak-e az alkalmazandó uniós szabványoknál szigorúbb kötelező nemzeti szabványok.
(57)
Elvben nem nyújtható támogatás olyan beruházásra, amely arra irányul, hogy a vállalkozás már elfogadott, de még nem hatályos uniós szabványoknak feleljen meg. Az állami támogatás azonban a vállalkozások környezettudatos magatartásának javulását eredményezheti, ha arra ösztönzi a vállalkozásokat, hogy már az uniós szabványok hatálybalépése előtt, idő előtt alkalmazkodjanak a jövőbeni uniós szabványokhoz, feltéve, hogy az említett szabványok nem visszamenőleges hatállyal válnak alkalmazandóvá. A vállalkozások jövőbeni uniós szabványokhoz történő alkalmazkodásához nyújtott támogatás révén hamarabb megvalósítható a magasabb szintű környezetvédelem, ezért mentesíteni kell az ilyen támogatást.
(58)
Az EU 2020 stratégia részeként az Unió célul tűzte ki, hogy 2020-ig 20 %-kal növeli az energiahatékonyságot és különösen elfogadta az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (20), amely közös keretrendszert hoz létre az energiahatékonyság Unión belüli ösztönzésére azzal az általános céllal, hogy az Unió primerenergia-fogyasztása legalább 20 %-kal csökkenjen. Az említett célok megvalósításának elősegítése érdekében csoportmentességben kell részesíteni az energiahatékonyságot, a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelést, valamint az energiahatékony távfűtést és távhűtést támogató intézkedéseket.
(59)
Az épületek energiahatékonyságát növelő intézkedések megfelelnek az Európa 2020 stratégia prioritásainak az alacsony szén-dioxid kibocsátású gazdaságra való átállást illetően. Mivel az épületek energiahatékonyságára vonatkozóan nem létezik integrált megközelítés, az ilyen beruházások gyakran szembesülnek finanszírozási hiánnyal, ami a szűkös állami források nagyobb mértékű bevonását teszi szükségessé. A tagállamok számára ezért lehetőséget kell biztosítani arra, hogy támogassák az épület-energiahatékonysági beruházásokat az energiahatékonysági intézkedésekre vonatkozó általános rendelkezések értelmében az épülettulajdonosoknak vagy bérlőknek nyújtott közvetlen vissza nem térítendő támogatás formájában, de az épület-energiahatékonysági projektekre alkalmazandó különös rendelkezések értelmében átlátható kiválasztási mechanizmus alapján kiválasztott pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújtott kölcsön vagy kezességvállalás formájában is.
(60)
A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (21) meghatározott, megújuló energiaforrásokra vonatkozó uniós célkitűzések elérése érdekében - amennyiben az olyan szabályozási keret mellett, mint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (22) foglalt uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer, kiegészítő támogatásra van szükség - csoportmentességben kell részesíteni a megújuló energia támogatására irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatásokat.
(61)
A kereskedelem és a verseny korlátozott mértékű torzulására való tekintettel a csoportmentességnek továbbá jól meghatározott feltételek mellett ki kell terjednie a megújuló energiát termelő kisméretű létesítményeknek nyújtott működési támogatásra is. A nagyobb méretű létesítményeknek nyújtott működési támogatást akkor lehet csoportmentességben részesíteni, ha a versenytorzulások korlátozottak. Az ilyen, új és innovatív technológiákra irányuló működési támogatást ezért csoportmentességben lehet részesíteni, amennyiben a támogatást legalább egy ilyen technológia számára nyitott, versenyeztetéses ajánlattételi eljárás alapján nyújtják, a megújulóenergia-termelőket a piaci áraknak kitevő mechanizmus alkalmazásával. Az ilyen alapon nyújtott teljes támogatás nem haladhatja meg a megújuló energiaforrásból származó, tervezett új villamosenergia-kapacitás 5 %-át. Az összes megújulóenergia-technológia számára nyitott ajánlattételi eljárás alapján nyújtott támogatást teljes mértékben csoportmentességben kell részesíteni. Az általános torzító hatás csökkentése érdekében a működési támogatási programoknak elvben nyíltan hozzáférhetőnek kell lenniük más EGT-országok és az Energiaközösség szerződő felei számára. A tagállamok számára javasolt annak megfontolása, hogy határon átnyúló támogatás engedélyezése előtt együttműködési mechanizmust hozzanak létre. Együttműködési mechanizmus hiányában a többi országban működő létesítményekből származó termelés nem számít bele a megújuló energiára vonatkozó nemzeti célszámaikba. Tekintettel e korlátokra, a tagállamoknak elegendő átfutási időt kell biztosítani arra, hogy más országok számára is nyitott, megfelelő támogatási programokat dolgozzanak ki. Az ilyen megnyitás ezért nem képezi feltételét a bejelentés alóli mentességnek, amennyiben a Szerződés értelmében nem kötelező.
(62)
A vízenergia-termeléshez nyújtott támogatás kettős hatást gyakorolhat. Egyrészt kedvező hatást fejt ki az üvegházhatást okozó gázok alacsony szintű kibocsátása szempontjából, másrészt negatív hatással is járhat a vízrendszerekre és a biológiai sokféleségre nézve. Ezért a vízenergiához nyújtott támogatás esetében a tagállamoknak be kell tartaniuk a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (23) és különösen annak 4. cikke (7) bekezdését, amely meghatározza a víztestek új módosításainak lehetővé tételéhez kapcsolódó kritériumokat.
(63)
Támogatást csak a megújuló energia fenntartható formáihoz szabad nyújtani. A bioüzemanyagokhoz nyújtott támogatás csak annyiban tartozik e rendelet hatálya alá, amennyiben azt a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően fenntartható bioüzemanyagokhoz nyújtják. A bioüzemanyagok fejlettebb változatainak előállítására való átállás ösztönzése érdekében azonban e rendelet hatálya alól ki kell zárni az élelmiszer-alapú bioüzemanyagokra nyújtott támogatást. Ki kell zárni a csoportmentesség hatálya alól a szolgáltatási vagy keverési kötelezettség hatálya alá tartozó bioüzemanyagokhoz nyújtott támogatást, mivel a fenti jogi kötelezettség elegendő ösztönzést nyújthat a megújuló energia e típusaiba való beruházások tekintetében.
(64)
Az e rendelet hatálya alá tartozó környezetvédelmet elősegítő, az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (24) szerinti adókedvezmény formájában nyújtott támogatás közvetett módon válhat a környezet javára. A környezetvédelmi adóknak azonban tükrözniük kell a kibocsátások társadalmi költségeit, az adókedvezmények pedig hátrányosan érinthetik e célkitűzést. Ezért indokoltnak tűnik ezen adókedvezmények időtartamát e rendelet alkalmazási időszakára korlátozni. Ezen időszakot követően a tagállamoknak újra kell értékelniük az érintett adókedvezmények indokoltságát. Annak érdekében, hogy a verseny a lehető legkisebb mértékben torzuljon, a támogatást ugyanolyan módon kell nyújtani a tényszerűen hasonló helyzetben lévő valamennyi versenytársnak. Annak érdekében, hogy jobban megőrizzék a vállalkozásokra vonatkozó, a környezeti adóval közvetíteni kívánt árjelzést, a tagállamok számára lehetőséget kell adni arra, hogy az adókedvezmény-programot egy rögzített összegű éves kompenzációt (adóvisszatérítést) kifizető mechanizmus alapján alakítsák ki.
(65)
Tekintettel „a szennyező fizet elv”-re, a szennyezés felszámolására irányuló intézkedések költségét a szennyezés okozójának kell viselnie. A szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott támogatás abban az esetben lehet indokolt, ha a szennyezésért az alkalmazandó jog értelmében felelős személy kilétét nem lehet megállapítani. A környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében viselt környezeti felelősségre vonatkozóan azonban az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (25) és a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (26) módosított, a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27) meghatározott feltételek alkalmazandók. A meglévő környezeti károk helyrehozatalának elősegítése érdekében ezért bizonyos feltételek mellett csoportmentességben kell részesíteni ezt a támogatástípust.
(66)
A hulladékokról szóló európai uniós keretirányelvben meghatározott hulladékhierarchiának megfelelően a hetedik környezetvédelmi cselekvési program az uniós környezetvédelmi politika fő prioritásai közé sorolja a hulladék-újrahasználatot és -újrafeldolgozást. Az e tevékenységekre irányuló állami támogatás hozzájárulhat a környezetvédelemhez, feltéve, hogy betartják a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) (a hulladékokról szóló keretirányelv) 4. cikkének (1) bekezdését. Az ilyen támogatás ezen túlmenően nem mentesítheti közvetett módon a szennyezőket egy olyan teher alól, amelyet az uniós jog szerint nekik kell viselniük, vagy amelyet rendes vállalati költségnek kell tekinteni. Az ilyen tevékenységekre nyújtott támogatást ezért csoportmentességben kell részesíteni többek között akkor, ha más vállalkozások hulladékát érinti, és ha a kezelt anyagokat máskülönben ártalmatlanítanák vagy kevésbé környezetbarát módon kezelnék.
(67)
A korszerű energetikai infrastruktúra létfontosságú mind az integrált energiapiac létrehozásához, mind ahhoz, hogy az Unió megvalósíthassa az éghajlatváltozással kapcsolatos és energiaügyi célkitűzéseit. A leghátrányosabb helyzetű területek infrastruktúrájának kiépítése és korszerűsítése különösen hozzájárulhat a tagállamok és az Unió egészének gazdasági, társadalmi és területi kohéziójához azáltal, hogy támogatja a leghátrányosabb helyzetű területeken végzett beruházásokat, munkahelyteremtést és az energiapiacok működését. Annak érdekében, hogy az ilyen támogatás indokolatlan torzító hatása korlátozott legyen, csak a belső energiapiaci szabályozás alá eső és annak megfelelő infrastruktúrára irányuló támogatás részesíthető csoportmentességben.
(68)
A környezetvédelmi tanulmányok segíthetik a környezetvédelem magasabb szintjének eléréséhez szükséges beruházások körének meghatározását. Ezért csoportmentességben kell részesíteni az olyan állami támogatást, amelynek célja az e rendeletben szabályozott környezetvédelmi beruházásokra irányuló környezetvédelmi tanulmányok elvégzésének támogatása. Mivel a nagyvállalkozásoknál kötelező az energetikai audit, az ilyen energetikai audit nem részesülhet állami támogatásban.
(69)
A Szerződés 107. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására nyújtott támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. A jogbiztonság érdekében meg kell határozni azokat az eseményeket, amelyek e rendelettel mentesített természeti katasztrófának minősülhetnek. E rendelet alkalmazásában természeti katasztrófának minősülő eseménynek kell tekinteni a következőket: földrengés, földcsuszamlás, árvíz, különösen a folyó- vagy tópartot elöntő víz miatti áradás, lavina, tornádó, hurrikán, vulkánkitörés és természeti eredetű kontrollálatlan vegetációtűz. Az olyan rendszeresebben bekövetkező kedvezőtlen időjárási feltételek, mint a fagy, a jégeső, a jég, az eső vagy az aszály által okozott kár nem tekintendő a Szerződés 107. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett természeti katasztrófának. Annak biztosítása érdekében, hogy a mentesség valóban kiterjedjen a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására nyújtott támogatásra, e rendelettel a bevált módszerek alapján meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek teljesülése révén biztosítható, hogy a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok csoportmentességben részesüljenek. E feltételeknek kapcsolódniuk kell különösen a következőkhöz: az esemény természeti katasztrófának való hivatalos minősítése az illetékes tagállami hatóságok által, a természeti katasztrófa és a kedvezményezett vállalkozás - a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat is ideértve - által elszenvedett kár közötti közvetlen ok-okozati összefüggés, valamint a túlkompenzáció elkerülésének biztosítása. A kompenzáció nem lépheti túl az ahhoz szükséges mértéket, amely lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett ismét a katasztrófa bekövetkeztét megelőzően fennálló helyzetben legyen.
(70)
A légi és tengeri személyszállításhoz nyújtott támogatás szociális jellegű abban az esetben, ha a távoli területek lakosainak állandó összeköttetését biztosítja bizonyos menetjegyek költségének csökkentése révén. Ez az eset a legkülső régiók, Málta, Ciprus, Ceuta és Melilla, a tagállamok területéhez tartozó egyéb szigetek és a ritkán lakott területek esetében állhat fenn. Amennyiben egy távoli területet több - akár közvetett - közlekedési útvonal is az Európai Gazdasági Térséghez köt, mindegyik ilyen útvonal és az azokon üzemelő valamennyi szállító számára biztosítani kell a támogatás lehetőségét. A támogatás nyújtását függetleníteni kell a szállító kilététől, illetve a szolgáltatás típusától, és a támogatás magában foglalhat rendszeres, charter és diszkont szolgáltatást egyaránt.
(71)
Az Európa 2020 stratégiában foglalt, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre, az innovációra és a társadalmi és területi kohézióra irányuló célok eléréséhez stratégiai jelentőségű a széles sávú összeköttetés (29). A széles sávú infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás célja az ilyen infrastruktúra kiépítésének és a kapcsolódó mélyépítési munkák elvégzésének támogatása azokon a területeken, ahol még nincs ilyen infrastruktúra, és nem is valószínű, hogy a piaci szereplők a közeljövőben kiépítenék. A Bizottság eddigi tapasztalatai alapján az ilyen beruházási támogatás bizonyos feltételek teljesülése mellett nem torzítja indokolatlanul a kereskedelmet és a versenyt. A feltételeknek egyrészt a támogatás technológiasemleges pályáztatáshoz kötése, másrészt a támogatott hálózatokhoz való nagykereskedelmi hozzáférés biztosítása révén kell a versenytorzulás korlátozására irányulniuk, figyelembe véve a hálózatüzemeltető által kapott támogatást. Jóllehet bizonyos feltételek mellett a virtuális átengedés egyenértékűnek tekinthető a fizikai átengedéssel, további tapasztalatszerzésig eseti alapon kell megítélni, hogy egy adott, nem fizikai vagy virtuális nagykereskedelmi hozzáférési termék egyenértékűnek tekintendő-e a réz- vagy száloptikás hálózat helyihurok-átengedésével. Ennek okán mindaddig, amíg egyedi állami támogatási ügyekben vagy az előzetes szabályozás keretében szerzett ilyen tapasztalat nem vehető figyelembe egy későbbi felülvizsgálat során, e csoportmentességi rendelet alkalmazásában a fizikai átengedésre nyújtható mentesség. Amennyiben a ráfordítások és bevételek jövőbeli alakulása bizonytalan, és erősen aszimmetrikus az információmegoszlás, a tagállamoknak olyan finanszírozási modellt is el kell elfogadniuk, amely a váratlan nyereség kiegyensúlyozott elosztását lehetővé tevő ellenőrzési és visszakövetelési elemeket tartalmaz. Annak érdekében, hogy a helyi kis projektekre ne nehezedjen aránytalan teher, ezt a modellt csak a meghatározott minimális határértéket meghaladó projektekre kell alkalmazni.
(72)
A kultúra és a kulturális örökség megőrzése terén hozott bizonyos tagállami intézkedések nem minősülnek támogatásnak, mivel nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek, például azért, mert a tevékenység nem gazdasági jellegű, vagy mert az intézkedés nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben ezek az intézkedések mégis a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, a kulturális intézmények és projektek általában nem okoznak jelentős versenytorzulást, az eddigi ügyek vizsgálata alapján pedig arra lehet következtetni, hogy az ilyen támogatás csak korlátozott hatással van a kereskedelemre. A Szerződés 167. cikke elismeri, hogy a kultúra támogatása fontos az Unió és tagállamai számára, valamint rendelkezik arról, hogy az Unió a Szerződés egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során figyelembe vegye a kulturális szempontokat, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében. Mivel a természeti örökség gyakran kulcsfontosságú a művészeti és kulturális örökség alakítása szempontjából, az e rendelet értelmében vett örökségmegőrzést úgy kell érteni, hogy az a kulturális örökséghez kapcsolódó, illetve a tagállamok illetékes állami hatóságai által hivatalosan elismert természeti örökségre is vonatkozik. A kultúra kettős jellege (egyrészt a gazdasági javak körébe tartozik, és fontos eszköze a vagyon- és munkahelyteremtésnek, másrészt a társadalmainkat tükröző és formáló identitásokat, értékeket és jelentéseket közvetíti) miatt az állami támogatási szabályoknak figyelembe kell venniük a kultúra és az ahhoz kapcsolódó gazdasági tevékenységek sajátosságait. Meg kell állapítani a támogatható kulturális célok és tevékenységek jegyzékét, valamint az elszámolható költségek körét. A csoportmentességnek ki kell terjednie az adott határértéket meg nem haladó beruházási és működési támogatásra egyaránt, miközben ki kell zárni túlkompenzáció lehetőségét. A versenytorzulás nagyobb valószínűsége miatt általánosságban nem lehet mentesíteni olyan tevékenységeket, amelyek - noha lehetnek kulturális szempontjaik - túlnyomóan kereskedelmi jellegűek, így például az (írott és elektronikus) sajtótermékeket és magazinokat. A támogatható kulturális célok és tevékenységek jegyzéke nem tartalmazhat továbbá olyan kereskedelmi jellegű tevékenységeket, mint a divat, a tervezés vagy a videojátékok.
(73)
Az audiovizuális alkotások fontos szerepet játszanak az európai identitások alakításában, valamint tükrözik a tagállamok és régiók különböző hagyományait. Míg az Unión kívül készülő filmek között komoly versengés folyik, az európai filmeket a nemzeti, illetve regionális piacokra való tagoltság miatt csak korlátozott mértékben forgalmazzák származási országuktól eltérő országokban. Az ágazatban jellemzően magasak a beruházási költségek, elégtelen a nyereség a közönség korlátozott nagysága miatt, és nehezen teremthető elő többletfinanszírozás magánforrásokból. E tényezők miatt a Bizottság külön kritériumokat dolgozott ki az audiovizuális alkotásokra irányuló forgatókönyvíráshoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, terjesztéshez és promócióhoz nyújtott támogatás szükségességének, arányosságának és megfelelőségének vizsgálatára. A legújabb kritériumokat, amelyeket az audiovizuális alkotások támogatási programjaira vonatkozó csoportmentességi szabályok kidolgozásakor figyelembe kell venni, a Bizottság a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló közleményben (30) állapította meg. Az egynél több tagállamban készülő produkciók és koprodukciók esetében - amelyeket nagyobb valószínűséggel forgalmaznak majd több tagállamban - indokolt a támogatási intenzitás növelése.
(74)
Csoportmentességben kell részesíteni a sportlétesítményekre nyújtott beruházási támogatási intézkedéseket, amennyiben állami támogatásnak minősülnek, és teljesítik az ebben a rendeletben meghatározott feltételeket. A sport terén hozott tagállami intézkedések egy része nem minősül állami támogatásnak, mivel a kedvezményezett nem végez gazdasági tevékenységet, vagy a támogatás nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ez az állítás bizonyos körülmények között igaz lehet a tisztán helyi jellegű vagy az amatőr sport terén hozott támogatási intézkedésekre. A Szerződés 165. cikke elismeri az európai sport támogatásának fontosságát, tekintettel a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére. Szintén csoportmentességben kell részesíteni a többféle szabadidős tevékenységet lehetővé tevő, multifunkcionális létesítmények támogatását. A multifunkcionális turisztikai létesítményekre - szabadidőparkok, szállodai létesítmények stb. - nyújtott támogatást azonban csak akkor lehet mentesíteni, ha a támogatás a támogatott területen folytatott olyan turisztikai tevékenységekre irányuló regionális támogatási program részét képezi, amely tevékenységek különösen kedvező hatással vannak a regionális fejlődésre. A sportlétesítményekre és multifunkcionális létesítményekre nyújtott támogatás összeegyeztethetőségi feltételeinek különösen a következőket kell biztosítaniuk: a létesítményhez való szabad és megkülönböztetésmentes hozzáférés, valamint az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek és az uniós ítélkezési gyakorlatnak megfelelő, tisztességes eljárás a létesítmény megépítésével, korszerűsítésével és/vagy működtetésével megbízandó harmadik fél koncessziós megbízása során. Amennyiben a sportlétesítményt hivatásos sportegyesületek használják, a létesítmény ezen egyesületek általi használatáért felszámított áraknak az átláthatóság és a felhasználókkal való egyenlő bánásmód érdekében nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lenniük. Biztosítani kell a túlkompenzáció elkerülését.
(75)
Az Európai Tanács 2010. június 17-i, az „Európa 2020” stratégiára vonatkozó következtetéseiben (31) hangsúlyozottak szerint törekedni kell a növekedést gátló legfontosabb szűk keresztmetszetek kezelésére, ideértve a belső piac működésével és az infrastruktúrával kapcsolatos uniós szintű problémákat. Az Európa 2020 integrált iránymutatás részét képező, a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló tanácsi ajánlásban (32) említettek szerint a belső piac teljes körű működésének biztosítása érdekében a helyi infrastruktúrák rendelkezésre állása fontos előfeltétele az üzleti és a fogyasztói környezet javításának, valamint az ipari bázis korszerűsítésének és fejlesztésének.Az ilyen infrastruktúrák, amelyeket nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes módon bocsátanak az érdekelt felek rendelkezésére, lehetővé teszik a magánberuházásoknak és a növekedésnek kedvező környezet megteremtését, így kedvezően járulnak hozzá a közös érdekű célkitűzésekhez és különösen az Európa 2020 stratégiában meghatározott prioritásokhoz és célkitűzésekhez (33), ugyanakkor a torzulás kockázata korlátozott marad. A helyi infrastruktúrák tekintetében hozott számos tagállami intézkedés azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, vagy mert az intézkedés olyan, általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott kompenzációnak minősül, amely az Altmark-ügyben hozott ítéletben (34) foglalt minden kritériumnak megfelel. Amennyiben azonban a helyi infrastruktúrák finanszírozása a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében mégis állami támogatásnak minősül, és amennyiben a nyújtott támogatás kis összegű, az ilyen támogatást mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól.
(76)
Mivel egyes, más típusú infrastruktúrákra irányuló támogatásra olyan különös, jól meghatározott kritériumok vonatkozhatnak, amelyek biztosítják a belső piaccal való összeegyeztethetőségüket, e rendeletnek a helyi infrastruktúrára irányuló támogatásra vonatkozó rendelkezései nem lehetnek alkalmazhatók a következő típusú infrastruktúrákra irányuló támogatásra: kutatási infrastruktúra, innovációs klaszter, energiahatékony távfűtés és távhűtés, energetikai infrastruktúra, hulladék-újrafeldolgozás és -újrahasználat, széles sávú infrastruktúra, a kultúra és a kulturális örökség megőrzése, sportlétesítmények és multifunkcionális szabadidős létesítmények, repülőterek és kikötők.
(77)
Az állami támogatási politikát a Bizottság e téren szerzett tapasztalatai alapján bizonyos időközönként felül kell vizsgálni. E rendelet alkalmazási időszakát ezért korlátozni kell. Indokolt átmeneti rendelkezéseket megállapítani, ideértve a mentesített támogatási programokra e rendelet alkalmazási időszakának végén alkalmazandó szabályokat. A szabályoknak elegendő időt kell biztosítaniuk a tagállamok számára a jövőbeli rendszerhez való alkalmazkodáshoz. Nem alkalmazandó azonban átállási időszak a regionális támogatási programokra, így többek között a regionális városfejlesztési támogatási programokra sem, amelyek mentessége a jóváhagyott regionális támogatási térkép lejáratának időpontjában szűnik meg, valamint egyes kockázatfinanszírozási célú támogatási programokra sem,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
TARTALOMJEGYZÉK
I. FEJEZET:
Közös rendelkezések 15
II. FEJEZET:
Ellenőrzés 36
III. FEJEZET:
A különböző támogatási kategóriákra vonatkozó különös rendelkezések 37
1. szakasz -
Regionális támogatás 37
2. szakasz -
Kkv-knak nyújtott támogatás 41
3. szakasz -
A kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás 43
4. szakasz -
Kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás 47
5. szakasz -
Képzési támogatás 51
6. szakasz -
Hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatás 52
7. szakasz -
Környezetvédelmi támogatás 53
8. szakasz -
Természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására nyújtott támogatás 62
9. szakasz -
Távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás 63
10. szakasz -
Széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás 63
11. szakasz -
A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás 64
12. szakasz -
Sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás 67
13. szakasz -
Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás 68
IV. FEJEZET:
Záró rendelkezések 68
I. FEJEZET
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
(1) Ezt a rendeletet a következő támogatási kategóriákra kell alkalmazni:
a)
regionális támogatás;
b)
kkv-knak nyújtott beruházási támogatás, működési támogatás és a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás;
c)
környezetvédelmi támogatás;
d)
kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás;
e)
képzési támogatás;
f)
hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalók felvételéhez és foglalkoztatásához nyújtott támogatás;
g)
természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására nyújtott támogatás;
h)
távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás;
i)
széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás;
j)
a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás;
k)
sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás; valamint
l)
helyi infrastruktúrára irányuló támogatás.
(2) E rendelet nem alkalmazható a következőkre:
a)
az e rendelet III. fejezetének 1. szakasza (a 15. cikk kivételével), 2., 3., 4., 7. szakasza (a 44. cikk kivételével) és 10. szakasza szerinti azon támogatási programok, amelyek esetében az átlagos éves állami támogatási kiadás meghaladja a 150 millió EUR-t, a hatálybalépésüket követő hat hónaptól. A Bizottság - miután a program hatálybalépésétől számított 20 munkanapon belül megvizsgálta a vonatkozó értékelési tervet - határozhat úgy, hogy e rendelet hosszabb időszakra továbbra is alkalmazandó e támogatási programok bármelyikére;
b)
az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett támogatási programok módosításai, kivéve azokat a módosításokat, amelyek nem befolyásolhatják a támogatási program e rendelet értelmében vett összeegyeztethetőségét vagy nem befolyásolhatják jelentősen a jóváhagyott értékelési terv tartalmát;
c)
a harmadik országokba vagy a tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatása, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás;
d)
az importtermékekkel szemben hazai termékek felhasználásához kötött támogatás.
(3) E rendelet nem alkalmazható a következőkre:
a)
a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott támogatás, kivéve a képzési támogatást, a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatást, a kutatás-fejlesztés területén nyújtott támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, valamint a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást;
b)
az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában nyújtott támogatás, kivéve a legkülső régiókban felmerülő szállítási költségektől eltérő kiegészítő költségek 15. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti ellentételezését, a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatást, a kockázatfinanszírozási támogatást, a kutatás-fejlesztési támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a környezetvédelmi támogatást, a képzési támogatást, valamint a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást;
c)
a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának ágazatában nyújtott támogatás, a következő esetekben:
i.
amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalomba hozott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre; vagy
ii.
amennyiben a támogatás feltétele, hogy azt teljesen vagy részben továbbítsák az elsődleges termelőknek;
d)
a 2010/787/EU tanácsi határozat hatálya alá tartozó, versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő támogatás;
e)
a regionális támogatás 13. cikkben kizárt kategóriái.
Amennyiben egy vállalkozás az első albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett kizárt ágazatokban, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokban egyaránt tevékenykedik, úgy e rendelet csak az utóbbi ágazatokra vagy tevékenységekre tekintettel nyújtott támogatásra alkalmazandó, feltéve, hogy a tagállamok megfelelő eszközökkel - így például a tevékenységek szétválasztásával vagy a költségek megkülönböztetésével - biztosítják, hogy az e rendelet hatálya alól kizárt ágazatokban végzett tevékenységek ne részesüljenek az e rendelet szerint nyújtott támogatásban.
(4) E rendelet nem alkalmazható a következőkre:
a)
olyan támogatási programok, amelyek nem zárják ki kifejezetten egyedi támogatás olyan vállalkozás javára történő kifizetését, amellyel szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben olyan korábbi bizottsági határozat nyomán, amely valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított, a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok kivételével;
b)
az a) pontban említett vállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatás;
c)
nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok kivételével.
(5) E rendelet nem alkalmazható olyan állami támogatási intézkedésekre, amelyek önmagukban vagy a hozzájuk kapcsolódó feltételek, illetve finanszírozási módszerek révén szükségképpen az uniós jog megsértéséhez vezetnek, különös tekintettel a következőkre:
a)
olyan támogatási intézkedések, amelyek esetében a támogatás nyújtása ahhoz a feltételhez kötött, hogy a kedvezményezett székhelye az adott tagállamban legyen vagy a kedvezményezett elsődlegesen abban a tagállamban végezze üzleti tevékenységét. Megengedett azonban az a követelmény, hogy a kedvezményezett a támogatás kifizetésének időpontjában telephellyel vagy fiókteleppel rendelkezzen a támogatást nyújtó tagállamban;
b)
olyan támogatási intézkedések, amelyek esetében a támogatás nyújtása ahhoz a feltételhez kötött, hogy a kedvezményezett belföldön előállított termékeket, illetve belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe.
c)
olyan támogatási intézkedések, amelyek korlátozzák a kedvezményezettek azon lehetőségét, hogy a kutatás-fejlesztés és innováció eredményeit más tagállamokban hasznosítsák.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „támogatás”: minden olyan intézkedés, amely teljesíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételt;
2. „kis- és középvállalkozás” vagy „kkv”: az I. mellékletben megállapított feltételeket teljesítő vállalkozás;
3. „megváltozott munkaképességű munkavállaló”: bármely olyan személy, aki:
a)
a nemzeti jog szerint megváltozott munkaképességű munkavállaló; vagy
b)
aki olyan hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely különböző akadályok fellépése mellett korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és más munkavállalókkal egyenlő szerepvállalását a munkakörnyezetben;
4. „hátrányos helyzetű munkavállaló”: bármely olyan személy, aki:
a)
az előző 6 hónapban nem állt rendszeres, fizetett alkalmazásban; vagy
b)
15 és 24 év közötti életkorú; vagy
c)
nem szerzett középfokú végzettséget vagy szakmai képesítést (az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszerének 3. szintje), vagy a nappali tagozatos tanulmányait legfeljebb két éve fejezte be, és még nem állt rendszeres, fizetett alkalmazásban; vagy
d)
50 éven felüli személy; vagy
e)
egy vagy több eltartottal egyedül élő felnőtt; vagy
f)
valamely tagállamban olyan ágazatban vagy szakmában dolgozik, amelyben a két nem megoszlásában mutatkozó különbség legalább 25 %-kal meghaladja a tagállam valamennyi gazdasági ágazatára összességében jellemző átlagos különbséget, és aki az alulreprezentált nemhez tartozik; vagy
g)
egy tagállam etnikai kisebbségéhez tartozik, és akinek szakmai, nyelvi képzésre vagy szakmai tapasztalatszerzésre van szüksége ahhoz, hogy javuljon a tartós foglalkoztatásra való esélye;
5. „szállítás”: ellenszolgáltatás fejében végzett légi, tengeri, közúti, vasúti vagy belvízi úton történő személyszállítás vagy áruszállítási szolgáltatás;
6. „szállítási költségek”: a kedvezményezett által az ellenszolgáltatás fejében végzett szállításért megtett utanként ténylegesen kifizetett költségek, azaz:
a)
fuvardíjak, kezelési költségek és az átmeneti raktározás költségei, amennyiben ezek a megtett út vonatkozásában merültek fel;
b)
rakomány biztosításának költsége;
c)
a származási és a rendeltetési helyen a rakományra - adott esetben a hordképességre - kivetett adók, vámok vagy illetékek; valamint
d)
biztonsági ellenőrzés költségei, a megnövekedett üzemanyagköltségek miatti többletdíjak;
7. „távoli területek”: a legkülső régiók, Málta, Ciprus, Ceuta és Melilla, a valamely tagállam területéhez tartozó szigetek és a ritkán lakott területek;
8. „mezőgazdasági termék forgalmazása”: a mezőgazdasági termék értékesítési célú birtoklása vagy kiállítása, megvételre való felkínálása, leszállítása vagy egyéb módon történő forgalmazása, kivéve az elsődleges termelő részéről a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak történő első értékesítést, valamint a termék első értékesítését előkészítő tevékenységeket; az elsődleges termelő részéről a végső fogyasztóknak történő értékesítést csak akkor kell forgalomba hozatalnak tekinteni, amennyiben az e célra elkülönített helyiségben történik;
9. „elsődleges mezőgazdasági termelés”: a termőföld és az állattenyésztés a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékeinek termelése az ilyen termékek jellegét megváltoztató további műveletek végrehajtása nélkül;
10. „mezőgazdasági termék feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely művelet, amelynek az eredményeként keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve a mezőgazdasági üzemben végzett, az állati vagy növényi eredetű termék első értékesítését előkészítő tevékenységet;
11. „mezőgazdasági termék”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, kivéve a 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékeket;
12. „legkülső régiók”: a Szerződés 349. cikkében meghatározott régiók. A 2010/718/EU európai tanácsi határozat értelmében a Saint-Barthélemy sziget 2012. január 1-jétől nem legkülső régió. A 2012/419/EU európai tanácsi határozat értelmében Mayotte 2014. január 1-jén legkülső régió lett;
13. „szén”: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított és a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i tanácsi határozatban (36) pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén;
14. „egyedi támogatás”:
i.
ad hoc támogatás; és
ii.
támogatási program keretében egyéni kedvezményezetteknek odaítélt támogatás;
15. „támogatási program”: olyan intézkedés, amely alapján - anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség - az intézkedésben általában és absztrakt módon meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára határozatlan időre és/vagy határozatlan összegre vonatkozóan nyújtható;
16. „értékelési terv”: legalább a következő minimális elemeket tartalmazó dokumentum: az értékelendő támogatási program célkitűzései, az értékelési kérdések, az eredménymutatók, az értékelés elvégzéséhez tervezett módszertan, az adatgyűjtési követelmények, az értékelés tervezett ütemezése, beleértve a végső értékelési jelentés benyújtásának időpontját, az értékelést végző független testület bemutatása vagy a testület kiválasztására alkalmazandó kritériumok, valamint az értékelés nyilvánosságát biztosító szabályok.
17. „ad hoc támogatás”: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás;
18. „nehéz helyzetben lévő vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely tekintetében a következő feltételek közül legalább egy fennáll:
a)
Korlátolt felelősségű társaság esetén (kivéve a kevesebb mint három éve létező kkv-kat, illetve a kockázatfinanszírozási támogatásra való jogosultság alkalmazásában az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint hét éve működő olyan kkv-kat, amelyek a kiválasztott pénzügyi közvetítő által végzett átvilágítást követően kockázatfinanszírozási beruházásra jogosultak) jegyzett részvénytőkéjének több mint a fele elveszett a felhalmozott veszteségek miatt. Ez abban az esetben fordul elő, ha a felhalmozott veszteségeknek a tartalékokból (és minden olyan elemből, amelyet általában a társaság sajáttőkéje részének tekintenek) történő levonásával a jegyzett törzstőke felét meghaladó negatív halmozott összeg keletkezik. E rendelkezés alkalmazásában a „korlátolt felelősségű társaság” különösen a 2013/34/EU irányelv (37) I. mellékletében említett vállalkozástípusokat jelenti, és a „jegyzett tőke” adott esetben magában foglal minden részvénytőkét.
b)
Olyan társaság esetén, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében (kivéve a kevesebb mint három éve létező kkv-kat, illetve a kockázatfinanszírozási támogatásra való jogosultság alkalmazásában az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint hét éve működő olyan kkv-kat, amelyek a kiválasztott pénzügyi közvetítő által végzett átvilágítást követően kockázatfinanszírozási beruházásra jogosultak), a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint fele nincs meg a felhalmozott veszteségek miatt. E rendelkezés alkalmazásában a „társaság, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében” különösen a 2013/34/EU irányelv II. mellékletében említett vállalkozástípusokat jelenti.
c)
Amennyiben a vállalkozás ellen kollektív fizetésképtelenségi eljárás indult vagy a hazai jog alapján megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek a kollektív fizetésképtelenségi eljárásnak a vállalkozás hitelezői kérésére történő elindítására vonatkoznak.
d)
Amennyiben a vállalkozás megmentési támogatásban részesült és még nem fizette vissza a kölcsönt vagy szüntette meg a kezességvállalást, illetve szerkezetátalakítási támogatásban részesült és még mindig szerkezetátalakítási terv hatálya alá tartozik.
e)
Olyan vállalkozás esetében, amely nem kkv, amennyiben az elmúlt két évben:
1.
a vállalkozás könyv szerinti adósság-saját tőke aránya 7,5-nél magasabb volt; és
2.
a vállalkozás EBITDA-val számolt kamatfedezeti rátája nem érte el az 1,0 értéket.
19. „területhez kötött ráfordítási kötelezettségek”: a támogatást nyújtó hatóság által a kedvezményezettekre kirótt, egy minimális összegnek egy adott területen történő elköltésére és/vagy minimális szintű tevékenységnek egy adott területen történő folytatására irányuló kötelezettség;
20. „kiigazított támogatási összeg”: nagyberuházási projekt esetében a következő képlet alapján kiszámított megengedhető maximális támogatási összeg:
maximális támogatási összeg = R × (A + 0,50 × B + 0 × C),
ahol: R a támogatás nyújtásának napján hatályos, jóváhagyott regionális térképen szereplő, érintett területen alkalmazandó maximális támogatási intenzitás, a kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitás nélkül; A az elszámolható költségek első 50 millió EUR-s része, B az elszámolható költségek 50 millió EUR és 100 millió EUR közötti része és C az elszámolható költségek 100 millió EUR feletti része;
21. „visszafizetendő előleg”: projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely kölcsön visszafizetésének feltételei a projekt eredményétől függenek;
22. „bruttó támogatási egyenérték”: a támogatás összege, mintha a támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtották volna a kedvezményezettnek, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;
23. „munkák megkezdése”: vagy a beruházás építési munkáinak megkezdése, vagy a berendezések megrendelésére irányuló első, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás, vagy más olyan kötelezettségvállalás, mely a beruházást visszafordíthatatlanná teszi, attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor. Nem tekintendő a munkák megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munkák, mint az engedélyek megszerzése és megvalósíthatósági tanulmányok készítése. Felvásárlás esetén a „munkák megkezdése” a felvásárolt létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök megszerzésének időpontja;
24. „nagyvállalkozások”: az I. mellékletben megállapított feltételeket nem teljesítő vállalkozások;
25. „adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási program”: adókedvezmény formájában megvalósuló korábbi létező támogatási programot módosító és felváltó, adókedvezmény formájában megvalósuló program;
26. „támogatási intenzitás”: a támogatás bruttó összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;
27. „támogatott területek”: a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában kijelölt területek;
28. „a támogatás nyújtásának napja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák;
29. „tárgyi eszközök”: olyan eszközök, amelyek felölelik a földterületet, épületeket, üzemeket, gépeket és berendezéseket;
30. „immateriális javak”: fizikai vagy pénzügyi formában nem megjelenő eszközök, mint például szabadalom, licencia, know-how vagy egyéb szellemi tulajdon;
31. „bérköltség”: az érintett munkahely vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely egy meghatározott időszakban magában foglalja az adózás előtti bruttó bért, a kötelező járulékokat, mint például a társadalombiztosítási járulékot, valamint a gyermekgondozás és a szülőgondozás költségét;
32. „a foglalkoztatottak számának nettó növekedése”: az érintett létesítmény álláshelyeinek számában egy adott időszak átlagához viszonyítva - a szóban forgó időszakban megszüntetett álláshelyeket levonva, valamint a teljes munkaidőben alkalmazott személyek, a részmunkaidősök és az idénymunkások számát az éves munkaerőegység törtrészeként számolva - bekövetkezett nettó növekedés;
33. „speciális célú infrastruktúra”: az előzetesen azonosítható vállalkozás(ok) számára épített és az ő igényeikhez szabott infrastruktúra;
34. „pénzügyi közvetítő”: formájától és tulajdoni viszonyaitól függetlenül bármely pénzügyi intézmény, beleértve az alapok alapját, a magántőke-befektetési alapokat, a nyilvános befektetési alapokat; a bankokat, a mikrofinanszírozási intézményeket és a garanciatársaságokat;
35. „megtett út”: a származási helytől a rendeltetési helyig egy vagy több szállítási móddal történő árumozgás, ideértve az érintett tagállamon belül vagy azon kívül megtett bármely köztes szakaszt vagy állomást;
36. „méltányos megtérülési ráta (FRR)”: az a várható megtérülési ráta, mely egyenlő egy olyan kockázattal kiigazított diszkontrátával, amely tükrözi valamely projekt kockázati szintjét, valamint a magánbefektetők által befektetni tervezett tőke jellegét és összegét;
37. „teljes finanszírozás”: e rendelet 3. szakasza, vagy 16. vagy 39. cikke szerinti támogatásra jogosult vállalkozásba vagy projektbe befektetett teljes összeg, a piaci feltételek mellett nyújtott és a vonatkozó állami támogatási intézkedés hatályán kívül eső, teljes mértékben magánbefektetések kizárásával;
38. „versenyeztetéses ajánlattételi eljárás”: olyan megkülönböztetésmentes ajánlattételi eljárás, amely elegendő számú vállalkozás részvételét írja elő és amelynél a támogatást vagy az ajánlattevő által benyújtott eredeti ajánlat, vagy elszámolóár alapján nyújtják. Ezenfelül az ajánlattételi eljárás költségvetése vagy volumene kötelező érvényű korlátot képez, amelynek eredményeképpen nem részesülhet minden ajánlattevő támogatásban;
39. „működési eredmény”: a beruházás adott időtartama alatti diszkontált bevételek és diszkontált működési költségek közötti különbség, amennyiben ez a különbség pozitív. A működési költségek közé tartoznak az olyan költségek, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak, az adminisztrációs költségek, de e rendelet alkalmazásában nem tartoznak bele az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha azokat beruházási támogatásból fedezték;
A regionális támogatásra alkalmazandó fogalommeghatározások
40.
A vonatkozó regionális támogatási rendelkezésekre a 10. szakaszban foglalt, a széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások alkalmazandók.
41.
„regionális beruházási támogatás”: induló beruházáshoz vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházáshoz nyújtott regionális támogatás;
42.
„regionális működési támogatás” valamely vállalkozás induló beruházástól független folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás. Kiterjed az olyan költségkategóriákra, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak, az adminisztrációs költségek stb., de nem tartoznak ebbe a kategóriába az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha a beruházási támogatás nyújtásakor ezek elszámolható költségnek minősültek;
43.
„acélipar”: a következő termékek közül egy vagy több termeléséhez kapcsolódó tevékenységek:
a)
nyersvas és ferroötvözet:
acélgyártáshoz és öntéshez használt nyersvas, más nyersvas, tükörvas és szénnel vegyített ferromangán, ide nem értve az egyéb ferroötvözeteket;
b)
vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból készült nyers- és félkész termékek:
tuskóöntéssel vagy más öntési eljárással feldolgozott folyékony acél, többek között félkész termékek - négyzetes bugák, blokkbugák és lemezbugák, blokkbugák, bugák és laposbugák; hengerhuzalok, széles melegen hengerelt termékek, kivéve a kis és közepes öntödékben előállított acélöntvényt;
c)
vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból melegen előállított késztermékek:
80 mm-es vagy ezt meghaladó átmérőjű sínek, sínaljzatok, csatlakozó- és alátétlemezek, gerendák, nehéz idomvasak és rudak, 80 mm-nél kisebb átmérőjű szádacélok, rudak és idomvasak és 150 mm alatti síkhengerelt termékek, acéldrótok, kör- és négyzetacélok, melegen hengerelt abroncsok és szalagok (ideértve a csövekhez használt szalagokat) és melegen hengerelt (bevonatos vagy bevonat nélküli) lemezek, 3 mm-es vagy vastagabb lemezek, 150 mm-es vagy ezt meghaladó szélesacél, kivéve huzalok és huzaltermékek, fényesre húzott rúdacélok és vasöntvények;
d)
hidegen előállított termékek:
fehérlemezek, ólmozott acéllemezek, feketelemezek, cinkelt lemezek, más bevonattal ellátott lemezek, hidegen hengerelt lemezek, mágneses lemezek, bádogszalag gyártására szolgáló abroncsok, hidegen hengerelt lemezek tekercsben és lapokban;
e)
csövek:
valamennyi varratmentes acélcső, a 406,4 mm-t meghaladó átmérőjű hegesztett acélcsövek;
44.
„szintetikusszál-ipar”:
a)
végső felhasználástól függetlenül a poliészter, poliamid, akril és polipropilén alapú szálak és fonalak valamennyi generikus fajtájának extrudálása és texturálása; vagy
b)
polimerizáció (beleértve a polikondenzációt), amennyiben az alkalmazott berendezés szempontjából extrudálással együtt zajlik; vagy
c)
a leendő kedvezményezett, vagy ugyanazon a csoporton belüli más vállalkozás által egyidejűleg felállított extrudálási/texturálási kapacitáshoz kapcsolódó bármely kiegészítő eljárás, amely az érintett üzleti tevékenységben az alkalmazott berendezés szempontjából rendszerint e kapacitás részét képezi;
45.
„szállítási ágazat”: ellenszolgáltatás fejében végzett légi, tengeri, közúti, vagy vasúti és belvízi úton történő személyszállítás vagy áruszállítási szolgáltatás; konkrétabban „szállítási ágazat”: a NACE Rev. 2 szerinti alábbi tevékenységek:
a)
NACE 49: Szárazföldi, csővezetékes szállítás, kivéve: NACE 49.32 Taxis személyszállítás, 49.42 Költöztetés, 49.5 Csővezetékes szállítás;
b)
NACE 50: Vízi szállítás;
c)
NACE 51: Légi szállítás, kivéve: NACE 51.22 Űrszállítás;
46.
„meghatározott, korlátozott számú gazdasági ágazatra irányuló program”: olyan program, amely a NACE Rev. 2. egységes ágazati osztályozási rendszer kevesebb mint öt (négy számjegyű számkóddal azonosított) szakágazatába tartozó tevékenységet támogat;
47.
„turisztikai tevékenység”: a NACE Rev. 2 szerinti alábbi tevékenységek:
a)
NACE 55: Szálláshely-szolgáltatás;
b)
NACE 56: Vendéglátás;
c)
NACE 79: Utazásközvetítés, utazásszervezés, egyéb foglalás;
d)
NACE 90: Alkotó-, művészeti, szórakoztató tevékenység;
e)
NACE 91: Könyvtári, levéltári, múzeumi, egyéb kulturális tevékenység;
f)
NACE 93: Sport-, szórakoztató, szabadidős tevékenység;
48.
„ritkán lakott területek”: a Bizottság által a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozó regionális támogatási térképekről szóló egyedi határozatokban ilyenként elismert területek;
49.
„induló beruházás”:
a)
tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő létesítmény kapacitásának bővítéséhez, a létesítmény termékpalettájának a létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítéséhez vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának lényegi megváltoztatásához kapcsolódik; vagy
b)
bezárt vagy megvásárlás nélkül bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek az eladótól független beruházó általi megvásárlása; a vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül induló beruházásnak;
50.
„azonos vagy hasonló tevékenység”: a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (38) foglalt NACE Rev.2. egységes ágazati osztályozási rendszernek ugyanabba a (négy számjegyű számkóddal azonosított) szakágazatába sorolt tevékenység;
51.
„új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás”:
a)
tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházás, amely a következőkhöz kapcsolódik: új létesítmény létrehozása vagy a létesítmény tevékenységének diverzifikálása azzal a feltétellel, hogy az új tevékenység nem azonos a létesítményben korábban folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz;
b)
bezárt vagy megvásárlás nélkül bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek az eladótól független beruházó általi megvásárlása azzal a feltétellel, hogy a megvásárolt eszközökkel folytatandó új tevékenység nem azonos a létesítményben a vásárlás előtt folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz;
52.
„nagyberuházási projekt”: a támogatás nyújtásának napján érvényes árakon és árfolyamokon számítva 50 millió EUR-t meghaladó elszámolható költségű induló beruházás;
53.
„rendeltetési hely”: az áru lerakodásának helyszíne;
54.
„származási hely”: az áru berakodásának helyszíne;
55.
„működési támogatásra jogosult területek”: a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régió, vagy az érintett tagállam vonatkozásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térkép alapján ritkán lakott területnek minősített terület;
56.
„szállítási mód”: vasúti szállítás, közúti fuvarozás, belvízi szállítás, tengeri szállítás, légi szállítás és intermodális szállítás;
57.
„városfejlesztési alap”: valamely városfejlesztési támogatási intézkedés szerinti városfejlesztési projektbe történő beruházás céljából létrehozott különleges beruházási eszköz. A városfejlesztési alapot városfejlesztésialap-kezelő irányítja;
58.
„városfejlesztésialap-kezelő”: jogi személyiséggel rendelkező szakmai alapkezelő társaság, mely kiválasztja a támogatásra jogosult városfejlesztési projekteket és azokba befektet;
59.
„városfejlesztési projekt”: olyan beruházási projekt, amely potenciálisan támogatja valamely integrált fenntartható városfejlesztési megközelítésben előirányzott beavatkozások végrehajtását, és hozzájárul a megközelítésben meghatározott célok eléréséhez, ideértve azokat a projekteket is, amelyek belső megtérülési rátája esetlegesen nem elegendő ahhoz, hogy tisztán üzleti alapon vonzzon forrásokat. A városfejlesztési projekt szervezhető a kedvezményezett magánbefektető jogi struktúráin belüli külön pénzügyi egységként, vagy külön jogalanyként, pl. különleges célú gazdasági egységként;
60.
„integrált fenntartható városfejlesztési stratégia”: egy meghatározott városföldrajzi területre és időszakra kidolgozott, érintett helyi hatóság vagy közszektorbeli ügynökség által hivatalosan javasolt és igazolt stratégia, amely integrált intézkedéseket határoz meg a városok urbanizált övezeteit érintő gazdasági, környezetvédelmi, éghajlati, demográfiai és társadalmi kihívások kezelésére;
61.
„természetbeni hozzájárulás”: hozzájárulás földterület vagy ingatlan formájában, amennyiben a földterület vagy ingatlan a városfejlesztési projekt részét képezi;
A kkv-knak nyújtott támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások
62. „közvetlenül a beruházási projekt által teremtett munkahelyek”: a beruházáshoz köthető tevékenységhez kapcsolódó munkahelyek, ideértve az olyan munkahelyeket, amelyek a beruházás által létrehozott kapacitás kihasználtsági arányának növelése következtében jöttek létre;
63. „szervezeti együttműködés”: közös üzleti stratégia vagy menedzsmentstruktúra kialakítása, közös vagy az együttműködést könnyítő szolgáltatások nyújtása, a kutatási, marketing- vagy egyéb tevékenységek összehangolása, hálózatok és klaszterek támogatása, a hozzáférhetőség és kommunikáció javítása, közös eszközök használata a vállalkozói szellem és a kkv-kkal való kereskedelem ösztönzése érdekében;
64. „együttműködéshez kötődő tanácsadás”: a tudás- és tapasztalatcsere elősegítése, valamint az együttműködés javítása érdekében folytatott konzultáció, segítségnyújtás és képzés;
65. „együttműködéshez kötődő támogató szolgáltatások”: irodahelyiségek, webhely, adatbank, könyvtár, piackutatás, kézikönyvek, munka- és mintadokumentumok biztosítása;
A kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások
66. „kvázisajáttőke-befektetés”: a saját tőke és a hitelfinanszírozás közé besorolt finanszírozási forma, amely az elsőhelyi adósságnál magasabb, de a törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár, nemfizetéssel szemben nincs biztosítva, és amelynek hozama a tulajdonos számára elsősorban a célvállalkozás nyereségétől vagy veszteségétől függ. A kvázisajáttőke-befektetés strukturálható biztosíték nélküli és alárendelt, és egyes esetekben tőkévé alakítható adósságként, ideértve a mezzanine hitelt, vagy elsőbbségi tőkeként;
67. „kezességvállalás”: a rendelet 1., 3. és 7. szakaszával összefüggésben harmadik fél újonnan szerzett kölcsönügyleteiért - mint például adósság- vagy kölcsön instrumentumok - és kvázi-sajáttőkéjéért való részleges vagy teljes felelősségvállalásra vonatkozó írásbeli kötelezettségvállalás;
68. „kezességvállalási mérték”: a vonatkozó állami támogatási intézkedés keretében támogatható egyes ügyletek esetében az állami befektető által vállalt százalékos veszteségfedezeti arány;
69. „kilépés”: pénzügyi közvetítő vagy befektető részesedésének megszüntetése, amely történhet kereskedelmi értékesítés, leírás, részvények/kölcsönök visszafizetése, más pénzügyi közvetítő vagy befektető részére történő értékesítés, pénzügyi intézmény részére történő értékesítés, valamint nyilvános forgalomba hozatallal történő értékesítés - beleértve az első nyilvános kibocsátást - révén;
70. „tőkejuttatás”: pénzügyi közvetítőnek abból a célból biztosított, visszafizetendő állami befektetés, hogy kockázatfinanszírozási célú intézkedés keretében befektetéseket eszközöljön, melyek után az összes bevétel visszatérítendő az állami befektetőnek;
71. „kockázatfinanszírozási célú befektetés”: a támogatható vállalkozásoknak új befektetések céljából nyújtott tőke- és kvázisajáttőke-befektetések, kölcsönök (lízing is), kezességvállalások, vagy ezek keveréke;
72. „független magánbefektető”: a befektetés tárgyát képező támogatható vállalkozásban részesedéssel nem rendelkező magánbefektető, tulajdoni viszonyaiktól függetlenül ideértve az üzleti angyalokat és a pénzügyi intézményeket is, amennyiben azok teljes felelősséget vállalnak befektetésükért. Újonnan létrehozott vállalkozás esetében a magánbefektetők, ideértve az alapítókat is, e vállalkozástól függetlennek tekintendők;
73. „természetes személy”: a 21. és a 23. cikk alkalmazásában olyan, jogi személytől eltérő személy, aki a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában nem minősül vállalkozásnak;
74. „tőkebefektetés”: közvetlen vagy közvetett tőkejuttatás egy vállalkozás számára a vállalkozásban lévő megfelelő arányú részesedés megszerzése ellenében;
75. „első kereskedelmi értékesítés”: vállalkozás által termék- vagy szolgáltatási piacon történő első értékesítés, amelybe nem tartozik bele a piac tesztelése érdekében végrehajtott korlátozott értékesítés;
76. „tőzsdén nem jegyzett kkv”: olyan kkv, amely nem szerepel a tőzsde hivatalos jegyzékében, kivéve az alternatív kereskedési platformokat;
77. „kiegészítő befektetés”: egy vállalkozásba történő egyszeri vagy ismételt kockázatfinanszírozási célú befektetést követő további kockázatfinanszírozási célú befektetés;
78. „kiváltási tőke”: egy vállalkozás létező részvényeinek megvásárlása egy korábbi befektetőtől vagy tulajdonostól;
79. „megbízott fél”: az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap, olyan nemzetközi pénzügyi szervezet, amelyben valamely tagállam részesedést birtokol, vagy valamely tagállamban letelepedett, közérdek megvalósítására törekvő, közhatóság, közjogi szervezet vagy közfeladatot ellátó magánjogi szerv ellenőrzése alatt álló, közérdeket megvalósító pénzügyi szervezet; a megbízott fél az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/18/EK irányelv (39) vagy az említett irányelv helyébe részben vagy egészben lépő későbbi jogszabály rendelkezéseinek megfelelően választható ki vagy közvetlenül kijelölhető;
80. „innovatív vállalkozás”: az a vállalkozás:
a)
amely független szakértő által készített értékeléssel alá tudja támasztani, hogy a belátható jövőben új, az iparági technika mindenkori állásához képest jelentős javulást jelentő, ugyanakkor technológiai vagy ipari problémák kockázatát hordozó termékeket, szolgáltatásokat vagy folyamatokat fejleszt majd ki; vagy
b)
amelynek kutatás-fejlesztési költségei az összes működési költség legalább 10 %-át teszik ki a támogatás nyújtását megelőző három év legalább egyikében, illetve pénzügyi előzményekkel nem rendelkező induló vállalkozás esetében ugyanezen arányt a folyó pénzügyi időszak független könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatásában kell kimutatni;
81. „alternatív kereskedési platform”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja szerinti olyan multilaterális kereskedési rendszer, amelynél a kereskedésre bevezetett pénzügyi eszközök többségét kkv-k bocsátják ki;
82. „kölcsön”: olyan megállapodás, amelyben a hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget meghatározott időre a kölcsönfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a kölcsönfelvevőt arra kötelezi, hogy a meghatározott időszakon belül visszafizesse az összeget. Formáját tekintve lehet kölcsön vagy egyéb finanszírozási eszköz, ideértve a lízinget is, amely a hitelező számára elsősorban minimumhozamot nyújt. Már meglévő kölcsönök refinanszírozása nem támogatható kölcsön;
A kutatás-fejlesztési és innovációs támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások
83. „kutató-tudásközvetítő szervezet”: (közjogi vagy magánjogi értelemben) jogi formájától vagy finanszírozási módjától függetlenül olyan entitás (pl. egyetem vagy kutatóintézet, technológiatranszfer-ügynökség, innovációs közvetítő, valós vagy virtuális együttműködést kínáló kutatásorientált entitás), amelynek elsődleges célja a független tevékenységként végzett alapkutatás, alkalmazott kutatás vagy kísérleti fejlesztés, vagy e tevékenységek eredményeinek oktatás, közzététel vagy tudástranszfer útján széles körben történő terjesztése. Amennyiben az ilyen entitás gazdasági tevékenységeket is végez, a gazdasági tevékenységek finanszírozását, a gazdasági tevékenységekkel járó költségek és az abból származó bevételek elszámolását elkülönítve kell végezni. Azok a vállalkozások, amelyek például részvényesként vagy tagként döntő befolyással lehetnek egy ilyen entitásra, nem élvezhetnek preferenciális hozzáférést az általa elért kutatási eredményekhez;
84. „alapkutatás”: kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok közvetlen üzleti alkalmazását vagy felhasználását;
85. „alkalmazott kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez. Magában foglalja komplex rendszerek összetevőinek létrehozását, és beletartozhat a prototípusok laboratóriumi környezetben vagy létező rendszerekhez szimulált interfésszel rendelkező környezetben történő megépítése, valamint kísérleti sorozatok gyártása, amennyiben ez az alkalmazott kutatáshoz és különösen a generikus technológiák ellenőrzéséhez szükséges;
86. „kísérleti fejlesztés”: a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, alakítása és felhasználása új vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások kidolgozása céljából. Ide tartozhatnak például az új termékek, eljárások vagy szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó tevékenységek is.
A kísérleti fejlesztéshez tartozhat az új vagy javított termékek, eljárások és szolgáltatások prototípusainak és kísérleti modelljeinek kidolgozása, illetve kiállítása, az ilyen termékeknek a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetben történő tesztelése és jóváhagyása abban az esetben, ha e tevékenységek elsődleges célja a véglegesnek még nem tekinthető termék, eljárás vagy szolgáltatás továbbfejlesztése. Ide tartozhat a kereskedelmileg felhasználható olyan prototípusok és kísérleti modellek kifejlesztése, amelyek kereskedelmi végterméknek minősülnek, mert előállításuk túlságosan költséges ahhoz, hogy az kizárólag demonstrációs és hitelesítési céllal történjen.
A kísérleti fejlesztésbe még akkor sem tartoznak bele azok a szokásos vagy időszakos változtatások, amelyeket meglévő termékeken, gyártósorokon, előállítási eljárásokon, szolgáltatásokon és egyéb folyamatban lévő műveleteken végeznek, ha e változtatások fejlesztésnek minősülnek;
87. „megvalósíthatósági tanulmány”: egy projekt potenciáljának értékelése és elemzése, melynek célja, hogy a projekt erősségeinek és gyengeségeinek, lehetőségeinek és veszélyeinek objektív és ésszerű módon történő feltárása révén segítse a döntéshozatali folyamatot, valamint a végrehajtáshoz szükséges források azonosítását és végső soron a siker kilátásainak mérlegelését;
88. „személyi jellegű ráfordítások”: kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet ráfordításai az érintett projektben vagy tevékenységben való foglalkoztatásuk mértékéig;
89. „szokásos piaci feltételek”: azt jelenti, hogy a szerződő felek közötti ügylet feltételei nem térnek el a független vállalkozások között létrejövő ügyletek szokásos feltételeitől, és mentesek az összejátszás minden elemétől. Minden olyan ügylet, amely nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás eredménye, a szokásos piaci feltételeknek megfelelőnek tekintendő;
90. „hatékony együttműködés”: tudás- vagy technológiacsere vagy közös cél munkamegosztással történő elérésére irányuló együttműködés legalább két független fél között; a felek közösen határozzák meg az együttműködésen alapuló projekt hatókörét, hozzájárulnak a projekt végrehajtásához, valamint osztoznak a kockázaton és az együttműködés eredményén. A projekt teljes költségét viselheti egy vagy több fél, így mentesítve a többi felet a pénzügyi kockázatoktól. A szerződéses kutatás és a kutatási szolgáltatások nyújtása nem tekinthető együttműködési formának;
91. „kutatási infrastruktúra”: olyan létesítmények, erőforrások és kapcsolódó szolgáltatások, amelyeket a tudományos közösség az adott területtel kapcsolatos kutatásához használ; beleértve a tudományos felszerelést és eszközöket, a tudásalapú erőforrásokat - például gyűjteményeket, archívumokat vagy strukturált tudományos információkat -, olyan infokommunikációs technológiai infrastruktúrákat, mint a hálózat, a számítástechnikai eszközök, a szoftverek és a távközlési eszközök, valamint a kutatáshoz szükséges bármilyen más egyedi eszközt. E kutatási infrastruktúrák lehetnek egy helyszínre telepítettek vagy szétszórtak (hálózatba szervezett erőforrások) az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendelet (40) 2. cikke a) pontjának megfelelően;
92. „innovációs klaszter”: önálló felek (pl. innovatív induló vállalkozások, kis-, közép- és nagyvállalkozások, valamint kutató-tudásközvetítő szervezetek, nonprofit szervezetek és egyéb kapcsolódó gazdasági szereplők) szervezett csoportja, amelyet abból a célból hoztak létre, hogy ösztönözze az innovatív tevékenységeket egyrészt a klaszterben részt vevő vállalkozások és egyéb szervezetek közötti létesítménymegosztás, ismeret- és tapasztalatcsere előmozdítása, másrészt a tudástranszferhez, kapcsolatépítéshez, ismeretterjesztéshez, valamint együttműködéshez való hatékony hozzájárulás révén;
93. „magasan képzett munkaerő”: felsőoktatásban szerzett oklevéllel és - a doktori képzést is beleértve - legalább ötéves szakirányú tapasztalattal rendelkező munkaerő;
94. „innovációs tanácsadás”: a tudástranszfer, az immateriális javak megszerzése, védelme és kiaknázása és az ezeket magában foglaló szabványok és szabályozások alkalmazása terén történő tanácsadás, segítségnyújtás és képzés;
95. „innovációs támogató szolgáltatások”: irodahelyiség, adatbankok, könyvtárak, piackutatás, laboratóriumhasználat, minőségtanúsítás, tesztelés és tanúsítás biztosítása hatékonyabb termékek, eljárások és szolgáltatások fejlesztése céljából;
96. „szervezési innováció”: új szervezési módszer alkalmazása egy vállalkozás üzleti gyakorlatában, munkahelyi szervezetében vagy külső kapcsolataiban; nem tartoznak ide az olyan változtatások, amelyek a vállalkozásnál már alkalmazott szervezési módszereken alapulnak, a vezetési stratégia megváltoztatása, az összefonódások és felvásárlások, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak, az egyedi igényekhez igazítás, a helyszín megváltozásához köthető változások, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem;
97. „eljárási innováció”: új vagy jelentős mértékben javított termelési vagy szolgáltatási módszer alkalmazása (ideértve a technikákban, felszerelésekben vagy szoftverekben eszközölt jelentős változtatásokat is); nem minősülnek innovációnak a kisebb változtatások vagy fejlesztések, a termelési vagy szolgáltatási képesség növelése olyan gyártási vagy logisztikai rendszerek bevezetése révén, amelyek nagyban hasonlítanak a már használatban lévőkhöz, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak, az egyedi igényekhez igazítás, a helyszín megváltozásához köthető változások, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem;
98. „kirendelés”: valamely alkalmazottnak a kedvezményezett általi ideiglenes alkalmazása, ahol az alkalmazott jogosult visszatérni előző munkaadójához;
A hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások
99. „súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló”: bármely olyan személy, aki:
a)
legalább 24 hónapja nem áll rendszeres, fizetett alkalmazásban; vagy
b)
legalább 12 hónapja nem áll rendszeres, fizetett alkalmazásban, és a „hátrányos helyzetű munkavállaló” meghatározásánál felsorolt b)-g) kategóriák valamelyikébe tartozik;
100. „védett foglalkoztatás”: olyan vállalkozásnál történő foglalkoztatás, ahol az alkalmazottak legalább 30 %-a megváltozott munkaképességű munkavállaló;
A környezetvédelmi támogatásra alkalmazandó fogalommeghatározások
101. „környezetvédelem”: minden olyan intézkedés, amely a fizikai környezetünkben vagy természeti erőforrásainkban valamely kedvezményezett saját tevékenységei által okozott károk felszámolására vagy megakadályozására, e kár bekövetkezése kockázatának csökkentésére, illetve a természeti erőforrások hatékonyabb felhasználására irányul, beleértve az energiatakarékossági intézkedéseket és a megújuló energiaforrások használatát is;
102. „uniós szabvány”:
a)
olyan kötelező uniós szabvány, amely az egyes vállalkozások által elérendő szinteket ír elő a környezeti mutatókra nézve; vagy
b)
a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (41) rögzített, az elérhető legjobb technikák használatára és annak biztosítására vonatkozó kötelezettség, hogy a szennyező anyagok kibocsátási szintje ne haladja meg az elérhető legjobb technikák alkalmazásával elérhető szintet; azokban az esetekben, amelyeknél az elérhető legjobb technikák szerinti kibocsátási szinteket a 2010/75/EU irányelv értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokban határozták meg, e rendelet alkalmazásában azok a szintek alkalmazandók; amennyiben az említett szinteket tartományban állapítják meg, az a korlát alkalmazandó, amelynél az elérhető legjobb technikákat elérték;
103. „energiahatékonyság”: az a megtakarított energiamennyiség, amely valamely energiahatékonyság-javító intézkedés végrehajtása előtt és után mért és/vagy becsült fogyasztás alapján kerül meghatározásra, biztosítva az energiafogyasztást befolyásoló külső feltételeknek megfelelő normalizálást;
104. „energiahatékonysági projekt”: valamely épület energiahatékonyságát növelő beruházási projekt;
105. „energiahatékonysági alap”: különleges beruházási eszköz, melyet olyan energiahatékonysági projektekbe való beruházás céljából hoztak létre, amelyek az épületek energiahatékonyságának javítására irányulnak a háztartási ágazatban és a nem háztartási ágazatban egyaránt. Az energiahatékonysági alapokat energiahatékonyságialap-kezelő irányítja;
106. „energiahatékonyságialap-kezelő”: jogi személyiséggel rendelkező, szakmai alapkezelő társaság, amely kiválasztja a támogatható energiahatékonysági projekteket és azokba befektet;
107. „nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés”: az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (42) 2. cikkének (34) bekezdésében foglalt meghatározásnak megfelelő nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés;
108. „kapcsolt energiatermelés”: vagy kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés: az ugyanazon folyamat során egy időben termelt hőenergia és villamos és/vagy mozgási energia;
109. „megújuló energia”: csak megújuló energiaforrásokat felhasználó erőművek által termelt energia, valamint hagyományos energiaforrásokat is alkalmazó vegyes erőművekben a fűtőérték szempontjából megújuló energiaforrásokból nyert energiarész. Ide értendő a tárolórendszerek feltöltésére használt megújuló villamos energia, a tárolórendszerek eredményeként nyert villamos energia kivételével;
110. „megújuló energiaforrások”: a következő megújuló, nem fosszilis energiaforrások: szélenergia, napenergia, légtermikus energia, geotermikus energia, hidrotermikus és óceánból nyert energia, vízenergia, biomassza, hulladéklerakó-gáz, a szennyvíztisztító telepekről származó gáz és biogázok;
111. „bioüzemanyag”: biomasszából előállított folyékony vagy gáz halmazállapotú, a szállításban használt üzemanyag;
112. „fenntartható bioüzemanyag”: a 2009/28/EK irányelv 17. cikkében és az irányelv bármely módosításában meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő üzemanyag;
113. „élelmiszer-alapú bioüzemanyag”: a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatban (43) meghatározott gabonafélékből és egyéb keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből előállított bioüzemanyag;
114. „új és innovatív technológia”: az iparági technika mindenkori állásához képest új és nem kipróbált technológia, amely technológiai vagy ipari problémák kockázatát hordozza és nem egy meglévő technológia optimalizálása vagy kiterjesztése;
115. „kiegyenlítési feladatok”: egy piaci szereplőnek vagy annak kiválasztott képviselőjének (a továbbiakban: az egyensúlyért felelős fél) a termelés, a fogyasztás és a kereskedelmi ügyletek között egy adott időszakban (a továbbiakban: kiegyenlítőenergia-elszámolási időszak) felmerülő eltérésekért viselt felelőssége;
116. „szokványos kiegyenlítési feladatok”: technológiákat átfogó, megkülönböztetéstől mentes kiegyenlítési feladatok, melynek során e feladatok alól nem mentesítenek egyetlen termelőt sem;
117. „biomassza”: mezőgazdaságból, erdészetből és a kapcsolódó iparágakból - ideértve a halászatot és az akvakultúrát - származó termékek, hulladékok és maradványok (beleértve a növényi és állati eredetű anyagokat) biológiailag lebontható frakciója, valamint biogázok és az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható frakciója;
118. „energiatermelés teljes költsége”: a villamosenergia-termelés költségeinek kiszámítása a fogyasztóhoz vagy villamosenergia-hálózathoz való csatlakozási pontban. Magában foglalja az induló tőkét, a leszámítolási kamatlábat, valamint a folyamatos működés költségeit, az üzemanyagköltséget és a karbantartási költségeket;
119. „környezetvédelmi adó”: olyan adó, amelynek tárgya egyértelműen káros hatással van a környezetre, vagy amelynek célja bizonyos tevékenységek, áruk vagy szolgáltatások megadóztatása a környezetvédelmi költségeknek az árba történő beépítése és/vagy annak érdekében, hogy a termelőket és fogyasztókat olyan tevékenységek felé irányítsa, amelyek nagyobb mértékben tekintettel vannak a környezetre;
120. „uniós minimum-adómérték”: az uniós jogszabályokban előírt minimum-adómérték; az energiatermékek és a villamos energia tekintetében az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (44) I. mellékletében előírt minimum-adómérték;
121. „szennyezett terület”: olyan terület, amelyen a veszélyes anyagok ember által okozott előfordulása megerősítetten olyan szintű, amely - figyelembe véve a terület jelenlegi és jövőbeni jóváhagyott hasznosítását - jelentős kockázatot jelent az emberi egészségre vagy a környezetre;
122. „a szennyező fizet elv”: a szennyezés felszámolására irányuló intézkedések költségét a szennyezés okozójának kell viselnie;
123. „szennyezés”: a környezetet közvetlenül vagy közvetve károsító, valamely szennyező által okozott kár, valamint az az eset, ha valamely szennyező a fizikai környezet vagy a természeti erőforrások károsodásához vezető feltételeket teremt;
124. „energiahatékony távfűtés és távhűtés”: olyan távfűtési és távhűtési rendszer, amely megfelel a hatékony távfűtési és távhűtési rendszerekre vonatkozóan a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének (41) és (42) bekezdésében megállapított meghatározásnak. A meghatározás kiterjed a fűtő- és hűtőerőművekre, valamint a fűtés és a hűtés erőművekből a fogyasztókhoz való eljuttatására szolgáló hálózatra (és a kapcsolódó létesítményekre);
125. „szennyező”: az a személy, aki közvetve vagy közvetlenül károsítja a környezetet, illetve ilyen kárt eredményező feltételeket teremt;
126. „újrahasználat”: olyan művelet, amelynek révén a nem hulladéknak számító termékeket vagy alkatrészeket újra felhasználják arra a célra, amelyre eredetileg szolgáltak;
127. „újrahasználatra való előkészítés”: ellenőrzési, tisztítási és javítási hasznosítási műveletek, amelyek során a már hulladékká vált terméket vagy alkatrészt előkészítik annak érdekében, hogy bármilyen egyéb előkezelés nélkül újra felhasználják;
128. „újrafeldolgozás”: olyan hasznosítási művelet, amelynek során a hulladékanyagokat termékké vagy anyaggá alakítják, akár azok eredeti használati céljára, akár más célokra. Ez magában foglalja a biológiai szerves anyagok feldolgozását is, nem tartalmazza azonban az energetikai hasznosítást és az olyan anyaggá történő feldolgozást, amelyet üzemanyagként vagy feltöltési műveletek során használnak fel;
129. „a technika mindenkori állásának megfelelő”: az a folyamat, amelynek keretében egy hulladékterméknek végtermék előállítására történő újrahasználata gazdaságilag nyereséges, bevett gyakorlat. Adott esetben a „technika mindenkori állásának megfelelő” fogalmát az uniós technológia és a belső piac nézőpontjából kell értelmezni;
130. „energetikai infrastruktúra”: minden olyan fizikai berendezés vagy létesítmény, amely az Unió területén található vagy az Uniót egy vagy több harmadik országgal kapcsolja össze, és az alábbi kategóriákba tartozik:
a)
a villamos energia tekintetében:
i.
átviteli infrastruktúra a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelv (45) 2. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalommeghatározás szerint;
ii.
elosztási infrastruktúra a 2009/72/EK irányelv 2. cikkének (5) bekezdésében szereplő fogalommeghatározás szerint;
iii.
villamos energia állandó vagy ideiglenes, felszíni vagy föld alatti létesítményekben vagy geológiai tárolásra alkalmas helyszíneken történő tárolására szolgáló létesítmények, feltéve, hogy ezek közvetlenül legalább 110 kV feszültség átvitelére tervezett nagyfeszültségű vezetékekhez kapcsolódnak;
iv.
az i-iii. pontban meghatározott rendszerek biztonságos, védett és hatékony működéséhez szükséges felszerelések és berendezések, beleértve a minden feszültségi szinten alkalmazandó védelmi, a felügyeleti és a szabályozó rendszereket és alállomásokat is; valamint
v.
intelligens hálózatok: valamennyi felszerelés, vezeték, kábel vagy berendezés átviteli és alacsony vagy közepes feszültségű elosztási szinten egyaránt, amelynek célja egy villamosenergia-hálózaton belül a valós idejű vagy közel valós idejű, kétirányú digitális adatátvitel, a villamosenergia-termelés, -átvitel, -elosztás és -fogyasztás interaktív és intelligens nyomon követése és kezelése, olyan hálózatot létrehozva ezáltal, amely hatékonyan integrálja a hálózathoz csatlakozó valamennyi felhasználó (termelő, fogyasztó, valamint aki mindkettő egyszerre) magatartását és intézkedéseit annak érdekében, hogy biztosítsa egy gazdaságilag hatékony, fenntartható, alacsony veszteséggel járó, magas színvonalú, ellátási biztonságot nyújtó és biztonságos villamosenergia-rendszer rendelkezésre állását;
b)
a gáz tekintetében:
i.
olyan, a földgáz és biogáz átvitelére és elosztására szolgáló csővezetékek, amelyek egy hálózathoz tartoznak, kivéve az upstream földgázelosztás keretében használt nagynyomású vezetékeket;
ii.
az i. pontban említett nagynyomású gázvezetékekhez csatlakozó földfelszín alatti tároló létesítmények;
iii.
cseppfolyósított földgázhoz (LNG) vagy sűrített földgázhoz (CNG) használt átvételi, tároló- és újragázosító vagy dekompressziós létesítmények; valamint
iv.
a rendszer biztonságos, védett és hatékony működéséhez, illetve a kétirányú kapacitás megvalósításához szükséges felszerelések és berendezések, ideértve a kompresszorállomásokat is;
c)
az olaj tekintetében:
i.
kőolajszállításra használt csővezetékek;
ii.
kőolajvezetékek üzemeltetéséhez szükséges szivattyútelepek és tárolólétesítmények; valamint
iii.
a rendszer megfelelő, biztonságos és hatékony működéséhez szükséges felszerelések és berendezések, beleértve a védelmi, a felügyeleti és a szabályozó rendszereket, illetve az ellenirányú áramlást biztosító eszközöket is;
d)
a szén-dioxid tekintetében: a szén-dioxidnak a tárolóhelyre történő eljuttatását lehetővé tévő csővezeték-hálózat (beleértve a kapcsolódó nyomásfokozó állomásokat is), amely a szén-dioxid tartós tárolása céljából megfelelő föld alatti geológiai képződményekbe történő bevezetésére szolgál;
131. „belső energiapiaci jogszabályok”: ide tartozik a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (46), az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (47), a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (48), valamint a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (49), illetve az e jogszabályok helyébe részben vagy egészben lépő későbbi jogszabály;
A távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatásra alkalmazandó fogalommeghatározások
132. „szokásos tartózkodási hely”: az a hely, ahol egy természetes személy személyes és foglalkozási kötelékek miatt naptári évenként legalább 185 napot lakik; olyan személy esetében, akit a foglalkozási kötelékei a személyes kötelékeitől eltérő helyhez kötnek, és aki két vagy több tagállamban lakik, az a hely minősül szokásos tartózkodási helynek, ahová a személyt személyes kötelékei kötik, feltéve, hogy oda rendszeresen visszatér; amennyiben valaki meghatározott idejű feladat ellátására valamely tagállamban lakik, az a hely minősül tartózkodási helyének, ahová a személyt személyes kötelékei kötik, függetlenül attól, hogy a tevékenység ideje alatt oda visszatér-e vagy sem; másik tagállamban folytatott egyetemi vagy iskolai tanulmányok nem jelentik a szokásos tartózkodási hely megváltoztatását; vagy „szokásos tartózkodási hely”: a tagállamok nemzeti jogában meghatározott jelentéssel rendelkező fogalom;
A széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások
133. „széles sávú alaphálózat”: az aszimmetrikus digitális előfizetői vonalakhoz (az ADSL2+ hálózatokig), nem korszerűsített kábelekhez (pl.: DOCSIS 2.0), harmadik generációs mobilhálózatokhoz (UMTS) és a műholdas rendszerekhez hasonló technológiai platformra épülő alapfunkciókat kínáló hálózat;
134. „széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez kapcsolódó mélyépítési munkák”: azok a mélyépítési munkák, amelyek a széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez szükségesek, például a széles sávú vezetékeket tartalmazó alépítmény lefektetéséhez szükséges útfelbontás;
135. „alépítmény”: olyan föld alatti csövek vagy kábelcsatornák, amelyekben a széles sávú hálózat (optikai, réz- vagy koaxiális) kábelei futnak;
136. „fizikai átengedés”: a végső fogyasztó hozzáférési vonalának fizikai függetlenítése, ami lehetővé teszi a versenytársak saját átviteli hálózatai számára a közvetlen átvitelt;
137. „passzív széles sávú infrastruktúra”: aktív komponens nélküli széles sávú hálózat. Jellemzően elektronikus hírközlési építmények, alépítmények, sötétszálak és utcai elosztószekrények alkotják;
138. „újgenerációs hozzáférési (NGA-) hálózat”: legalább a következő jellemzőkkel rendelkező fejlett hálózat: a) minden előfizetőnek nagyon gyors és megbízható szolgáltatást nyújtanak, olyan optikai (vagy azzal egyenértékű technológián alapuló) felhordóhálózat segítségével, amely elég közel található a felhasználó helyiségeihez ahhoz, hogy garantálja a nagy sebesség tényleges biztosítását; b) támogatja a különféle fejlett digitális szolgáltatásokat, köztük a konvergáló, teljesen IP-alapú szolgáltatásokat; valamint c) a széles sávú alaphálózatokhoz képest lényegesen nagyobb feltöltési sebességgel rendelkezik. A piaci és a technológiai fejlődés jelenlegi szakaszában az NGA-hálózatok: a) száloptikás hálózatok (FTTx); b) korszerűsített, fejlett kábelhálózatok; valamint c) egyes fejlett, vezeték nélküli hozzáférési hálózatok, amelyek minden előfizetőnek megbízható, nagy sebességet képesek biztosítani;
139. „nagykereskedelmi hozzáférés”: olyan hozzáférés, amelynek révén az egyik üzemeltető használhatja egy másik üzemeltető létesítményeit. A legújabb technológiai fejlemények alapján az adott hálózaton keresztüli lehető legszélesebb körű hozzáférés részét kell képezniük a következő hozzáférési termékeknek: FTTH/FTTB hálózatok esetében: hozzáférés az alépítményhez és a sötétszálhoz, a helyi hurok átengedése és bitfolyam-hozzáférés. Kábelhálózatok esetében: hozzáférés az alépítményhez és bitfolyam-hozzáférés. FTTC hálózatok esetében: hozzáférés az alépítményhez, az alhurok átengedése és bitfolyam-hozzáférés. Passzív hálózati infrastruktúra esetében: hozzáférés az alépítményhez és a sötétszálhoz és/vagy a helyi hurok átengedése. ADSL-alapú széles sávú hálózat esetében: a helyi hurok átengedése és bitfolyam-hozzáférés. Mobil- vagy vezeték nélküli hálózat esetében: bitfolyam-hozzáférés, a fizikai póznák megosztása és hozzáférés a felhordóhálózatokhoz. Műholdas platform esetében: bitfolyam-hozzáférés;
A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások
140. „nehezen megvalósítható/terjeszthető audiovizuális alkotások”: a tagállamok által a támogatási programok kidolgozásakor vagy a támogatás nyújtásakor előre meghatározott feltételek alapján ilyenként meghatározott alkotások, melyek kiterjedhetnek olyan filmekre, amelyek egyetlen eredeti változata valamelyik tagállam korlátozott földrajzi kiterjedéssel, népességgel és nyelvterülettel rendelkező nyelvén készül, rövidfilmekre, az első és második filmes rendezők filmjeire, a dokumentumfilmekre, vagy az alacsony költségvetésű vagy egyébként nehezen forgalmazható művekre;
141. „az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) listája”: hivatalos fejlesztési támogatásra jogosult, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által összeállított listán szereplő összes ország és terület;
142. „ésszerű nyereség”: az érintett ágazatra vonatkozó jellemző nyereségre tekintettel kell meghatározni. Mindenesetre olyan tőkemegtérülési rátát kell ésszerűnek tekinteni, amely nem haladja meg a releváns swapkamatláb 100 bázisponttal növelt összegét.
A sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatással kapcsolatos fogalommeghatározások
143. „hivatásos sport”: jövedelemszerző foglalkoztatásban és díjazás ellenében nyújtott szolgáltatás jellegével folytatott sporttevékenység - függetlenül attól, hogy a hivatásos sportoló és az érintett sportvállalkozás kötött-e egymással formális munkaszerződést -, amennyiben a kompenzáció meghaladja a részvételi költséget és a sportoló jövedelmének jelentős részét teszi ki. E rendelet alkalmazásában nem tekintendők kompenzációnak a sportrendezvényen való részvételhez kapcsolódó utazási költségek és szállásköltségek.
3. cikk
A mentesség feltételei
A támogatási programok, a támogatási programok keretében nyújtott egyedi támogatások és az ad hoc támogatások a Szerződés 107. cikkének (2) vagy (3) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetők, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy a támogatás megfelel az e rendelet I. fejezetében meghatározott valamennyi feltételnek, valamint az érintett támogatási kategóriára vonatkozóan e rendelet III. fejezetében meghatározott különös feltételeknek.
4. cikk
Bejelentési határértékek
(1) E rendelet nem alkalmazható azokra a támogatásokra, amelyek meghaladják a következő határértékeket:
a)
regionális beruházási támogatás esetében: a támogatás „kiigazított támogatási összege”, amelyet egy 100 millió EUR elszámolható költségű beruházás esetében a 2. cikk 20. pontjában meghatározott mechanizmusnak megfelelően számítanak ki;
b)
regionális városfejlesztési támogatás esetében: 20 millió EUR a 16. cikk (3) bekezdésében foglaltak szerint;
c)
kkv-knak nyújtott beruházási támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
d)
kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és projektenként 2 millió EUR;
e)
kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként évente 2 millió EUR;
f)
az európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési költségekhez nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és projektenként 2 millió EUR;
g)
kockázatfinanszírozási támogatás esetében: támogatható vállalkozásonként 15 millió EUR a 21. cikk (9) bekezdésében foglaltak szerint;
h)
induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként a 22. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében foglaltak szerinti összeg;
i)
kutatás-fejlesztési támogatás esetében:
i.
ha a projekt túlnyomórészt alapkutatást foglal magában: vállalkozásonként és projektenként 40 millió EUR; ez az eset akkor áll fenn, ha a projekt elszámolható költségeinek több mint fele az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységekkel kapcsolatban merül fel;
ii.
ha a projekt túlnyomórészt alkalmazott kutatást foglal magában: vállalkozásonként és projektenként 20 millió EUR; ez az eset akkor áll fenn, ha a projekt elszámolható költségeinek több mint fele az alkalmazott kutatás kategóriájába, vagy együttesen véve az alkalmazott kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységekkel kapcsolatban merül fel;
iii.
ha a projekt túlnyomórészt kísérleti fejlesztést foglal magában: vállalkozásonként és projektenként 15 millió EUR; ez az eset akkor áll fenn, ha a projekt elszámolható költségeinek több mint fele a kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó tevékenységekkel kapcsolatban merül fel;
iv.
ha a projekt EUREKA-projekt, vagy ha a projektet a Szerződés 185. vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás hajtja végre, az i-iii. alpontban említett összeg a kétszeresére emelkedik;
v.
ha a kutatás-fejlesztési projektekhez a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték kiszámításához használt módszertan hiánya esetén az elszámolható költségek százalékában fejeznek ki), és ha az intézkedés biztosítja, hogy a projekt ésszerű és prudenciális megfontolások alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az előleg legalább a támogatás odaítélésekor irányadó leszámítolási kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre, az i-iv. alpontban említett összeg 50 %-kal emelkedik;
vi.
kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás esetében: tanulmányonként 7,5 millió EUR;
j)
kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetében: infrastruktúránként 20 millió EUR;
k)
innovációs klaszterre nyújtott támogatás esetében: klaszterenként 7,5 millió EUR;
l)
kkv-knak nyújtott innovációs támogatás esetében: vállalkozásonként és projektenként 5 millió EUR;
m)
eljárási és szervezési innováció támogatása esetében: vállalkozásonként és projektenként 7,5 millió EUR;
n)
képzési támogatás esetében: képzési projektenként 2 millió EUR;
o)
hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként évente 5 millió EUR;
p)
megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként évente 10 millió EUR;
q)
megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával járó többletköltségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként évente 10 millió EUR;
r)
hátrányos helyzetű munkavállalók segítésének költségeit ellentételező támogatás esetében: vállalkozásonként évente 5 millió EUR;
s)
környezetvédelmi beruházási támogatás esetében, kivéve a szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatást, valamint az energiahatékony távfűtési és távhűtési létesítmény elosztó hálózati részéhez nyújtott támogatást: vállalkozásonként és beruházási projektenként 15 millió EUR;
t)
energiahatékonysági projektekhez nyújtott beruházási támogatás esetében: 10 millió EUR a 39. cikk (5) bekezdésében foglaltak szerint;
u)
szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 20 millió EUR;
v)
a megújuló villamosenergia-termelésre irányuló működési támogatás és kisméretű létesítmények megújulóenergia-termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás esetében: vállalkozásonként és projektenként 15 millió EUR. Amennyiben a támogatást versenyeztetéses ajánlattételi eljárás alapján nyújtják a 42. cikk szerint: a 42. cikk alá tartozó valamennyi támogatási program összesített költségvetését figyelembe véve évente 150 millió EUR;
w)
távfűtési és távhűtési elosztó hálózatra irányuló beruházási támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 20 millió EUR;
x)
energetikai infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 50 millió EUR;
y)
széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás esetében: projektenként 70 millió EUR összköltség;
z)
a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító beruházási támogatás esetében; projektenként 100 millió EUR; a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító működési támogatás esetében: vállalkozásonként évente 50 millió EUR;
aa)
audiovizuális alkotásokra vonatkozó támogatási programok esetében: támogatási programonként évente 50 millió EUR;
bb)
sportlétesítményekre és multifunkcionális létesítményekre nyújtott beruházási támogatás esetében: projektenként 15 millió EUR vagy 50 millió EUR-t meghaladó összköltség; sportlétesítményekre nyújtott működési támogatás esetében: létesítményenként évente 2 millió EUR; valamint
cc)
helyi infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás esetében: egyazon infrastruktúra esetében 10 millió EUR vagy 20 millió EUR-t meghaladó összköltség.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított vagy említett határértékek nem kerülhetők meg a támogatási programok vagy támogatási projektek mesterséges felosztásával.
5. cikk
A támogatás átláthatósága
(1) E rendelet csak olyan támogatásokra alkalmazható, amelyek esetében a bruttó támogatási egyenérték kockázatelemzés nélkül előre, pontosan kiszámítható („átlátható támogatások”).
(2) A következő támogatási kategóriák tekintendők átláthatónak:
a)
vissza nem térítendő támogatás és kamattámogatás formájában nyújtott támogatás;
b)
kölcsön formájában nyújtott támogatás, amennyiben a bruttó támogatási egyenérték kiszámítása a támogatás odaítélésekor irányadó referencia-kamatláb alapján történik;
c)
kezességvállalás formájában nyújtott támogatás:
i.
amennyiben a bruttó támogatási egyenérték kiszámítása egy bizottsági közleményben megállapított mentesülési díj alapján történik; vagy
ii.
amennyiben a kezességvállalás bruttó támogatási egyenértékének kiszámításához használt módszertant - annak az állami támogatásokról szóló, abban az időben alkalmazandó bizottsági rendeletek alapján a Bizottságnak történő bejelentését követően - az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (50) vagy az azt követő későbbi közlemények alapján a Bizottság az intézkedés végrehajtását megelőzően elfogadta, és a jóváhagyott módszertan kifejezetten vonatkozik az e rendelet alkalmazásához kapcsolódó, szóban forgó kezességvállalás-típusra és az alapul szolgáló ügylettípusra;
d)
adókedvezmény formájában nyújtott támogatás, amennyiben az intézkedés olyan felső korlátot határoz meg, amely biztosítja, hogy ne lépjék túl az alkalmazandó határértéket;
e)
regionális városfejlesztési támogatás, amennyiben teljesülnek a 16. cikkben meghatározott feltételek;
f)
kockázatfinanszírozási célú intézkedések formájában nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 21. cikkben meghatározott feltételek;
g)
induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 22. cikkben meghatározott feltételek;
h)
energiahatékonysági projektekhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 39. cikkben meghatározott feltételek;
i)
a piaci áron felüli felár formájában nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 42. cikkben meghatározott feltételek;
j)
visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatás, amennyiben a visszafizetendő előleg teljes névértéke nem haladja meg az e rendelet alapján alkalmazandó határértéket, illetve amennyiben az intézkedés végrehajtását megelőzően a visszafizetendő előleg bruttó támogatási egyenértékének kiszámításához használt módszertant - annak bejelentését követően - a Bizottság elfogadta.
6. cikk
Ösztönző hatás
(1) Ez a rendelet csak az ösztönző hatással bíró támogatásokra alkalmazható.
(2) A támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha a kedvezményezett a projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka megkezdését megelőzően írásbeli támogatási kérelmet nyújtott be az érintett tagállamhoz. A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell legalább a következő információkat:
a)
a vállalkozás neve és mérete;
b)
a projekt ismertetése, kezdetének és befejezésének időpontjával együtt;
c)
a projekt helyszíne;
d)
az elszámolható költségek jegyzéke;
e)
a támogatás típusa (vissza nem térítendő támogatás, kölcsön, kezességvállalás, visszafizetendő előleg, tőkeinjekció vagy egyéb) és a projekthez szükséges állami finanszírozás összege.
(3) A nagyvállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatás csak akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha a tagállam a (2) bekezdésben megállapított feltétel teljesítésének biztosításán túlmenően az adott támogatás nyújtását megelőzően ellenőrizte, hogy a kedvezményezett által összeállított dokumentáció tanúsága szerint a támogatás eredményeképpen a következők közül egy vagy több érvényesül:
a)
regionális beruházási támogatás esetében: a támogatás hiányában nem került volna sor a projekt végrehajtására az érintett térségben vagy a projekt nem lett volna kellően nyereséges a kedvezményezett számára az érintett térségben;
b)
minden más esetben:
-
a támogatás következtében lényegesen kibővült a projekt/tevékenység hatóköre, vagy
-
a támogatás következtében lényegesen nőtt a kedvezményezett által a projektre/tevékenységre fordított teljes összeg, vagy
-
a támogatás következtében lényegesen felgyorsult az érintett projekt/tevékenység megvalósítási üteme.
(4) A (2) és (3) bekezdéstől eltérve ösztönző hatásúnak tekintendők az adókedvezmény formájában megvalósuló intézkedések abban az esetben, ha teljesülnek a következő feltételek:
a)
az intézkedés objektív kritériumoknak megfelelően és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát; valamint
b)
az intézkedést azelőtt fogadták el és léptették hatályba, hogy a támogatott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka megkezdődött volna, kivéve az adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási programok esetében, amennyiben a tevékenységre adókedvezmény formájában megvalósuló korábbi támogatási programok vonatkoztak.
(5) A (2), (3) és (4) bekezdéstől eltérve a következő támogatási kategóriáknak nem kell ösztönző hatásúnak lenniük, illetve a következő támogatási kategóriák ösztönző hatásúnak tekinthetők:
a)
regionális működési támogatás, amennyiben teljesülnek a 15. cikkben meghatározott feltételek;
b)
a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás, amennyiben teljesülnek a 21. és a 22. cikkben meghatározott feltételek;
c)
a hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás és a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 32. és a 33. cikkben meghatározott feltételek;
d)
a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával járó többletköltségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 34. cikkben meghatározott feltételek;
e)
a 2003/96/EK irányelv szerinti környezetvédelmi adókedvezmény formájában nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek az e rendelet 44. cikkében meghatározott feltételek;
f)
a természeti katasztrófa okozta károk helyreállításához nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek az 50. cikkben meghatározott feltételek;
g)
távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás, amennyiben teljesülnek az 51. cikkben meghatározott feltételek;
h)
a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, amennyiben teljesülnek az 53. cikkben meghatározott feltételek.
7. cikk
Támogatási intenzitás és elszámolható költségek
(1) A támogatási intenzitás és az elszámolható költségek kiszámítása során felhasznált valamennyi számadatot az adók és egyéb illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. Az elszámolható költségeket világos, konkrét és aktuális dokumentumokkal kell alátámasztani.
(2) Abban az esetben, ha a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, a támogatás összegének a bruttó támogatási egyenértéket kell tekinteni.
(3) A több részletben kifizetett támogatást a támogatás nyújtásának időpontjára számított jelenértékre kell diszkontálni. Az elszámolható költségeket a támogatás nyújtásának időpontjára számított jelenértékre kell diszkontálni. A diszkontáláshoz alkalmazott kamatláb a támogatás nyújtásakor irányadó leszámítolási kamatláb.
(4) Adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetében a támogatás részleteit az adókedvezmények érvényesítésének különböző időpontjaiban irányadó leszámítolási kamatlábbal kell diszkontálni.
(5) Amennyiben a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték kiszámításához használt módszertan hiánya esetén az elszámolható költségek százalékában fejeznek ki), és amennyiben az intézkedés biztosítja, hogy a projekt ésszerű és prudenciális megfontolások alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az előleg legalább a támogatás nyújtásakor irányadó leszámítolási kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre, a III. fejezetben említett maximális támogatási intenzitás 10 százalékponttal növelhető.
(6) Visszafizetendő előleg formájában nyújtott regionális támogatás esetében a támogatás nyújtásakor hatályos regionális támogatási térkép szerinti maximális támogatási intenzitás nem növelhető.
8. cikk
Támogatáshalmozás
(1) Annak megállapításakor, hogy teljesülnek-e a 4. cikkben szereplő bejelentési határértékek és a III. fejezetben foglalt maximális támogatási intenzitások, a támogatott tevékenységre, projektre vagy vállalkozásra irányuló állami támogatások teljes összegét kell figyelembe venni.
(2) Amennyiben az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik a tagállam ellenőrzése alá, állami támogatással párosul, csak ez utóbbit kell figyelembe venni annak meghatározásakor, hogy teljesülnek-e a bejelentési határértékek és a maximális támogatási intenzitások vagy a maximális támogatási összegek, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekkel kapcsolatban nyújtott állami finanszírozás teljes összege nem haladja meg az uniós jog alkalmazandó szabályaiban foglalt legkedvezőbb finanszírozási arányt.
(3) Az e rendelettel mentesített, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező támogatás a következőkkel halmozható:
a)
bármely egyéb állami támogatás, amennyiben az adott intézkedések különböző azonosítható elszámolható költségekre vonatkoznak;
b)
bármely egyéb állami támogatás, amely részben vagy egészben ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódik, feltéve, hogy az ilyen halmozás nem vezet az e rendelet értelmében az érintett támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás, illetve támogatási összeg túllépéséhez.
(4) Az e rendelet 21., 22. és 23. cikke értelmében mentesített, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás az ebben a rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott más csoportmentességi rendeletben vagy határozatban az egyes ügyek egyedi körülményei szerint rögzített legmagasabb vonatkozó teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
(5) Az e rendelettel mentesített állami támogatás nem halmozható ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott csekély összegű támogatással, amennyiben a halmozás az e rendelet III. fejezetében megállapított támogatási intenzitás túllépéséhez vezetne.
(6) A (3) bekezdés b) pontjától eltérően a 33. és a 34. cikkben előírt, megváltozott munkaképességű munkavállalók javára nyújtott támogatás ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában az e rendelet alapján alkalmazható legmagasabb határértéket meghaladóan is halmozható az e rendelettel mentesített más támogatással, feltéve, hogy az ilyen halmozás nem eredményez az érintett munkavállalók alkalmazási idejének bármely időszakában a vonatkozó költségek 100 %-át meghaladó támogatási intenzitást.
9. cikk
Közzététel és információszolgáltatás
(1) Az érintett tagállam nemzeti vagy regionális szintű átfogó állami támogatási honlapon biztosítja a következő információk közzétételét:
a)
a 11. cikkben említett összefoglaló adatok a II. mellékletben rögzített szabványos formában, vagy egy ahhoz vezető internetes link;
b)
a 11. cikkben említettek szerint minden egyes támogatási intézkedés teljes szövege, vagy a teljes szöveghez vezető internetes link;
c)
minden egyes, 500 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatásra vonatkozó, a III. mellékletben említett információk.
Az európai területi együttműködés projektjeinek nyújtott támogatások tekintetében az e bekezdésben említett információkat azon tagállam honlapján kell közzétenni, amelyben az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkében meghatározott érintett irányító hatóság működik. A részt vevő tagállamok határozhatnak úgy is, hogy mindegyikük a saját területére irányuló támogatási intézkedésekről nyújt információt a honlapján.
(2) Az adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok, valamint a 16. és a 21. cikk hatálya alá tartozó támogatási programok (51) esetében akkor tekinthetők teljesültnek az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételek, ha a tagállamok az egyedi támogatási összegekre vonatkozóan előírt információkat az alábbi tartományokban teszik közzé (millió EUR):
0,5-1;
1-2;
2-5;
5-10;
10-30; valamint
30 vagy több.
(3) Az e rendelet 51. cikke szerinti programoknál az e cikkben előírt közzétételi kötelezettség a végső fogyasztókra nem alkalmazandó.
(4) Az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett információkat a III. mellékletben leírt szabványos formában kell feltüntetni és hozzáférhetővé tenni, lehetővé téve hatékony keresési és letöltési funkciók használatát. Az (1) bekezdésben említett információkat a támogatás nyújtásának napjától számított 6 hónapon belül, illetve adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok esetében az adóbevallás esedékességének időpontjától számított 1 éven belül kell közzétenni, és az információknak a támogatás nyújtásának napjától számított legalább 10 évig elérhetőnek kell lenniük.
(5) A Bizottság közzéteszi honlapján:
a)
az e cikk (1) bekezdésében említett állami támogatási honlapok linkjeit;
b)
a 11. cikkben említett összefoglaló adatokat.
(6) A tagállamok legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül megfelelnek az e cikkben foglalt rendelkezéseknek.
II. FEJEZET
ELLENŐRZÉS
10. cikk
A csoportmentességi kedvezmény visszavonása
Ha egy tagállam a bejelentési kötelezettség alól e rendelet értelmében állítólagosan mentesített támogatást nyújt anélkül, hogy az eleget tenne az I-III. fejezetben megállapított feltételeknek, a Bizottság - miután az érintett tagállamnak biztosította a lehetőséget álláspontja ismertetésére - határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja, hogy az érintett tagállam által a jövőben elfogadandó, e rendelet követelményeinek máskülönben megfelelő valamennyi támogatási intézkedést vagy ezen intézkedések egy részét a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban be kell jelenteni a Bizottság részére. A bejelentendő intézkedéseket korlátozni lehet a bizonyos támogatástípusokat nyújtó vagy bizonyos kedvezményezettek javára nyújtott intézkedésekre, vagy azon támogatási intézkedésekre, amelyeket az érintett tagállam bizonyos hatóságai fogadtak el.
11. cikk
Jelentéstétel
A tagállamok, illetve az európai területi együttműködés projektjeinek nyújtott támogatások tekintetében az a tagállam, amelyben az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkében meghatározott érintett irányító hatóság működik, eljuttatják a Bizottsághoz a következőket:
a)
az e rendelettel mentesített minden egyes támogatási intézkedésre vonatkozó összefoglaló adatok a II. mellékletben meghatározott szabványos formában, valamint a támogatási intézkedés teljes szövegéhez - a módosításokkal együtt - vezető link a Bizottság elektronikus bejelentési rendszerén keresztül, a támogatás hatálybalépését követő 20 munkanapon belül;
b)
minden olyan egész év, illetve az év minden olyan része tekintetében, amelyben e rendelet alkalmazandó, elektronikus formában a módosított, az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendeletben (52) említett éves jelentés e rendelet alkalmazásáról, a végrehajtási rendeletben feltüntetett információkkal.
12. cikk
Ellenőrzés
Annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse a bejelentés alól e rendelettel mentesített támogatásokat, a tagállamok, illetve az európai területi együttműködés projektjeinek nyújtott támogatások tekintetében az a tagállam, amelyben az érintett irányító hatóság működik, részletes nyilvántartást vezetnek azokról az információkról és igazoló dokumentumokról, amelyek alapján meg lehet állapítani, hogy az e rendeletben rögzített valamennyi feltétel teljesül-e. A nyilvántartást az ad hoc támogatás, illetve a támogatási program keretében nyújtott legutolsó támogatás nyújtásának napjától számított 10 évig kell megőrizni. Az érintett tagállam 20 munkanapon vagy a kérelemben meghatározott ennél hosszabb időtartamon belül megad a Bizottságnak minden olyan információt és átad minden olyan igazoló dokumentumot, amelyet a Bizottság szükségesnek tart e rendelet alkalmazásának ellenőrzéséhez.
III. FEJEZET
A KÜLÖNBÖZŐ TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
1. SZAKASZ
Regionális támogatás
A. alszakasz
Regionális beruházási és működési támogatás
13. cikk
A regionális támogatás alkalmazási köre
E szakasz nem alkalmazható a következőkre:
a)
az acélipari, a szénipari, a hajógyártási, a szintetikusszál-ipari, a szállítási ágazat - a kapcsolódó infrastruktúrával együtt -, az energiatermelési és -elosztási, valamint az energetikai infrastruktúrával kapcsolatos tevékenységek javára nyújtott támogatás;
b)
meghatározott, korlátozott számú gazdasági ágazatra irányuló programok formájában nyújtott regionális támogatás; nem minősülnek azonban meghatározott gazdasági ágazatokra irányuló programoknak a turisztikai tevékenységekre, a széles sávú infrastruktúrára és a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására irányuló programok;
c)
a legkülső régiókban vagy ritkán lakott területeken előállított áruk szállítási költségeit ellentételező programok formájában és az alábbiak javára nyújtott regionális támogatás:
i.
a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállítására, feldolgozására és forgalmazására irányuló tevékenységek; vagy
ii.
a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (53) az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének A. nemzetgazdasági ágába (Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és halászat), az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének B. nemzetgazdasági ágába (Bányászat és kőfejtés) és az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének D. nemzetgazdasági ágába (Villamosenergia-, gáz-, gőzellátás és légkondicionálás) sorolt tevékenységek; vagy
iii.
csővezetékes szállítás;
d)
az olyan kedvezményezettnek nyújtott egyedi regionális beruházási támogatás, aki a regionális beruházási támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg az Európai Gazdasági Térség területén, vagy aki a támogatási kérelem benyújtásakor konkrétan tervezi, hogy a támogatási kérelem tárgyát képező induló beruházás befejezését követő két éven belül ilyen tevékenységet szüntet meg az érintett területen;
e)
olyan vállalkozások számára nyújtott regionális működési támogatás, amelyek elsődleges tevékenységei az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének K. nemzetgazdasági ágába (Pénzügyi, biztosítási tevékenység) tartoznak, vagy olyan vállalkozások számára nyújtott regionális működési támogatás, amelyek csoporton belüli tevékenységeket folytatnak és amelyek fő tevékenysége az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének 70.10 szakágazatába (Üzletvezetés) vagy 70.22 szakágazatába (Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás) tartozik.
14. cikk
Regionális beruházási támogatás
(1) A regionális beruházási támogatási intézkedések a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatás támogatott területeken nyújtható.
(3) A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken a támogatás a kedvezményezett méretétől függetlenül induló beruházásokhoz nyújtható. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken a támogatás kkv-knak bármilyen formában megvalósuló induló beruházáshoz nyújtható. Nagyvállalkozásoknak kizárólag az érintett területen új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházáshoz nyújtható támogatás.
(4) Az elszámolható költségek a következők:
a)
a tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházási költségek;
b)
az induló beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége; vagy
c)
az a) és a b) pont kombinációja, az a) és a b) pont szerinti összegek közül a magasabbat nem meghaladó mértékben.
(5) A beruházást annak befejezése után legalább öt évig, illetve kkv-k esetében három évig fenn kell tartani az érintett területen. Ez azonban nem jelenti azt, hogy ne lehetne lecserélni az ezen időszakon belül korszerűtlenné vált üzemet, illetve meghibásodott berendezést, feltéve, hogy a gazdasági tevékenység az érintett területen a vonatkozó minimális időtartam alatt fennmarad.
(6) A beszerzett eszközöknek újaknak kell lenniük, kivéve a kkv-k esetében és létesítmények felvásárlása esetében. A tárgyi eszközök bérléséhez kapcsolódó költségek a következő feltételek mellett vehetők figyelembe:
a)
földterület, illetve épület esetében a bérleti viszonynak a beruházási projekt várható befejezési időpontját követően nagyvállalkozások esetében legalább öt, illetve kkv-k esetében három évig fenn kell állnia;
b)
üzem vagy gép esetében a bérleti viszonyt olyan pénzügyi lízing formájában kell megvalósítani, amely a lízing futamidejének lejártakor a támogatás kedvezményezettjével szemben az eszköz megvásárlására vonatkozó kötelezettséget tartalmaz.
Létesítmény eszközeinek a 2. cikk 49. pontja szerinti megvásárlása esetében csak azon eszközök költségét lehet figyelembe venni, amelyeket a vevőtől független harmadik féltől vásárolnak. Az ügyletet piaci feltételek mellett kell lebonyolítani. Amennyiben az eszközök beszerzéséhez a vásárlást megelőzően már nyújtottak támogatást, ezen eszközök költségeit le kell vonni a létesítmény felvásárlásához kapcsolódó elszámolható költségekből. Ha egy kisvállalkozást az eredeti tulajdonos családtagjai vagy korábbi munkavállalók vesznek át, az eszközöknek a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó feltételnek nem kell teljesülnie. A részesedésszerzés nem minősül induló beruházásnak.
(7) A termelési folyamat alapvető megváltoztatásához nyújtott támogatás esetében az elszámolható költségeknek meg kell haladniuk a modernizálandó tevékenységhez kapcsolódó eszközöknek a megelőző három pénzügyi évben realizált értékcsökkenését. A meglévő létesítmény diverzifikálásához nyújtott támogatás esetében az elszámolható költségeknek legalább 200 %-kal kell meghaladniuk az újrahasznált eszközöknek a munkák megkezdése előtti pénzügyi évben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
(8) Immateriális javak akkor vehetők figyelembe a beruházási költségek kiszámításához, amennyiben teljesítik a következő feltételeket:
a)
kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel;
b)
amortizálhatónak kell lenniük;
c)
a vevőtől független harmadik felektől, piaci feltételek mellett kell azokat megvásárolni; valamint
d)
legalább öt évig, illetve kkv-k esetében három évig a támogatásban részesülő vállalkozás eszközei között kell szerepelniük, és ahhoz a projekthez kell kapcsolódniuk, amelyre a támogatást nyújtották.
Nagyvállalkozások esetében az immateriális javak költségei csupán az induló beruházás teljes elszámolható beruházási költségeinek 50 %-áig számolhatók el.
(9) Amennyiben az elszámolható költségeket a (4) bekezdés b) pontjában említett becsült bérköltségekre hivatkozással számítják ki, a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
a beruházási projektnek az előző tizenkét hónap átlagához képest az érintett létesítményben foglalkoztatottak számának nettó növekedését kell eredményeznie, ami azt jelenti, hogy a megszüntetett álláshelyek számát le kell vonni az említett időszak alatt létrehozott álláshelyek számából;
b)
minden egyes álláshelyet a munkálatok befejezésétől számított három éven belül be kell tölteni; valamint
c)
a beruházás által létrehozott valamennyi munkahelyet az álláshely első betöltése után legalább öt évig, illetve a kkv-k esetében három évig fenn kell tartani az érintett területen.
(10) A széles sávú hálózatok fejlesztésére irányuló regionális támogatásra vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
támogatás csak olyan területeken nyújtható, ahol nincs azonos kategóriájú hálózat (széles sávú alaphálózat vagy NGA), és ahol nem is valószínű, hogy a támogatás odaítéléséről szóló határozattól számított három éven belül piaci feltételek mellett kiépülne ilyen hálózat; valamint
b)
a támogatott hálózatüzemeltetőnek méltányos és megkülönböztetésmentes feltételek mellett kell aktív és passzív nagykereskedelmi hozzáférést biztosítania, beleértve az NGA-hálózatok esetében a hálózatok fizikai átengedését; valamint
c)
a támogatást versenyeztetéses kiválasztási eljárás keretében kell odaítélni.
(11) Kutatási infrastruktúrához csak akkor nyújtható regionális támogatás, ha a támogatás nyújtásának feltételéül előírják a támogatott infrastruktúrához való átlátható és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítását.
(12) A bruttó támogatási egyenértékben kifejezett támogatási intenzitás nem haladhatja meg az érintett területen a támogatás nyújtásakor hatályos regionális támogatási térkép szerinti maximális támogatási intenzitást. Amennyiben a támogatási intenzitás nagyságát a (4) bekezdés c) pontja alapján állapítják meg, a maximális támogatási intenzitás nem haladhatja meg ezen intenzitásnak a beruházási költségek vagy a bérköltség alapján történő alkalmazásából fakadó legkedvezőbb összeget. Nagyberuházási projektek esetében a támogatási összeg nem haladhatja meg a 2. cikk 20. pontjában meghatározott mechanizmusnak megfelelően kiszámított kiigazított támogatási összeget.
(13) Egyetlen beruházási projekt részének kell tekinteni a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája szerint ugyanabban a 3. szintű régióban támogatott másik beruházás munkáinak megkezdésétől számítva három éven belül csoportszinten ugyanazon kedvezményezett által megkezdett induló beruházást. Amennyiben az ilyen egyetlen beruházási projekt nagyberuházási projekt, az egyetlen beruházási projektre vonatkozó teljes támogatási összeg nem haladhatja meg a nagyberuházási projektre vonatkozó kiigazított támogatást.
(14) A támogatás kedvezményezettjének az elszámolható költségek legalább 25 %-ára kiterjedő pénzügyi hozzájárulást kell biztosítania saját forrásaiból vagy külső finanszírozás igénybevételével, minden állami támogatástól mentes formában. A legkülső régiókban kkv-k által végrehajtott beruházás 75 %-ot meghaladó maximális támogatási intenzitású támogatásban részesülhet, ebben az esetben a fennmaradó részt pénzügyi hozzájárulás révén a támogatás kedvezményezettjének kell biztosítania.
(15) Az 1299/2013/EU rendelet szerinti európai területi együttműködés projektjeihez kapcsolódó induló beruházások esetében a projektben részt vevő valamennyi kedvezményezettre az induló beruházás helye szerinti területen érvényes támogatási intenzitás alkalmazandó. Amennyiben az induló beruházás két vagy több támogatott területen helyezkedik el, a maximális támogatási intenzitást azon támogatott terület szerint kell számítani, ahol a legmagasabb összegű elszámolható költségek merültek fel. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatásra jogosult támogatott területeken ez a rendelkezés nagyvállalkozásokra csak akkor alkalmazandó, ha az induló beruházás új gazdasági tevékenységre vonatkozik.
15. cikk
Regionális működési támogatás
(1) A Bizottság által jóváhagyott regionális támogatási térképen feltüntetett, a regionális állami támogatásokról (2014-2020) szóló iránymutatás (54) 161. pontja szerint a tagállamok által kijelölt legkülső régiókban és ritkán lakott területeken biztosított regionális működési támogatási programok a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A regionális működési támogatási programok a következő költségeket ellentételezhetik:
a)
a működési támogatásra jogosult területeken előállított áruk kiegészítő szállítási költségei, valamint az e területeken tovább feldolgozott áruk kiegészítő szállítási költségei a következő feltételek mellett:
i.
a kedvezményezettek az említett területeken folytatják termelőtevékenységüket;
ii.
a támogatás előzetesen objektíven számszerűsíthető egy fix összeg vagy tonna/kilométer arány vagy egyéb releváns egység alapján;
iii.
e kiegészítő szállítási költségeket a kedvezményezettek számára a legalacsonyabb költséget eredményező szállítási mód igénybevételével, az áru által az érintett tagállam határain belül megtett út alapján számítják ki. Kizárólag a legkülső régiók vonatkozásában az e területeken tovább feldolgozott áruk kiegészítő szállítási költségei magukban foglalhatják a termelési helyüktől az e területekre való szállításuk költségeit.
b)
a szállítási költségektől eltérő, a Szerződés 349. cikkében említett egy vagy több állandó hátrány közvetlen következményeként a legkülső régiókban felmerülő kiegészítő működési költségek, az alábbi feltételek mellett:
i.
a kedvezményezett valamely legkülső régióban végzi gazdasági tevékenységét;
ii.
az egy kedvezményezettre valamennyi működési támogatási program szerint jutó támogatás éves összege nem haladja meg a következő mértéket:
-
a kedvezményezett által az érintett legkülső régióban évente előállított bruttó hozzáadott érték 15 %-a, vagy
-
a kedvezményezettnél az érintett legkülső régióban felmerülő éves munkaerőköltségek 25 %-a, vagy
-
a kedvezményezett által az érintett legkülső régióban elért éves forgalom 10 %-a.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az e cikkben meghatározott elszámolható kiegészítő költségek 100 %-át.
B. alszakasz
Városfejlesztési támogatás
16. cikk
Regionális városfejlesztési támogatás
(1) A regionális városfejlesztési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A városfejlesztési projektekre vonatkozóan a következő kritériumoknak kell teljesülniük:
a)
a projekteket városfejlesztési alap igénybevételével hajtják végre támogatott területeken;
b)
a projekteket az európai strukturális és beruházási alapokból társfinanszírozzák;
c)
a projektek egy integrált fenntartható városfejlesztési stratégia végrehajtását támogatják.
(3) A valamely városfejlesztési támogatási intézkedés alapján városfejlesztési projektbe történő teljes beruházás nem haladhatja meg a 20 millió EUR-t.
(4) Az elszámolható költség a városfejlesztési projekt teljes költsége, amennyiben megfelel az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (55) 65. és 37. cikkének.
(5) A városfejlesztési alap által a támogatható városfejlesztési projektekhez nyújtott támogatás formája lehet tőkebefektetés, kvázisajáttőke-befektetés, kölcsön, kezességvállalás vagy ezek ötvözete.
(6) A városfejlesztési támogatásnak a városfejlesztési alapok vagy a városfejlesztési projektek szintjén további magánbefektetői forrásokat kell bevonnia oly módon, hogy az összesített összeg elérje a városfejlesztési projekthez nyújtott teljes finanszírozás 30 %-át.
(7) A városfejlesztési projekt végrehajtásához a magán- és állami befektetők nyújthatnak készpénzbeni vagy természetbeni hozzájárulást, illetve ezek kombinációját. A természetbeni hozzájárulást piaci értékén kell figyelembe venni, amelyet független képesített szakértő vagy megfelelően felhatalmazott hivatalos szerv tanúsít.
(8) A városfejlesztési intézkedésre vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
a városfejlesztésialap-kezelőket az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak megfelelően nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás keretében kell kiválasztani. A városfejlesztésialap-kezelők között különösen nem tehető különbség a székhelyük vagy bejegyzésük szerinti tagállam alapján. A városfejlesztésialap-kezelőkkel szemben a befektetés jellegével objektívan indokolható, előre meghatározott kritériumok támaszthatók;
b)
a független magánbefektetőket az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak megfelelően olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján kell kiválasztani, amelynek célja - a kezességvállalástól eltérő befektetések esetében - a magánbefektetői veszteség minimalizálásával szemben az aszimmetrikus nyereségmegosztást előnyben részesítő, megfelelő kockázat/nyereség megosztási rendszerek létrehozása. Amennyiben a magánbefektetőket nem ilyen eljárás keretében választják ki, úgy a magánbefektetőknek biztosított méltányos megtérülési rátát nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás során kiválasztott független szakértőnek kell megállapítania;
c)
amennyiben az állami és magánbefektetők közötti veszteségmegosztás aszimmetrikus, az állami befektetőt terhelő első veszteséget a teljes befektetés 25 %-ára kell korlátozni;
d)
a városfejlesztési projektek keretében magánbefektetőknek nyújtott kezességvállalás esetében a kezességvállalási mérték nem haladhatja meg a 80 %-ot, és az adott tagállamot terhelő teljes veszteséget a kezességvállalással biztosított portfólió 25 %-ára kell korlátozni;
e)
a befektetők számára lehetővé kell tenni a városfejlesztési alap irányító testületeiben - így például felügyelőbizottságában vagy tanácsadó bizottságában - való képviseletet;
f)
a városfejlesztési alapot az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően kell létrehozni. A tagállamok átvilágítási folyamatról rendelkeznek annak érdekében, hogy a városfejlesztési támogatási intézkedés végrehajtása céljából biztosítható legyen az üzleti szempontból megalapozott beruházási stratégia alkalmazása.
(9) A városfejlesztési alapot kereskedelmi alapon kell irányítani, és biztosítani kell a nyereségorientált befektetési döntések meghozatalát. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a városfejlesztésialap-kezelők esetében teljesülnek a következő feltételek:
a)
a városfejlesztésialap-kezelőket törvény vagy szerződés kötelezi arra, hogy a szakmai alapkezelők gondosságával, jóhiszeműen és az összeférhetetlenség elkerülésével járjanak el; az alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik;
b)
a városfejlesztésialap-kezelők javadalmazása megfelel a piaci gyakorlatnak. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha az alapkezelőt tapasztalathoz, szakértelemhez, valamint operatív és pénzügyi kapacitáshoz kapcsolódó objektív kritériumokon alapuló, nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján választják ki;
c)
a városfejlesztésialap-kezelők teljesítményhez kötött javadalmazásban részesülnek, vagy saját forrásaik társbefektetése útján maguk is részt vállalnak a befektetési kockázatból, és így érdekeik tartósan megegyeznek az állami befektetők érdekeivel;
d)
a városfejlesztésialap-kezelők meghatározzák a városfejlesztési projektek keretében folytatandó beruházások beruházási stratégiáját, kritériumait és tervezett ütemezését, valamint előzetesen kimutatják pénzügyi életképességét és a városfejlesztésre gyakorolt várható hatását;
e)
minden egyes tőkebefektetésre és kvázisajáttőke-befektetésre vonatkozóan világos és reális kilépési stratégiának kell léteznie.
(10) Amennyiben egy városfejlesztési alap kölcsönt vagy kezességvállalást nyújt városfejlesztési projektekhez, az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:
a)
kölcsön esetében e cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a maximális beruházási összeg nagyságának megállapítása során a kölcsön névértékét kell figyelembe venni;
b)
kezességvállalás esetében e cikk (3) bekezdésének alkalmazásában a maximális beruházási összeg nagyságának megállapítása során az alapul szolgáló kölcsön névértékét kell figyelembe venni.
(11) A tagállam a városfejlesztési támogatási intézkedés végrehajtását megbízott félre bízhatja.
2. SZAKASZ
Kkv-knak nyújtott támogatás
17. cikk
Kkv-knak nyújtott beruházási támogatás
(1) Az Unió területén belül vagy azon kívül működő kkv-knak nyújtott beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek a következők valamelyike vagy mindkettő:
a)
a tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházási költségek;
b)
a közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott munkahelyek két évre számított, becsült bérköltsége.
(3) Ahhoz, hogy egy beruházás e cikk alkalmazásában elszámolható költségnek minősüljön, a következőkből kell állnia:
a)
tárgyi eszközökre és/vagy immateriális javakra irányuló olyan beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény termékpalettájának további, új termékekkel történő bővítéséhez vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásához kapcsolódik; vagy
b)
egy létesítmény eszközeinek megvásárlása, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
-
a létesítményt bezárták vagy a megvásárlás hiányában bezárták volna,
-
az eszközöket a vevőtől független harmadik felektől vásárolják meg,
-
az ügyletet piaci feltételek mellett bonyolítják le.
Ha egy kisvállalkozást az eredeti tulajdonos családtagjai vagy korábbi munkavállalók vesznek át, az eszközöknek a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó feltételnek nem kell teljesülnie. A vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül beruházásnak.
(4) Az immateriális javakra vonatkozóan a következő feltételek mindegyikének teljesülnie kell:
a)
kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel;
b)
értékcsökkenési leírás alá eső eszközöknek kell minősülniük;
c)
a vevőtől független harmadik felektől, piaci feltételek mellett kell azokat megvásárolni;
d)
legalább három évig a vállalkozás eszközei között kell azokat feltüntetni.
(5) A közvetlenül a beruházási projekt által létrehozott munkahelyekre vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül kell létrehozni;
b)
az előző tizenkét hónap átlagához képest az érintett létesítményben foglalkoztatottak számának nettó növekedését kell eredményeznie;
c)
a létrehozott munkahelyeket az álláshely első betöltésétől számított legalább három évig fenn kell tartani.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértéket:
a)
kisvállalkozás esetében az elszámolható költségek 20 %-a;
b)
középvállalkozás esetében az elszámolható költségek 10 %-a.
18. cikk
A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
(1) A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
(3) Az elszámolható költségek a külső tanácsadók által nyújtott tanácsadás költségei.
(4) Az érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység, és nem kapcsolódhat a vállalkozás szokásos működési költségeihez, úgymint rendszeres adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez.
19. cikk
A kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás
(1) A kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek a vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvétele esetén a kiállítóhelyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költségek.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
20. cikk
Az európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési költségekhez nyújtott támogatás
(1) Az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési költségekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek a következők:
a)
a szervezeti együttműködés költségei, ideértve a személyzeti és irodaköltségeket, amennyiben azok az együttműködési projekthez kapcsolódnak;
b)
külső tanácsadók és szolgáltatók által biztosított, az együttműködéshez kapcsolódó tanácsadás és támogató szolgáltatások költségei;
c)
a projekthez közvetlenül kapcsolódó útiköltség, a berendezések költségei és beruházási kiadások, valamint a projekt céljaira közvetlenül használt eszközök és berendezések értékcsökkenése.
(3) A (2) bekezdés (b) pontjában említett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység, és nem kapcsolódhat a vállalkozás szokásos működési költségeihez, úgymint rendszeres adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy folyamatos hirdetéshez.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
3. SZAKASZ
A kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás
21. cikk
Kockázatfinanszírozási támogatás
(1) A kkv-k javára nyújtott kockázatfinanszírozási támogatási program a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A pénzügyi közvetítők szintjén a független magánbefektetőknek nyújtott kockázatfinanszírozási támogatás formája a következők egyike lehet:
a)
a támogatható vállalkozásoknak közvetlenül vagy közvetetten kockázatfinanszírozási célú befektetést biztosító tőkebefektetés, illetve kvázisajáttőke-befektetés vagy tőkejuttatás;
b)
a támogatható vállalkozásoknak közvetlenül vagy közvetve kockázatfinanszírozási célú befektetést biztosító kölcsön;
c)
a támogatható vállalkozásoknak közvetve vagy közvetlenül biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetésekből eredő veszteségek fedezésére nyújtott kezességvállalás.
(3) A független magánbefektetők szintjén a kockázatfinanszírozási támogatás öltheti az e cikk (2) bekezdésében említett formákat, illetve - amennyiben a magánbefektető a támogatható vállalkozásoknak közvetlenül vagy közvetve kockázatfinanszírozást biztosító természetes személy - magánbefektetőknek nyújtott adóösztönzők formáját.
(4) A támogatható vállalkozások szintjén a kockázatfinanszírozási támogatás formája lehet tőkebefektetés, kvázisajáttőke-befektetés, kölcsön, kezességvállalás vagy ezek ötvözete.
(5) A támogatható vállalkozások olyan vállalkozások, amelyek az első kockázatfinanszírozási célú befektetés biztosításakor nincsenek jegyezve a tőzsdén, és megfelelnek az alábbi feltételek legalább egyikének:
a)
semmilyen piacon nem működtek még;
b)
az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon;
c)
olyan első kockázatfinanszírozási célú befektetést igényelnek, amely - új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján - meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevételük 50 %-át.
(6) A kockázatfinanszírozási támogatás irányulhat továbbá a támogatható vállalkozásokban eszközölt kiegészítő befektetésekre is - akár az (5) bekezdés b) pontjában említett hétéves időszak eltelte után -, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
a)
a támogatás nem haladja meg a kockázatfinanszírozás (9) bekezdésben említett teljes összegét;
b)
az eredeti üzleti terv tartalmazta a kiegészítő befektetések lehetőségét;
c)
a kiegészítő befektetésben részesülő vállalkozás az I. melléklet 3. cikke (3) bekezdésének értelmében nem kapcsolódik az intézkedés keretében kockázatfinanszírozást nyújtó pénzügyi közvetítőtől vagy a független magánbefektetőtől eltérő másik vállalkozáshoz, kivéve, ha az új entitás vonatkozásában teljesülnek a kkv-fogalommeghatározás feltételei.
(7) Támogatható vállalkozásba történő tőkebefektetés és kvázisajáttőke-befektetés esetében a kockázatfinanszírozási célú intézkedés keretében kiváltási tőkéhez csak abban az esetben biztosítható támogatás, ha a kiváltási tőkéhez kapcsolódóan a támogatható kkv-ba történő befektetések valamennyi fordulójában legalább 50 %-nak megfelelő új tőkét is bevonnak.
(8) A (2) bekezdés a) pontjában említett tőkebefektetés és kvázisajáttőke-befektetés esetében a pénzügyi közvetítő összesített tőke-hozzájárulásainak és lejegyzett, de be nem fizetett tőkéjének legfeljebb 30 %-a fordítható likviditáskezelési célra.
(9) A (4) bekezdésben említett kockázatfinanszírozás teljes összege bármely kockázatfinanszírozási célú intézkedés keretében nem haladhatja meg támogatható vállalkozásonként a 15 millió EUR-t.
(10) A támogatható vállalkozásoknak tőkebefektetést, kvázisajáttőke-befektetést vagy hitelbefektetést nyújtó kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében a kockázatfinanszírozási célú intézkedésnek a pénzügyi közvetítők vagy a támogatható vállalkozások szintjén további független magánbefektetői forrásokat kell bevonnia oly módon, hogy az összesített magánbefektetői részvételi arány elérje a következő minimális határértékeket:
a)
azon támogatható vállalkozások esetében, amelyek valamely piacon még nem hajtották végre első kereskedelmi értékesítésüket, a biztosított kockázatfinanszírozás 10 %-a;
b)
az e cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett támogatható vállalkozások esetében a biztosított kockázatfinanszírozás 40 %-a;
c)
az (5) bekezdés c) pontjában említett támogatható vállalkozásoknak nyújtott befektetés esetében és az (5) bekezdés b) pontjában említett hétéves időszak eltelte után támogatható vállalkozásokba történő kiegészítő befektetés esetében a biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetés 60 %-a.
(11) Amennyiben a kockázatfinanszírozási célú intézkedést a (10) bekezdésben említettek szerint különböző fejlődési szakaszokban tartó támogatható vállalkozásokra irányuló pénzügyi közvetítőn keresztül hajtják végre, és az intézkedés a támogatható vállalkozások szintjén nem ír elő magántőke-részvételt, a pénzügyi közvetítőnek olyan magánbefektetői részvételi arányt kell elérnie, amely legalább az alapul szolgáló portfólióban lévő egyes befektetések volumenén alapuló súlyozott átlagot kiteszi, és a minimális részvételi arányoknak a (10) bekezdésben említett befektetésekre való alkalmazásából adódik.
(12) A kockázatfinanszírozási célú intézkedés keretében a pénzügyi közvetítők között nem tehető különbség a székhelyük vagy bejegyzésük szerinti tagállam szerint. A pénzügyi közvetítőkkel szemben a befektetés jellegével objektívan indokolható, előre meghatározott kritériumok támaszthatók.
(13) A kockázatfinanszírozási célú intézkedésre vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
egy vagy több pénzügyi közvetítőn keresztül kell végrehajtani, kivéve a magánbefektetőknek a támogatható vállalkozásokban történő közvetlen befektetéseik tekintetében nyújtott adóösztönzők vonatkozásában;
b)
a pénzügyi közvetítőket, a befektetőket és az alapkezelőket az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak megfelelően olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján kell kiválasztani, amelynek célja - a kezességvállalástól eltérő befektetések esetében - a magánbefektetői veszteség minimalizálásával szemben az aszimmetrikus nyereségmegosztást előnyben részesítő, megfelelő kockázat/nyereség megosztási rendszerek létrehozása;
c)
amennyiben az állami és magánbefektetők közötti veszteségmegosztás aszimmetrikus, az állami befektetőt terhelő első veszteséget a teljes befektetés 25 %-ára kell korlátozni;
d)
a (2) bekezdés c) pontja szerinti kezességvállalások esetében a kezességvállalási mérték nem haladhatja meg a 80 %-ot, és az adott tagállamot terhelő teljes veszteséget a kezességvállalással biztosított portfólió legfeljebb 25 %-ára kell korlátozni. Díjmentesen kizárólag a kezességvállalással biztosított portfólió várt veszteségét fedező kezességvállalások nyújthatók. Amennyiben a kezességvállalás a váratlan veszteségek fedezését is magában foglalja, úgy a pénzügyi közvetítő a kezességvállalásnak a váratlan veszteségeket fedező részére piackonform kezességvállalási díjat fizet.
(14) A kockázatfinanszírozási intézkedés biztosítja a finanszírozási döntések nyereségorientált jellegét. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a pénzügyi közvetítőket az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően kell létrehozni;
b)
a tagállam vagy az intézkedés végrehajtásával megbízott jogalany átvilágítási folyamatról rendelkezik annak érdekében, hogy a kockázatfinanszírozási intézkedés végrehajtása céljából biztosítható legyen az üzleti szempontból megalapozott beruházási stratégia alkalmazása, beleértve egy olyan megfelelő kockázatdiverzifikációs politikát, amelynek célja a gazdasági megvalósíthatóság és - az érintett befektetési portfólió mérete és területi kiterjedése szempontjából - a hatékonyság elérése;
c)
a támogatható vállalkozásoknak biztosított kockázatfinanszírozást olyan életképes üzleti tervre kell alapozni, amely részletesen ismerteti a terméket, az értékesítés és a jövedelmezőség alakulását, és előzetesen kimutatja a terv pénzügyi életképességét;
d)
minden egyes tőkebefektetésre és kvázisajáttőke-befektetésre vonatkozóan világos és reális kilépési stratégiának kell léteznie.
(15) A pénzügyi közvetítőket kereskedelmi alapon kell irányítani. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a pénzügyi közvetítő és - a kockázatfinanszírozási célú befektetés típusától függően - az alapkezelő teljesíti a következő feltételeket:
a)
törvény vagy szerződés kötelezi őket arra, hogy a szakmai alapkezelők gondosságával, jóhiszeműen és az összeférhetetlenség elkerülésével járjanak el; az alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik;
b)
javadalmazásuk megfelel a piaci gyakorlatnak. E követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha az alapkezelőt vagy a pénzügyi közvetítőt tapasztalathoz, szakértelemhez, valamint operatív és pénzügyi kapacitáshoz kapcsolódó objektív kritériumokon alapuló, nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárás útján választják ki;
c)
teljesítményhez kötött javadalmazásban részesülnek, vagy saját forrásaik társbefektetése útján maguk is részt vállalnak a befektetési kockázatból, és így érdekeik tartósan megegyeznek az állami befektető érdekeivel;
d)
meghatározzák a befektetési stratégiát, a befektetések kritériumait és tervezett ütemezését;
e)
a befektetők számára lehetővé kell tenni a befektetési alap irányító testületeiben - így például felügyelőbizottságában vagy tanácsadó bizottságában - való képviseletet.
(16) A támogatott vállalkozások számára kezességvállalást vagy kölcsönt nyújtó kockázatfinanszírozási célú intézkedésre vonatkozóan a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
az intézkedés eredményeképpen a pénzügyi közvetítő olyan befektetéseket valósít meg, amelyek a támogatás elmaradása esetén nem, illetve csak korlátozott vagy eltérő módon valósultak volna meg. A pénzügyi közvetítőnek igazolnia kell, hogy olyan mechanizmust működtet, amely biztosítja, hogy a végső kedvezményezettek a finanszírozási volumen növekedése, a portfóliók kockázatának emelkedése, illetve a fedezeti követelmények, a kezességvállalási díjak vagy a kamatlábak csökkentése révén a legnagyobb mértékben részesülnek valamennyi előnyből;
b)
kölcsön esetében a (9) bekezdés alkalmazásában a maximális befektetési összeg nagyságának megállapítása során a kölcsön névértékét kell figyelembe venni;
c)
kezességvállalás esetében a (9) bekezdés alkalmazásában a maximális befektetési összeg nagyságának megállapítása során az alapul szolgáló kölcsön névértékét kell figyelembe venni. A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló kölcsön 80 %-át.
(17) A tagállam a kockázatfinanszírozási célú intézkedés végrehajtását megbízott félre bízhatja.
(18) Az (5) bekezdésben foglalt feltételeket nem teljesítő, kkv-knak nyújtott kockázatfinanszírozási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az alábbiak:
a)
a kkv-k szintjén a támogatás teljesíti az 1407/2013/EU rendeletben foglalt feltételeket; valamint
b)
az e cikk (5), (6), (9), (10) és (11) bekezdésében foglalt feltételek kivételével az e cikkben foglalt valamennyi feltétel teljesül; valamint
c)
a támogatható vállalkozásoknak tőkebefektetést, kvázisajáttőke-befektetést vagy hitelbefektetést nyújtó kockázatfinanszírozási célú intézkedések esetében az intézkedésnek a pénzügyi közvetítők vagy a kkv-k szintjén további független magánbefektetői forrásokat kell bevonnia oly módon, hogy az összesített magánbefektetői részvételi arány elérje a kkv-knak nyújtott kockázatfinanszírozás legalább 60 %-át.
22. cikk
Induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás
(1) Az induló vállalkozásoknak biztosított támogatási programok a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatható vállalkozások azok a legfeljebb öt éve bejegyzett, tőzsdén nem jegyzett kisvállalkozások, amelyek még nem osztottak nyereséget és nem összefonódás útján jöttek létre. Azon támogatható vállalkozások esetében, amelyeket nem kell bejegyezni, az ötéves támogathatósági időszak kezdetének az az időpont tekinthető, amikor a vállalkozás megkezdi gazdasági tevékenységét vagy amikor gazdasági tevékenysége alapján adóztathatóvá válik.
(3) Az induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás formája a következő lehet:
a)
nem piaci kamatozású, tízéves futamidőre nyújtott kölcsön, amelynek névértéke nem haladja meg az 1 millió EUR-t, illetve a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken letelepedett vállalkozások esetében az 1,5 millió EUR-t, illetve a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken letelepedett vállalkozások esetében a 2 millió EUR-t. Az 5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező kölcsönök esetében a maximális összeg kiigazítható a fenti összegeknek, valamint a 10 év és a kölcsön tényleges futamideje hányadosának a szorzatával. Az 5 évnél rövidebb futamidejű kölcsönök esetében a maximális összeg megegyezik az ötéves kölcsönökre vonatkozó maximális összeggel;
b)
nem piaci díj ellenében, tízéves futamidőre nyújtott kezességvállalás, amelynél a kezességvállalással biztosított összeg nem haladja meg az 1,5 millió EUR-t, illetve a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken letelepedett vállalkozások esetében a 2,25 millió EUR-t, illetve a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken letelepedett vállalkozások esetében a 3 millió EUR-t. Az 5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező kezességvállalások esetében a kezességvállalással biztosított maximális összeg kiigazítható a fenti összegeknek, valamint a 10 év és a kezességvállalás tényleges futamideje hányadosának a szorzatával. Az 5 évnél rövidebb futamidejű kezességvállalások esetében a kezességvállalással biztosított maximális összeg megegyezik az ötéves kezességvállalásra vonatkozó maximális összeggel. A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló kölcsön 80 %-át;
c)
vissza nem térítendő támogatás - beleértve a tőkebefektetést és a kvázisajáttőke-befektetést is -, kamatlábcsökkentés és garanciadíj-csökkentés, amelynek bruttó támogatási egyenértéke nem haladja meg a 0,4 millió EUR-t, illetve a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken letelepedett vállalkozások esetében a 0,6 millió EUR-t, illetve a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken letelepedett vállalkozások esetében a 0,8 millió EUR-t.
(4) A kedvezményezett támogatásban részesülhet az e cikk (3) bekezdésében említett támogatási eszközök ötvözete révén, feltéve, hogy az egyik támogatási eszközzel nyújtott összegnek az adott eszközre vonatkozóan megengedett maximális támogatási összeg alapján kiszámított hányadát figyelembe veszik az ötvözött eszköz részét képező másik eszközre vonatkozóan megengedett maximális támogatási összeg maradványhányadának meghatározásához.
(5) Innovatív vállalkozásnak minősülő kisvállalkozások esetében a (3) bekezdésben előírt maximális összegek megkétszerezhetők.
23. cikk
Kkv-kra szakosodott alternatív kereskedési platformoknak nyújtott támogatás
(1) A kkv-kra szakosodott alternatív kereskedési platformoknak nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Amennyiben a platform üzemeltetője kisvállalkozás, a támogatási intézkedés nyújtható a platform üzemeltetőjének, induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás formájában - ebben az esetben a 22. cikkben előírt feltételek alkalmazandók.
A támogatási intézkedés nyújtható emellett független magánbefektetőként eljáró természetes személyeknek is adóösztönző formájában, az alternatív kereskedési platform útján a 21. cikkben foglalt feltételek értelmében támogatható vállalkozásokba történő kockázatfinanszírozási célú befektetéseik tekintetében.
24. cikk
Felkutatási költségekhez nyújtott támogatás
(1) A felkutatási költségekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek a pénzügyi közvetítők kezelői vagy befektetők által a 21. és a 22. cikk szerinti támogatható vállalkozások körének meghatározása érdekében végzett kezdeti vizsgálat és hivatalos átvilágítás költségei.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
4. SZAKASZ
Kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás
25. cikk
Kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás
(1) A kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A kutatás-fejlesztési projekt támogatott részének teljes egészében a következő egy vagy több kategóriába kell tartoznia:
a)
alapkutatás;
b)
alkalmazott kutatás;
c)
kísérleti fejlesztés;
d)
megvalósíthatósági tanulmány.
(3) A kutatás-fejlesztési projekt elszámolható költségeit a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni, és az elszámolható költségek az alábbiak lehetnek:
a)
személyi jellegű ráfordítások: kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet a projektben való foglalkoztatásuk mértékéig;
b)
az eszközök és berendezések költségei, a projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és berendezéseket nem használják teljes élettartamuk alatt a projektben, csak a projekt időtartamának megfelelő - az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően kiszámított - értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek;
c)
az épületek és földterület költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő - az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően kiszámított - értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek. A földterület esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók;
d)
a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát képező ismeretek és szabadalmak költségei, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekt céljaira veszik igénybe;
e)
további általános és egyéb működési költségek, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetében az elszámolható költségek a tanulmány költségei.
(5) A támogatási intenzitás az egyes kedvezményezettek tekintetében nem haladhatja meg a következő mértéket:
a)
alapkutatásnál az elszámolható költségek 100 %-a;
b)
ipari kutatásnál az elszámolható költségek 50 %-a;
c)
kísérleti fejlesztésnél az elszámolható költségek 25 %-a;
d)
megvalósíthatósági tanulmánynál az elszámolható költségek 50 %-a.
(6) Az alkalmazott kutatás és a kísérleti fejlesztés esetében a támogatási intenzitás az elszámolható költségek legfeljebb 80 %-át kitevő támogatási intenzitásig növelhető a következőképpen:
a)
középvállalkozások esetében 10 százalékponttal, kisvállalkozások esetében pedig 20 százalékponttal;
b)
15 százalékponttal, amennyiben a következő feltételek valamelyike teljesül:
i.
ha a projekt hatékony együttműködést foglal magában:
-
olyan vállalkozások között, amelyek közül legalább egy kkv, vagy a projekt legalább két tagállamban, vagy egy tagállamban és az EGT-megállapodás egy szerződő felénél zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az elszámolható költségek több mint 70 %-át, vagy
-
egy vállalkozás és egy vagy több kutató-tudásközvetítő szervezet között, amennyiben ez utóbbi az elszámolható költségek legalább 10 %-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit;
ii.
ha a projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű adattárak vagy ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(7) A megvalósíthatósági tanulmányokra vonatkozó támogatási intenzitás középvállalkozások esetében 10 százalékponttal, kisvállalkozások esetében pedig 20 százalékponttal növelhető.
26. cikk
Kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás
(1) A gazdasági tevékenységek folytatására használt kutatási infrastruktúra megépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Amennyiben a kutatási infrastruktúrát egyaránt használják gazdasági, illetve nem gazdasági tevékenységek folytatására, az egyes tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást, az azokkal járó költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és objektíven indokolható számviteli elvek alapján.
(3) Az infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a piaci árnak megfelelő árat kell felszámítani.
(4) Az infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a hozzáférést átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani. Az infrastruktúra beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak. A túlkompenzáció elkerülése érdekében a hozzáférési lehetőségeknek arányban kell állniuk a vállalkozás beruházási költségekhez való hozzájárulásával, és az említett feltételeket nyilvánossá kell tenni.
(5) Az elszámolható költségek az immateriális javakra és a tárgyi eszközökre irányuló beruházási költségek.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
(7) Amennyiben a kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységekre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, a tagállamok ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás intenzitása akkor se haladja meg az alkalmazandó mértéket, ha a gazdasági tevékenységek részaránya nagyobb annál, mint amit a támogatás odaítélésekor terveztek.
27. cikk
Innovációs klaszterre nyújtott támogatás
(1) Az innovációs klaszterre nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Innovációs klaszterre kizárólag a klasztert működtető jogalany (klaszterszervezet) kaphat támogatást.
(3) A klaszter irodaterületéhez, létesítményeihez és tevékenységeihez több felhasználó számára, átlátható és megkülönböztetésmentes módon hozzáférést kell biztosítani. Az innovációs klaszter beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak. A túlkompenzáció elkerülése érdekében a hozzáférési lehetőségeknek arányban kell állniuk a vállalkozás beruházási költségekhez való hozzájárulásával, és az említett feltételeket nyilvánossá kell tenni.
(4) A klaszter létesítményeinek használatáért és a klasztertevékenységben való részvételért fizetendő díj megállapítása piaci vagy költségalapon történik.
(5) Az innovációs klaszter létrehozására vagy korszerűsítésére beruházási támogatás nyújtható. Az elszámolható költségek az immateriális javakra és a tárgyi eszközökre irányuló beruházási költségek.
(6) Az innovációs klaszterre nyújtott támogatás intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át. A támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található innovációs klaszter esetében 15 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található innovációs klaszter esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.
(7) Az innovációs klaszter működtetésére működési támogatás nyújtható. A támogatás időtartama nem haladhatja meg a tíz évet.
(8) Az innovációs klaszterre nyújtott működési támogatás elszámolható költségei a következő tevékenységekhez kapcsolódó személyi jellegű ráfordítások és adminisztratív költségek (beleértve az általános költségeket):
a)
az együttműködés és információmegosztás elősegítésére, illetve a specializált, személyre szabott üzleti szolgáltatás nyújtásának vagy közvetítésének javítására szolgáló klaszterélénkítés;
b)
az újabb vállalkozások és szervezetek klaszterhez történő csatlakozása, valamint a klaszter ismertségének növelése érdekében végzett marketingtevékenység;
c)
a klaszter létesítményeinek kezelése; az ismeretmegosztás, kapcsolatépítés és nemzetközi együttműködés támogatására szolgáló képzési programok, műhelytalálkozók és konferenciák szervezése.
(9) A működési támogatás támogatási intenzitása a támogatásnyújtás időszaka alatt nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 50 %-át.
28. cikk
Kkv-knak nyújtott innovációs támogatás
(1) A kkv-knak nyújtott innovációs támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek a következők:
a)
szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költségei;
b)
olyan, kutató-tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő költségei, aki kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységeken, a kedvezményezettnél újonnan létrehozott munkakörben dolgozik, és nem a személyzet más tagjait helyettesíti;
c)
innovációs tanácsadás és támogató szolgáltatások költségei.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
(4) Az innovációs tanácsadásra és támogató szolgáltatásokra nyújtott támogatás sajátos esetében a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100 %-ára növelhető feltéve, hogy bármely hároméves időszak alatt az innovációs tanácsadásra és támogató szolgáltatásokra nyújtott támogatás teljes összege nem haladja meg vállalkozásonként a 200 000 EUR-t.
29. cikk
Eljárási és szervezési innováció támogatása
(1) Az eljárási és szervezési innováció támogatása a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Nagyvállalkozásnak nyújtott támogatás csak akkor egyeztethető össze, ha a nagyvállalkozás a támogatott tevékenység során ténylegesen együttműködik kkv-kkal, és ha az összes elszámolható költség legalább 30 %-át az együttműködő kkv-k viselik.
(3) Az elszámolható költségek a következők:
a)
személyi jellegű ráfordítások;
b)
az eszközök, berendezések, épületek és földterületek költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére;
c)
a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát képező ismeretek és szabadalmak költségei;
d)
további általános és egyéb működési költségek, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.
(4) A támogatási intenzitás nagyvállalkozás esetében nem haladhatja meg az elszámolható költségek 15 %-át, kkv-k esetében pedig az elszámolható költségek 50 %-át.
30. cikk
A halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott kutatás-fejlesztési támogatás
(1) A halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott kutatás-fejlesztési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatott projektnek az érintett ágazat vagy alágazat valamennyi vállalkozása szempontjából jelentőséggel kell bírnia.
(3) A támogatott projekt megkezdésének időpontja előtt az interneten közzé kell tenni a következő információkat:
a)
a támogatott projekt megvalósításának ténye;
b)
a támogatott projekt céljai;
c)
a támogatott projekt várható eredményei közzétételének hozzávetőleges időpontja és az interneten való közzététel helye;
d)
utalás arra, hogy a támogatott projekt eredményei térítésmentesen rendelkezésre állnak majd az érintett ágazatban vagy alágazatban működő valamennyi vállalkozás számára.
(4) A támogatott projekt eredményeit a támogatott projekt befejezésének időpontjától kezdődően, vagy attól az időponttól kezdődően, amikor az említett eredményekre vonatkozóan bármely meghatározott szervezet tagjait tájékoztatják - amelyik először bekövetkezik -, közzé kell tenni az interneten. Az eredményeket a támogatott projekt befejezésének időpontjától kezdődően legalább öt éven keresztül hozzáférhetővé kell tenni az interneten.
(5) A támogatást közvetlenül a kutató-tudásközvetítő szervezet részére kell nyújtani, és a támogatás nem foglalhat magában halászati vagy akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalomba hozatalával foglalkozó vállalkozás részére nyújtott, a kutatással össze nem függő közvetlen támogatást.
(6) Az elszámolható költségek a 25. cikk (3) bekezdésében előírt költségek.
(7) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
5. SZAKASZ
Képzési támogatás
31. cikk
Képzési támogatás
(1) A képzési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Nem nyújtható támogatás olyan képzéshez, amelyet a vállalkozások azért folytatnak, hogy megfeleljenek a kötelező nemzeti képzési előírásoknak.
(3) Az elszámolható költségek a következők:
a)
az oktatók személyi jellegű ráfordításai azokra az órákra vonatkozóan, amikor az oktatók részt vesznek a képzésen;
b)
az oktatóknak és a képzés résztvevőinek a közvetlenül a képzési projekthez kapcsolódó működési költségei, például a közvetlenül a projekthez kapcsolódó útiköltség, anyagok és fogyóeszközök, az eszközök és berendezések értékcsökkenése, kizárólag a képzési projekt céljaira való használatuk mértékéig. Nem számolható el szállásköltség, kivéve a képzésben részt vevő megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges szállásköltségét;
c)
a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költségei;
d)
a képzés résztvevőinek személyi jellegű ráfordításai és az általános közvetett költségek (adminisztrációs költségek, bérleti díj, rezsiköltségek) azokra az órákra vonatkozóan, amikor a képzés résztvevői részt vesznek a képzésen.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át. A támogatási intenzitás az elszámolható költségek 70 %-ának megfelelő maximális támogatási intenzitásig növelhető a következők szerint:
a)
megváltozott munkaképességű vagy hátrányos helyzetű munkavállalóknak biztosított képzés esetében 10 százalékponttal;
b)
középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 10 százalékponttal, kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 20 százalékponttal.
(5) A tengeri szállítási ágazatban nyújtott támogatás esetében a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100 %-áig növelhető, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:
a)
a képzés résztvevői nem a legénység aktív tagjai, hanem létszám fölötti személyként tartózkodnak a fedélzeten; valamint
b)
a képzés az uniós lajstromban szereplő hajók fedélzetén folyik.
6. SZAKASZ
Hátrányos helyzetű és megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatás
32. cikk
A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás
(1) A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez nyújtott támogatásra vonatkozó program a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek a hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét követő legfeljebb tizenkét hónapos időszak bérköltségei. Ha azonban az érintett munkavállaló súlyosan hátrányos helyzetű, az elszámolható költségek a felvételt követő legfeljebb 24 hónapos időszak bérköltségei.
(3) Ha a felvétel nem eredményezi az érintett vállalkozás munkavállalói létszámának az előző tizenkét hónap átlagához viszonyított nettó növekedését, az érintett álláshelyek megüresedése önkéntes kilépés, munkaképtelenné válás, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidő-csökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történhet.
(4) A hátrányos helyzetű munkavállaló - a kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás kivételével - a munkaszerződésekre alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak vagy kollektív szerződésnek megfelelő minimális időtartamon keresztül folyamatos foglalkoztatásra jogosult.
(5) Ha a foglalkoztatási időszak 12 hónapnál, illetve súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló esetében 24 hónapnál rövidebb, a támogatást ennek megfelelően arányosan csökkenteni kell.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
33. cikk
A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás
(1) A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek bármely adott időszak alatt felmerülő bérköltségek, amikor a megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatásban áll.
(3) Ha a felvétel nem eredményezi az érintett vállalkozás foglalkoztatottjai számának az előző tizenkét hónap átlagához viszonyított nettó növekedését, az érintett álláshelyek megüresedése önkéntes kilépés, a munkaképesség megváltozása, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidő-csökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás, nem pedig létszámleépítés következtében történhet.
(4) A megváltozott munkaképességű munkavállaló - a kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás kivételével - a munkaszerződésekre alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak vagy a vállalkozásra nézve jogilag kötelező kollektív szerződésnek megfelelő minimális időtartamon keresztül folyamatos foglalkoztatásra jogosult.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 75 %-át.
34. cikk
A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával járó többletköltségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás
(1) A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásával járó többletköltségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek a következők:
a)
a helyiségek átalakításának költségei;
b)
a megváltozott munkaképességű munkavállalók segítésével foglalkozó személyek foglalkoztatásához kizárólag a segítés ideje alatt kapcsolódó, valamint a megváltozott munkaképességű munkavállalók segítésével foglalkozó személyzet képzéséhez kapcsolódó költségek;
c)
a megváltozott munkaképességű munkavállalók által használt berendezések átalakításának vagy beszerzésének, illetve szoftverek beszerzésének és érvényesítésének költségei - beleértve az átalakított vagy segítség nyújtására alkalmas technológiai felszerelések költségeit is -, amelyek azokon a költségeken felül jelentkeznek, amelyek akkor merülnének fel, ha a kedvezményezett nem megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztatna;
d)
a megváltozott munkaképességű munkavállalók munkahelyre való szállításához és munkával kapcsolatos tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó költségek;
e)
a megváltozott munkaképességű munkavállaló által rehabilitációra fordított órákra vonatkozó bérköltségek;
f)
amennyiben a kedvezményezett védett foglalkoztatást biztosít, az érintett vállalkozás termelőegységei létrehozásának, üzembe helyezésének vagy korszerűsítésének költségei, továbbá minden adminisztrációs és szállítási költség, feltéve, hogy közvetlenül a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásából erednek.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
35. cikk
Hátrányos helyzetű munkavállalók segítésének költségeit ellentételező támogatás
(1) A hátrányos helyzetű munkavállalók segítésének költségeit ellentételező támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek az alábbiak költségei:
a)
a hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét követő legfeljebb tizenkét hónapos időszak vagy a súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét követő legfeljebb huszonnégy hónapos időszak alatt a hátrányos helyzetű munkavállaló segítésével foglalkozó személyzetnek kizárólag a segítés ideje alatti foglalkoztatása;
b)
a hátrányos helyzetű munkavállalók segítésével foglalkozó személyzet képzése.
(3) A segítés olyan intézkedéseket foglal magában, amelyek támogatják a hátrányos helyzetű munkavállaló önállóságát és munkahelyi környezethez való alkalmazkodását azáltal, hogy a segítők elkísérik a munkavállalót a szociális és adminisztratív eljárások során, valamint megkönnyítik a munkaadóval folytatott kommunikációt és a konfliktuskezelést.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
7. SZAKASZ
Környezetvédelmi támogatás
36. cikk
A vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás
(1) A vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A beruházásnak meg kell felelnie a következő feltételek valamelyikének:
a)
az uniós szabványok túlteljesítése révén lehetővé kell tennie a kedvezményezett számára a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint emelését, függetlenül attól, vannak-e az alkalmazandó uniós szabványoknál szigorúbb kötelező nemzeti szabványok;
b)
uniós szabványok hiányában lehetővé kell tennie a kedvezményezett számára a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint emelését.
(3) Nem nyújtható támogatás, ha a beruházásokat azért hajtják végre, hogy a vállalkozás már elfogadott, de még nem hatályos uniós szabványoknak feleljen meg.
(4) A (3) bekezdéstől eltérve támogatás nyújtható a következőkre:
a)
az elfogadott uniós szabványoknak megfelelő új közúti, vasúti, belvízi és tengeri járművek beszerzése, feltéve, hogy a beszerzés az említett szabványok hatálybalépése előtt történik, és az említett szabványok kötelezővé válásukkor nem válnak alkalmazandóvá a hatálybalépést megelőzően már megvásárolt járművekre;
b)
meglévő közúti, vasúti, belvízi és tengeri járművek felújítása, feltéve, hogy az uniós szabványok a járművek üzembe helyezésekor még nem voltak hatályban, és kötelezővé válásukkor nem válnak visszamenőleges hatállyal alkalmazandóvá az érintett járművekre.
(5) Az elszámolható költségek az alkalmazandó uniós szabványok túlteljesítéséhez, illetve uniós szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emeléséhez szükséges beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségeket a következőképpen kell meghatározni:
a)
amennyiben a beruházás összköltségén belül a környezetvédelmi beruházás költségei külön beruházásként meghatározhatók, az elszámolható költségek e környezetvédelemhez kapcsolódó költségek;
b)
minden más esetben a környezetvédelmi beruházás költségei olyan hasonló, kevésbé környezetbarát beruházáshoz viszonyítva határozhatók meg, amelyet a támogatás hiányában hitelt érdemlően végrehajtottak volna. A környezetvédelemhez kapcsolódó költséget e két beruházás költségeinek különbsége jelenti, és ez minősül elszámolható költségnek.
A magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül nem kapcsolódó költségek nem számolhatók el.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40 %-át.
(7) A támogatási intenzitás középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 10 százalékponttal, kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 20 százalékponttal növelhető.
(8) A támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében 15 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.
37. cikk
A jövőbeni uniós szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás
(1) Az a támogatás, amely arra ösztönzi a vállalkozásokat, hogy megfeleljenek a környezetvédelem szintjét emelő, még nem hatályos új uniós szabványoknak, a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az uniós szabványok elfogadásának és a beruházás végrehajtásának és befejezésének az érintett szabványok hatálybalépése előtt legalább egy évvel meg kell történnie.
(3) Az elszámolható költségek az alkalmazandó uniós szabványok túlteljesítéséhez szükséges beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségeket a következőképpen kell meghatározni:
a)
amennyiben a beruházás összköltségén belül a környezetvédelmi beruházás költségei külön beruházásként meghatározhatók, az elszámolható költségek e környezetvédelemhez kapcsolódó költségek;
b)
minden más esetben a környezetvédelmi beruházás költségei olyan hasonló, kevésbé környezetbarát beruházáshoz viszonyítva határozhatók meg, amelyet a támogatás hiányában hitelt érdemlően végrehajtottak volna. A környezetvédelemhez kapcsolódó költséget e két beruházás költségeinek különbsége jelenti, és ez minősül elszámolható költségnek.
A magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül nem kapcsolódó költségek nem számolhatók el.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértéket:
a)
ha a beruházás végrehajtása és befejezése több mint három évvel az új uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, kisvállalkozások esetében az elszámolható költségek 20 %-a, középvállalkozások esetében az elszámolható költségek 15 %-a, nagyvállalkozások esetében pedig az elszámolható költségek 10 %-a;
b)
ha a beruházás végrehajtása és befejezése egy-három évvel az új uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, kisvállalkozások esetében az elszámolható költségek 15 %-a, középvállalkozások esetében az elszámolható költségek 10 %-a, nagyvállalkozások esetében pedig az elszámolható költségek 5 %-a.
(5) A támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében 15 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.
38. cikk
Energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott beruházási támogatás
(1) A vállalkozások számára energiahatékonyságot lehetővé tevő beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Nem nyújtható támogatás e cikk értelmében, ha a fejlesztéseket azért hajtják végre, hogy a vállalkozás már elfogadott uniós szabványoknak feleljen meg, még akkor sem, ha azok még nem léptek hatályba.
(3) Az elszámolható költségek a magasabb energiahatékonysági szint eléréséhez szükséges beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségeket a következőképpen kell meghatározni:
a)
amennyiben a beruházás összköltségén belül az energiahatékonysági beruházás költségei külön beruházásként meghatározhatók, az elszámolható költségek ezen energiahatékonysághoz kapcsolódó költségek;
b)
minden más esetben az energiahatékonysági beruházás költségei olyan hasonló, kevésbé energiahatékony beruházáshoz viszonyítva határozhatók meg, amelyet a támogatás hiányában hitelt érdemlően végrehajtottak volna. Az energiahatékonysághoz kapcsolódó költséget e két beruházás költségeinek különbsége jelenti, és ez minősül elszámolható költségnek.
A magasabb energiahatékonysági szint eléréséhez közvetlenül nem kapcsolódó költségek nem számolhatók el.
(4) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 30 %-át.
(5) A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 10 százalékponttal növelhető.
(6) A támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében 15 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.
39. cikk
Épület-energiahatékonysági projektekre irányuló beruházási támogatás
(1) Az épület-energiahatékonysági projektekre irányuló beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) E cikk szerint támogathatók az épület-energiahatékonysági projektek.
(3) Az elszámolható költség az energiahatékonysági projekt teljes költsége.
(4) A támogatást juttatás, tőke, kezességvállalás vagy kölcsön formájában energiahatékonysági alap vagy más pénzügyi közvetítő számára kell nyújtani, amely azt maradéktalanul továbbítja a végső kedvezményezetteknek, vagyis az épülettulajdonosoknak vagy bérlőknek.
(5) Az energiahatékonysági alap vagy más pénzügyi közvetítő által a támogatható energiahatékonysági projektek számára nyújtott támogatás formája kölcsön vagy kezességvállalás lehet. A végső kedvezményezettek szintjén a kölcsön névértéke vagy a kezességvállalással biztosított összeg nem haladhatja meg projektenként a 10 millió EUR-t. A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló kölcsön 80 %-át.
(6) Az épülettulajdonosok által az energiahatékonysági alap vagy más pénzügyi közvetítő számára visszafizetendő összeg nem lehet alacsonyabb a kölcsön névértékénél.
(7) Az energiahatékonysági támogatásnak további, az energiahatékonysági projekt számára nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-át elérő magánbefektetői forrásokat kell bevonnia. Amennyiben a támogatást energiahatékonysági alap nyújtja, a magánberuházás bevonására sor kerülhet az energiahatékonysági alap és/vagy az energiahatékonysági projekt szintjén is oly módon, hogy az energiahatékonysági projektnek nyújtott összesített teljes finanszírozás legalább 30 %-ot tegyen ki.
(8) A tagállamok energiahatékonysági támogatás nyújtásakor energiahatékonysági alapokat hozhatnak létre és/vagy pénzügyi közvetítőket alkalmazhatnak. Ez esetben a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
A pénzügyi közvetítő kezelőit, valamint az energiahatékonyságialap-kezelőket az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak megfelelően nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján kell kiválasztani. Különösen nem tehető különbség a székhelyük vagy bejegyzésük szerinti tagállam szerint. A pénzügyi közvetítőkkel és az energiahatékonyságialap-kezelőkkel szemben a befektetés jellegével objektívan indokolható, előre meghatározott kritériumok támaszthatók.
b)
A független magánbefektetőket az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak megfelelően olyan nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján kell kiválasztani, amelynek célja - a kezességvállalástól eltérő befektetések esetében - a magánbefektetői veszteség minimalizálásával szemben az aszimmetrikus nyereségmegosztást előnyben részesítő, megfelelő kockázat/nyereség megosztási rendszerek létrehozása. Amennyiben a magánbefektetőket nem ilyen eljárás keretében választják ki, úgy a magánbefektetőknek biztosított méltányos megtérülési rátát nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás során kiválasztott független szakértőnek kell megállapítania.
c)
Amennyiben az állami és magánbefektetők közötti veszteségmegosztás aszimmetrikus, az állami befektetőt terhelő első veszteséget a teljes befektetés 25 %-ára kell korlátozni.
d)
Kezességvállalás esetében a kezességvállalási mérték nem haladhatja meg a 80 %-ot, és az adott tagállamot terhelő teljes veszteséget a kezességvállalással biztosított portfólió 25 %-ára kell korlátozni. Díjmentesen kizárólag a kezességvállalással biztosított portfólió várt veszteségét fedező kezességvállalások nyújthatók. Amennyiben a kezességvállalás a váratlan veszteségek fedezését is magában foglalja, úgy a pénzügyi közvetítő a kezességvállalásnak a váratlan veszteségeket fedező részére piackonform kezességvállalási díjat fizet.
e)
A befektetők számára lehetővé kell tenni az energiahatékonysági alap vagy a pénzügyi közvetítő irányító testületeiben - így például felügyelőbizottságában vagy tanácsadó bizottságában - való képviseletet.
f)
Az energiahatékonysági alapot vagy a pénzügyi közvetítőt az alkalmazandó jogszabályok szerint kell létrehozni, és a tagállam átvilágítási folyamatról rendelkezik annak érdekében, hogy az energiahatékonysági támogatási intézkedés végrehajtása céljából biztosítható legyen az üzleti szempontból megalapozott beruházási stratégia alkalmazása.
(9) A pénzügyi közvetítőt - ideértve az energiahatékonysági alapot is - kereskedelmi alapon kell irányítani, és biztosítani kell a nyereségorientált befektetési döntések meghozatalát. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a pénzügyi közvetítő és adott esetben az energiahatékonysági-alapkezelők teljesítik a következő feltételeket:
a)
törvény vagy szerződés kötelezi őket arra, hogy a szakmai alapkezelők gondosságával, jóhiszeműen és az összeférhetetlenség elkerülésével járjanak el; az alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és szabályozói felügyelet mellett zajlik;
b)
javadalmazásuk megfelel a piaci gyakorlatnak. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a pénzügyi közvetítőt vagy az alapkezelőt tapasztalathoz, szakértelemhez, valamint operatív és pénzügyi kapacitáshoz kapcsolódó objektív kritériumokon alapuló, nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján választják ki;
c)
teljesítményhez kötött javadalmazásban részesülnek, vagy saját forrásaik társbefektetése útján maguk is részt vállalnak a befektetési kockázatból, és így érdekeik tartósan megegyeznek az állami befektető érdekeivel;
d)
meghatározzák az energiahatékonysági projektek keretében folytatandó beruházások beruházási stratégiáját, kritériumait és tervezett ütemezését, valamint előzetesen kimutatják pénzügyi életképességét és az energiahatékonyságra gyakorolt várható hatását;
e)
az energiahatékonysági alapban befektetett, illetve a pénzügyi közvetítőnek nyújtott állami forrásokra vonatkozóan világos és reális kilépési stratégiának kell léteznie, lehetővé téve, hogy az energiahatékonysági projekteket a piac finanszírozza, amennyiben erre készen áll.
(10) E cikk szerint nem mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól azok az energiahatékonysági fejlesztések, amelyek azért hajtanak végre, hogy a kedvezményezett már elfogadott uniós szabványoknak feleljen meg.
40. cikk
Nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésre irányuló beruházási támogatás
(1) A nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésre irányuló beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A beruházási támogatás kizárólag újonnan létrehozott vagy felújított kapacitásokhoz nyújtható.
(3) Az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (56) foglaltak szerint az új kapcsolt energiatermelő egységnek a külön hő- és villamosenergia-termeléshez viszonyítva összességében primerenergia-megtakarítást kell eredményeznie. A meglévő kapcsolt energiatermelő egység fejlesztésének vagy a meglévő villamosenergia-termelő egység kapcsoltenergia-termelő egységgé történő átalakításának az eredeti helyzethez viszonyítva primerenergia-megtakarítást kell eredményeznie.
(4) Az elszámolható költségek az ahhoz szükséges berendezések beruházási többletköltségei, hogy a létesítmény az ugyanilyen kapacitású hagyományos villamosenergia-termelő vagy fűtőlétesítményekhez képest nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményként üzemeljen, illetve az ahhoz szükséges beruházási többletköltségek, hogy a nagy hatásfokra vonatkozó határértéket már teljesítő meglévő létesítményt nagyobb hatásfokúra korszerűsítsék.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45 %-át. A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 10 százalékponttal növelhető.
(6) A támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében 15 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.
41. cikk
Megújuló energia támogatására irányuló beruházási támogatás
(1) A megújuló energia támogatására irányuló beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A bioüzemanyagok előállításához nyújtott beruházási támogatás csak olyan mértékben mentesül a bejelentési kötelezettség alól, amennyiben a támogatott beruházást az élelmiszer-alapú bioüzemanyagoktól eltérő fenntartható bioüzemanyagok előállítására használják fel. E cikk értelmében azonban mentesül az olyan beruházási támogatás, amelyet élelmiszer-alapú bioüzemanyagot előállító meglévő létesítmény újszerű bioüzemanyagot előállító létesítménnyé való átalakítására nyújtanak, feltéve, hogy az élelmiszer-alapú üzemanyag előállítását az új kapacitásnak megfelelően csökkentik.
(3) Nem nyújtható támogatás olyan bioüzemanyagokra, amelyek szolgáltatási vagy keverési kötelezettség hatálya alá tartoznak.
(4) Nem nyújtható támogatás olyan vízi erőművekhez, amelyek nem felelnek meg a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek.
(5) A beruházási támogatás csak új létesítményekre nyújtható. Nem nyújtható vagy fizethető ki támogatás az erőmű működésének megkezdését követően, és a támogatás nem függhet a termeléstől.
(6) Az elszámolható költségek a megújulóenergia-termelés támogatásához szükséges beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségeket a következőképpen kell meghatározni:
a)
amennyiben a beruházás összköltségén belül a megújulóenergia-termelésre irányuló beruházás költségei külön beruházásként meghatározhatók, például egy már meglévő létesítmény könnyen azonosítható kiegészítő alkotórészeként, az elszámolható költségek e megújuló energiához kapcsolódó költségek;
b)
amennyiben a megújulóenergia-termelésre irányuló beruházás költségei olyan hasonló, kevésbé környezetbarát beruházáshoz viszonyítva határozhatók meg, amelyet a támogatás hiányában hitelt érdemlően végrehajtottak volna, a megújuló energiához kapcsolódó költséget e két beruházás költségeinek különbsége jelenti, és ez minősül elszámolható költségnek;
c)
bizonyos kisméretű létesítmények esetében, ahol azért nem lehet megvalósítani kevésbé környezetbarát beruházást, mert nem léteznek korlátozott méretű létesítmények, az elszámolható költség a magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez kapcsolódó beruházás teljes költsége.
A magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül nem kapcsolódó költségek nem számolhatók el.
(7) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértéket:
a)
az elszámolható költségek 45 %-a, amennyiben az elszámolható költségek nagyságát a (6) bekezdés a) vagy b) pontja alapján állapítják meg;
b)
az elszámolható költségek 30 %-a, amennyiben az elszámolható költségek nagyságát a (6) bekezdés c) pontja alapján állapítják meg.
(8) A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 10 százalékponttal növelhető.
(9) A támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében 15 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.
(10) Amennyiben a támogatást versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében, egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján nyújtják, a támogatási intenzitás elérheti az elszámolható költségek 100 %-át. Az ajánlattételi eljárás megkülönböztetésmentes és az eljárásban részt vehet valamennyi érdekelt vállalkozás. Az ajánlattételi eljáráshoz kapcsolódó költségvetése kötelező érvényű korlátot képez olyan értelemben, hogy nem részesülhet minden résztvevő támogatásban, és a támogatást az ajánlattevő által benyújtott eredeti ajánlat alapján kell nyújtani, kizárva ezáltal a későbbi tárgyalásokat.
42. cikk
Megújuló energiaforrásból származó villamos energia termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás
(1) A megújuló energiaforrásból származó villamos energia termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatás egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján olyan versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében nyújtható, amely valamennyi megújuló villamos energiát termelő számára megkülönböztetésmentes módon nyitva áll.
(3) Az ajánlattételi eljárás meghatározott technológiákra korlátozható, amennyiben a valamennyi termelő számára nyitott eljárás olyan nem optimális eredményre vezetne, amely nem orvosolható az eljárás kialakítása során, különösen az alábbiakra tekintettel:
i.
új és innovatív technológia által hosszú távon kínált lehetőségek; vagy
ii.
a diverzifikáció szükségessége; vagy
iii.
hálózati korlátok és hálózati stabilitás; vagy
iv.
a rendszer (integrációs) költségei; vagy
v.
a biomassza támogatása miatt a nyersanyagpiacokon kialakuló torzulások elkerülésének szükségessége.
A tagállamok részletesen megvizsgálják e feltételek alkalmazhatóságát és erről a 11. cikk a) pontjában meghatározott szabályok szerint jelentést tesznek a Bizottságnak.
(4) A támogatás új és innovatív megújulóenergia-technológiára nyújtható legalább egy ilyen technológia számára nyitott, versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében, egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján. A teljes támogatás éves szinten nem haladhatja meg a megújuló energiaforrásból származó, tervezett új villamosenergia-kapacitás 5 %-át.
(5) A támogatás a termelők által közvetlenül a piacon értékesített villamos energiáért felszámított piaci áron felüli felárként nyújtható.
(6) A támogatás kedvezményezettjeinek eleget kell tenniük a szokványos kiegyenlítési feladatoknak. A kiegyenlítési feladatokat a kedvezményezettek kiszervezhetik a nevükben eljáró más vállalkozásoknak, például a beszerzési közösség szolgáltatójának.
(7) Negatív árak esetén nem nyújtható támogatás.
(8) A (2) bekezdésben meghatározott versenyeztetéses ajánlattételi eljárás hiányában 1 MW alatti kiépített villamosenergia-kapacitással rendelkező létesítmény számára bármely megújuló energiaforrásból történő villamosenergia-termelésre nyújtható támogatás, kivéve a szélenergiát, amelynek esetében a (2) bekezdésben meghatározott versenyeztetéses ajánlattételi eljárás hiányában a 6 MW alatti kiépített villamosenergia-kapacitással vagy háromnál kevesebb energiatermelő egységgel rendelkező létesítmény számára nyújtható támogatás. A (9) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a támogatást versenyeztetéses ajánlattételi eljárás hiányában nyújtják, úgy be kell tartani az (5), (6) és (7) bekezdésben foglalt feltételeket. Ezenfelül amennyiben a támogatást versenyeztetéses ajánlattételi eljárás hiányában nyújtják, úgy a 43. cikk (5), (6) és (7) bekezdésében foglalt feltételek alkalmazandók.
(9) Az (5), (6) és (7) bekezdés szerinti feltételek nem alkalmazandók olyan működési támogatásra, amelyet 500 kW alatti kiépített villamosenergia-kapacitással rendelkező létesítmény számára bármely megújuló energiaforrásból történő villamosenergia-termelésre nyújtanak, kivéve a szélenergiát, amelynek esetében ezek a feltételek nem alkalmazandók a 3 MW alatti kiépített villamosenergia-kapacitással vagy háromnál kevesebb energiatermelő egységgel rendelkező létesítménynek nyújtott működési támogatásra.
(10) A (8) és (9) bekezdésben említett maximális kapacitások kiszámítása során egyetlen létesítménynek tekintendők a villamosenergia-hálózathoz közös kapcsolódási ponttal rendelkező létesítmények.
(11) A támogatás kizárólag a megújuló villamos energiát termelő üzemnek az általánosan elfogadott számviteli alapelvek értelmében vett teljes értékcsökkenése bekövetkeztéig nyújtható. A korábban kapott beruházási támogatásokat le kell vonni a működési támogatásból.
43. cikk
Kisméretű létesítmények megújulóenergia-termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás
(1) A kisméretű létesítmények megújulóenergia-termelésének ösztönzésére irányuló működési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Támogatás csak 500 kW alatti kiépített kapacitással rendelkező létesítmény számára nyújtható bármely megújuló energiaforrásból történő energiatermelésre, kivéve a szélenergiát, amelynek esetében támogatás a 3 MW alatti kiépített villamosenergia-kapacitással vagy háromnál kevesebb energiatermelő egységgel rendelkező létesítménynek nyújtható, és kivéve a bioüzemanyagokat, amelynek esetében támogatás az évi 50 000 tonnánál kisebb kiépített kapacitással rendelkező létesítménynek nyújtható. Az említett maximális kapacitások kiszámítása során egyetlen létesítménynek tekintendők a villamosenergia-hálózathoz közös kapcsolódási ponttal rendelkező kisméretű létesítmények.
(3) Támogatás csak az élelmiszer-alapú bioüzemanyagtól eltérő fenntartható bioüzemanyagot előállító létesítmények számára nyújtható. E cikk értelmében mentesül az élelmiszer-alapú bioüzemanyagot előállító olyan létesítményeknek nyújtott működési támogatás, amelyek 2013. december 31. előtt kezdték meg működésüket, a teljes értékcsökkenésük bekövetkeztéig, de legfeljebb 2020-ig.
(4) Nem nyújtható támogatás olyan bioüzemanyagokra, amelyek szolgáltatási vagy keverési kötelezettség hatálya alá tartoznak.
(5) Az energiaegységenkénti támogatás nem haladhatja meg a szóban forgó megújulóenergia-termelés teljes költségének és az érintett energiaforma piaci árának különbségét. Az energiatermelés teljes költségét rendszeresen, legalább évente felül kell vizsgálni.
(6) Az energiatermelés teljes költségének kiszámításához használt maximális megtérülési ráta nem haladhatja meg a releváns swapkamatláb 100 bázisponttal növelt összegét. A releváns swapkamatláb azon pénznem swapkamatlába, amelyben a támogatást nyújtják a támogatott létesítmény amortizációs időszakának megfelelő lejárattal.
(7) A támogatás kizárólag a létesítménynek az általánosan elfogadott számviteli alapelvek értelmében vett teljes értékcsökkenése bekövetkeztéig nyújtható. A létesítmény számára nyújtott beruházási támogatásokat le kell vonni a működési támogatás összegéből.
44. cikk
A 2003/96/EK irányelv szerinti környezetvédelmi adókedvezmény formájában nyújtott támogatás
(1) Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (57) feltételeinek megfelelő környezetvédelmi adókedvezmény formájában biztosított támogatási programok a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az adókedvezmény kedvezményezettjét átlátható és objektív kritériumok alapján kell kiválasztani és a kedvezményezettnek meg kell fizetnie legalább a 2003/96/EK irányelvben meghatározott vonatkozó minimum-adómértéket.
(3) Az adókedvezmény formájában biztosított támogatási programoknak az alkalmazandó környezetvédelmiadó-kulcs csökkentésén, vagy rögzített összegű kompenzáció kifizetésén, vagy e mechanizmusok kombinációján kell alapulniuk.
(4) Nem nyújtható támogatás olyan bioüzemanyagokra, amelyek szolgáltatási vagy keverési kötelezettség hatálya alá tartoznak.
45. cikk
Szennyezett terület szennyeződésmentesítéséhez nyújtott beruházási támogatás
(1) A környezeti károkat a szennyezett terület szennyeződésmentesítése útján helyrehozó vállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A beruházásnak a környezeti kár - ideértve a talaj, illetve a felszíni vagy felszín alatti vizek minőségének romlását - helyrehozását kell eredményeznie.
(3) Amennyiben az e területre irányadó uniós szabályok - különösen az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (58), a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (59), valamint a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. június 12-i 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (60) módosított, a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (61) - sérelme nélkül az adott tagállamban alkalmazandó jog szerint megállapítják a környezeti kárért felelős jogi vagy természetes személy kilétét, „a szennyező fizet” elv szerint e személynek kell finanszíroznia a szennyeződésmentesítést, és részére nem nyújtható állami támogatás. Amennyiben az alkalmazandó jog értelmében nem állapítható meg a szennyezésért felelős személy kiléte vagy e személy nem kötelezhető a költségek viselésére, a helyreállítási vagy mentesítési munkák elvégzéséért felelős személy állami támogatásban részesülhet.
(4) Az elszámolható költség a szennyeződésmentesítés költségének és a földterület értéknövekedésének a különbsége. Szennyezett terület szennyeződésmentesítése esetében elszámolható beruházásnak minősülhet minden, a terület szennyeződésmentesítése során a vállalkozásnál felmerült kiadás, akár fel tudja tüntetni ezeket a kiadásokat befektetett eszközként a mérlegében, akár nem.
(5) A földterületnek a szennyeződésmentesítés eredményeképpen történő értéknövekedését független szakértőnek kell meghatároznia.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
46. cikk
Energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás
(1) Az energiahatékony távfűtési és távhűtési rendszer létrehozásához nyújtott beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az energiatermelő létesítményre vonatkozó elszámolható költségek az egy vagy több energiatermelő egységnek a hagyományos létesítményhez képest energiahatékony távfűtési és távhűtési rendszerként való működése céljából történő megépítéséhez, kibővítéséhez és felújításához szükséges többletköltségek. A beruházásnak az energiahatékony távfűtési és távhűtési rendszer szerves részét kell képeznie.
(3) A létesítményre vonatkozó támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45 %-át. A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 10 százalékponttal növelhető.
(4) Az energiatermelő létesítményre vonatkozó támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében 15 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.
(5) Az elosztó hálózatra vonatkozóan az elszámolható költségek a beruházási költségek.
(6) Az elosztó hálózatra vonatkozó támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési eredmény különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
47. cikk
Hulladék-újrafeldolgozásra és -újrahasználatra irányuló beruházási támogatás
(1) A hulladék-újrafeldolgozásra és -újrahasználatra irányuló beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A beruházási támogatás más vállalkozások által termelt hulladék újrafeldolgozásához és újrahasználatához nyújtható.
(3) Az újrafeldolgozott vagy újrahasznált kezelt anyagokat máskülönben ártalmatlanítanák vagy kevésbé környezetbarát módon kezelnék. E cikk értelmében nem részesíthető csoportmentességben az újrafeldolgozástól eltérő hulladékhasznosítási műveletekhez nyújtott támogatás.
(4) A támogatás ezen túlmenően nem mentesítheti közvetett módon a szennyezőket olyan teher alól, amelyet az uniós jog szerint nekik kell viselniük, vagy amelyet rendes vállalati költségnek kell tekinteni.
(5) A beruházás nem növelheti pusztán az újrafeldolgozandó anyagok iránti keresletet anélkül, hogy fokozná az ilyen anyagok begyűjtését.
(6) A beruházásnak túl kell mutatnia a technika mindenkori állásán.
(7) Az elszámolható költségek az ahhoz szükséges beruházási többletköltségek, hogy a támogatás hiányában kiépítendő, ugyanolyan kapacitású, hagyományos újrafeldolgozási vagy újrahasználati tevékenységekhez képest jobb vagy hatékonyabb újrafeldolgozási vagy újrahasznosítási tevékenységekhez vezető beruházást valósítsanak meg.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 35 %-át. A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 10 százalékponttal növelhető.
(9) A támogatási intenzitás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében 15 százalékponttal, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő támogatott területeken található beruházások esetében pedig 5 százalékponttal növelhető.
(10) E cikk alapján nem mentesül a bejelentési kötelezettség alól a kedvezményezett saját hulladékának újrafeldolgozásával és újrahasználatával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás.
48. cikk
Energetikai infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás
(1) Az energetikai infrastruktúra kiépítésére vagy korszerűsítésére irányuló beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatás a támogatott területeken található energetikai infrastruktúrára nyújtható.
(3) Az energetikai infrastruktúra teljes mértékben a belső energiapiaci jogszabályok szerinti, a díjakra és a hozzáférésre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik.
(4) Az elszámolható költségek a beruházási költségek.
(5) A támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(6) E cikk értelmében nem mentesül a bejelentési kötelezettség alól a villamosenergia- és gáztároló projektekre, valamint a kőolajipari infrastruktúrára vonatkozó beruházásokra irányuló támogatás.
49. cikk
Környezetvédelmi tanulmányokhoz nyújtott támogatás
(1) Az e szakaszban említett beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó tanulmányokhoz - többek között energetikai auditokhoz - nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek az (1) bekezdésben említett tanulmányok költségei.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
(4) A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak készített tanulmányok esetén 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak készített tanulmányok esetén pedig 10 százalékponttal növelhető.
(5) Nem nyújtható támogatás nagyvállalkozások számára a 2012/27/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdése értelmében lefolytatott energetikai auditokra, kivéve, ha az energetikai auditot az említett irányelv szerinti kötelező energetikai auditon felül végzik el.
8. SZAKASZ
Természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására nyújtott támogatás
50. cikk
A természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok
(1) A földrengés, lavina, földcsuszamlás, áradás, tornádó, hurrikán, vulkánkitörés és természeti eredetű kontrollálatlan vegetációtűz okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programok a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatás nyújtásához a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
a tagállam illetékes hatóságai az eseményt hivatalosan természeti katasztrófává minősítették; valamint
b)
a természeti katasztrófa és az érintett vállalkozás által elszenvedett károk között közvetlen ok-okozati összefüggés áll fenn.
(3) A konkrét természeti katasztrófához kapcsolódó támogatási programokat az esemény bekövetkeztétől eltelt három éven belül kell beindítani. Az e programok alapján történő támogatást az esemény bekövetkeztétől számított négy éven belül kell nyújtani.
(4) Az elszámolható költség a természeti katasztrófa közvetlen következményeként bekövetkezett, az illetékes nemzeti hatóság által elismert független szakértő vagy biztosító által megállapított kár összege. A kár lehet tárgyi eszközt, mint például épületet, berendezést, felszerelést, raktárkészletet érintő anyagi kár vagy a gazdasági tevékenységnek a katasztrófa bekövetkezésétől számított legfeljebb hat hónapra történő részleges vagy teljes felfüggesztése miatti bevételkiesés. Az anyagi kár nagyságát az érintett eszköz javítási költsége vagy katasztrófa előtti gazdasági értéke alapján kell megállapítani. Az anyagi kár nagysága nem haladhatja meg a javítási költséget vagy a méltányos piaci érték katasztrófa okozta csökkenését, vagyis a tulajdonnak közvetlenül a katasztrófa előtti értéke és közvetlenül a katasztrófa bekövetkezte utáni értéke közötti különbséget. A bevételkiesés nagyságát az érintett vállalkozás pénzügyi adatai (kamatfizetés és adózás előtti eredmény (EBIT), amortizációs és bérköltség kizárólag a természeti katasztrófa által érintett létesítményhez kapcsolódóan) alapján kell megállapítani a katasztrófa bekövetkezte utáni hat hónapra vonatkozó pénzügyi adatoknak és a katasztrófa bekövetkeztét megelőző öt év közül (a legjobb és legrosszabb pénzügyi eredménnyel rendelkező két év kizárásával) kiválasztott három év ugyanazon hat hónapjára számított átlagának összehasonlításával. A kár nagyságát az egyedi kedvezményezettek szintjén kell megállapítani.
(5) A kár ellentételezésére folyósított támogatási és egyéb kifizetések, beleértve a biztosítási kötvények alapján történő kifizetéseket is, nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át.
9. SZAKASZ
Távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás
51. cikk
Távoli területek lakosainak közlekedésére irányuló szociális támogatás
(1) A légi és tengeri személyszállításra nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatást teljes egészében azok a végső fogyasztók kapják, akiknek a szokásos tartózkodási helye távoli területen van.
(3) A támogatás olyan útvonalon történő személyszállításra nyújtható, amely egy távoli területen lévő repülőteret vagy kikötőt az Európai Gazdasági Térség egy másik repülőterével vagy kikötőjével köt össze.
(4) A támogatás nyújtása független a szállító kilététől, a szolgáltatás típusától és a távoli területre vezető pontos útvonaltól.
(5) Az elszámolható költség a távoli területről vagy a távoli területre megváltott menettérti jegy ára, amely tartalmazza a szállító által a fogyasztónak számlázott összes adót és díjat.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
10. SZAKASZ
Széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás
52. cikk
Széles sávú infrastruktúrára irányuló támogatás
(1) A széles sávú hálózat kiépítéséhez nyújtott beruházási támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) Az elszámolható költségek a következők:
a)
passzív széles sávú infrastruktúra kiépítésének beruházási költségei;
b)
a széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez kapcsolódó mélyépítési munkák beruházási költségei;
c)
széles sávú alaphálózat kiépítésének beruházási költségei; valamint
d)
nagy sebességű újgenerációs hozzáférési (NGA-) hálózat kiépítésének beruházási költségei.
(3) A beruházásnak olyan területre kell irányulnia, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra (széles sávú alaphálózat vagy NGA-hálózat), és ahol nem is valószínű, hogy a tervezett támogatási intézkedés közzétételének időpontjától számított három éven belül piaci feltételek mellett kiépülne ilyen infrastruktúra, amit nyilvános konzultáció révén kell ellenőrizni.
(4) A támogatás kihelyezéséről nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes és a technológiasemlegesség elvén alapuló versenyeztetéses kiválasztási eljárás során kell dönteni.
(5) A hálózatüzemeltető az e rendelet 2. cikkének 139. pontja szerinti lehető legszélesebb körű aktív és passzív nagykereskedelmi hozzáférést biztosítja tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek mellett, beleértve az NGA-hálózatok esetében a hálózatok fizikai átengedését. A nagykereskedelmi hozzáférést legalább hét évre kell biztosítani, az alépítményekhez vagy tartóoszlopokhoz való hozzáférés joga pedig időben nem korlátozható. Alépítmény építéséhez nyújtott támogatás esetén akkora alépítményt kell építeni, amely több kábelhálózatnak és különböző hálózati topológiáknak is helyet tud adni.
(6) A nagykereskedelmi hozzáférés díja a nemzeti szabályozó hatóság árazási elvein és a tagállam vagy az Unió más hasonló, versenyképesebb területein tapasztalható referenciaértékeken alapul, figyelembe véve a hálózatüzemeltető által kapott támogatást. A hozzáférési feltételekre (többek között a díjszabásra) vonatkozóan, valamint a hozzáférést igénylők és a támogatott infrastruktúra üzemeltetője között felmerülő vita esetén a nemzeti szabályozó hatósággal kell konzultálni.
(7) A tagállamok ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust hoznak létre azon projektek esetében, amelyeknél a projektre nyújtott támogatás összege meghaladja a 10 millió EUR-t.
11. SZAKASZ
A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
53. cikk
A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
(1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A következő kulturális célok és tevékenységek támogathatók:
a)
múzeum, levéltár, könyvtár, művészeti és kulturális központ vagy kulturális tér, színház, operaház, koncertterem, egyéb élő előadásokat bemutató szervezet, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmény és egyéb hasonló művészeti és kulturális infrastruktúra, szervezet és intézmény;
b)
tárgyi örökség, beleértve valamennyi ingó vagy ingatlan kulturális örökségi formát, a régészeti lelőhelyeket, emlékműveket, történelmi emlékhelyeket és épületeket; a kulturális örökséghez kapcsolódó vagy a tagállam illetékes hatóságai által hivatalosan kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított természeti örökség;
c)
a szellemi kulturális örökség valamennyi formája, beleértve a folklórhagyományokat és a kézművességet;
d)
művészeti vagy kulturális esemény és előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység;
e)
kulturális és művészeti oktatási tevékenységek, valamint annak a - többek között új technológiák segítségével megvalósított, oktatásra és a társadalmi tudatosság növelésére irányuló programok révén kialakítandó - megértésnek az elősegítése, hogy milyen fontos a kulturális kifejezések sokszínűségének védelme és előmozdítása;
f)
zenei és a fordításokat is magában foglaló irodalmi írói, szerkesztői, gyártói, forgalmazói, digitalizálói és kiadói tevékenység.
(3) A támogatás formája a következő lehet:
a)
beruházási támogatás, beleértve a kulturális infrastruktúra létrehozására vagy modernizálására nyújtott támogatást;
b)
működési támogatás.
(4) Beruházási támogatás esetén az elszámolható költségek a tárgyi eszközökre és az immateriális javakra irányuló beruházási költségek, többek között:
a)
infrastruktúra-építés, -modernizálás, -vásárlás, -megőrzés és -fejlesztés költségei, amennyiben az infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80 %-ban kulturális célokra használják;
b)
kulturális örökség megszerzésének költségei, ideértve a bérletet, tulajdonátruházást és a kulturális örökség áthelyezését is;
c)
a tárgyi és szellemi kulturális örökség megtartásának, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának költségei, beleértve a megfelelő körülmények között való tárolás, a speciális eszközök, anyagok okozta többletköltségeket, valamint a dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs költségeket is;
d)
a közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javításával kapcsolatos költségek, ideértve a digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a speciális szükségletű személyek hozzáférési lehetőségeinek (például fogyatékosrámpák és -liftek, múzeumokban Braille-írásos feliratok, megérinthető kiállítási tárgyak) javításával és - a prezentációk, programok és látogatók tekintetében - a kulturális sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költségeket is;
e)
kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint támogatások költségei, beleértve a kiválasztási eljárással és a promócióval kapcsolatos, illetve a projekt eredményeként közvetlenül felmerülő költségeket.
(5) Működési támogatás esetében az elszámolható költségek a következők:
a)
kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységeihez - kiállítások, előadások, események, hasonló kulturális tevékenység - kapcsolódó, a szokásos üzletmenet részeként felmerülő költségek;
b)
a kulturális és művészeti oktatási tevékenységek költségei, valamint annak a - többek között új technológiák segítségével megvalósított, oktatásra és a társadalmi tudatosság növelésére irányuló programok révén kialakítandó - megértésnek az elősegítésével kapcsolatos költségek, hogy milyen fontos a kulturális kifejezések sokszínűségének védelme és előmozdítása;
c)
a kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való nyilvános hozzáférés javításával kapcsolatos költségek, ideértve a digitalizálással és új technológiák használatával, valamint a fogyatékos személyek hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költségeket is;
d)
közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, például a kulturális projekthez vagy tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó ingatlanok és kulturális helyszínek bérlése vagy lízingje, utazási, anyag- és felszerelési költség, kiállítások és színpadi díszletek építészeti elemei, eszközök, szoftverek és felszerelések kölcsönzése, bérlése és -amortizációja, szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemitulajdon-jogi védelem alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költségek, promóciós költség és a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség; az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek csak abban az esetben számolhatók el, ha azokat nem beruházási támogatásból fedezték;
e)
kulturális intézet vagy örökségi helyszín, illetve projekt személyi jellegű ráfordításai;
f)
külső tanácsadók és szolgáltatók által biztosított, közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő tanácsadási és támogató szolgáltatási költségek.
(6) Beruházási támogatás esetében a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni. Az infrastruktúra üzemeltetője az adott időszak alatt ésszerű nyereséget tarthat meg.
(7) Működési támogatás esetében a támogatási összeg nem haladhatja meg az adott időszak során keletkezett működési veszteséget és ésszerű nyereséget fedező összeget. Ezt megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell biztosítani.
(8) Az 1 millió EUR-t nem meghaladó támogatások esetében a maximális támogatási összeg - a (6) és a (7) bekezdésben említett módszertől eltérően - az elszámolható költségek 80 %-ában is megállapítható.
(9) A (2) bekezdés f) pontjában meghatározott zenei és irodalmi kiadói tevékenység esetében a maximális támogatási összeg nem haladhatja meg sem az elszámolható költségek és a projekt diszkontált bevételei közötti különbséget, sem az elszámolható költségek 70 %-át. A bevételeket az elszámolható költségekből előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával le kell vonni. Az elszámolható költségek a zenei és irodalmi kiadói tevékenység költségei, beleértve a szerzők díjait (szerzői joggal kapcsolatos költségek), a fordítók díjait, a szerkesztők díjait, az egyéb szerkesztési költségeket (korrektúrázás, javítás, lektorálás), az elrendezés és nyomdai előkészítés költségeit, valamint a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költségeit.
(10) E cikk alapján nem nyújtható támogatás sem az írott, sem az elektronikus formában közzétett sajtótermékekre és magazinokra.
54. cikk
Audiovizuális alkotásokra vonatkozó támogatási programok
(1) Az audiovizuális alkotásokra irányuló forgatókönyvíráshoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, terjesztéshez és promócióhoz biztosított támogatási programok a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A támogatást kulturális termékhez kell nyújtani. Annak érdekében, hogy egy termék kulturális jellegűnek való minősítése során elkerüljék a nyilvánvaló hibákat, a tagállamok hatékony eljárásokat alakítanak ki, így például az ajánlatok közül egy vagy több, kiválasztással vagy ellenőrzéssel megbízott személy választ előre meghatározott kulturális szempontrendszer alapján.
(3) A támogatás formája a következő lehet:
a)
audiovizuális alkotások gyártásához nyújtott támogatás;
b)
gyártás-előkészítési támogatás; valamint
c)
terjesztési célú támogatás.
(4) Amennyiben a tagállamok területhez kötött ráfordítási kötelezettségektől teszik függővé a támogatásnyújtást, az audiovizuális alkotások gyártására vonatkozó támogatási programok:
a)
előírhatják, hogy az adott audiovizuális alkotás gyártásához nyújtott támogatás legfeljebb 160 %-át a támogatást nyújtó tagállam területén kell felhasználni; vagy
b)
az adott audiovizuális alkotás gyártására nyújtott támogatás nagyságát meghatározhatják a támogatást nyújtó tagállamban filmkészítési tevékenységre fordított kiadás százalékában, jellemzően abban az esetben, ha adóösztönzők formájában megvalósuló támogatási programról van szó.
Mindkét esetben, amennyiben a tagállamok a projektek támogathatóságának feltételeként meghatározzák a területükön folytatandó filmkészítési tevékenység minimális szintjét, az nem haladhatja meg a teljes gyártási költségvetés 50 %-át. Ezenfelül a területhez kötött ráfordítási kötelezettségek hatálya alá tartozó maximális kiadás semmi esetre sem haladhatja meg a teljes gyártási költségvetés 80 %-át.
(5) Az elszámolható költségek a következők:
a)
gyártási támogatás esetében: az audiovizuális alkotások gyártásának teljes költsége, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket segítő akadálymentesítéssel kapcsolatos költségeket;
b)
gyártás-előkészítési támogatás esetében: a forgatókönyvírással és az audiovizuális alkotások fejlesztésével kapcsolatos költségek;
c)
terjesztési célú támogatás esetében: az audiovizuális alkotások terjesztésével és promóciójával kapcsolatos költségek.
(6) Az audiovizuális alkotások gyártására vonatkozó támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50 %-át.
(7) A támogatási intenzitás a következő mértékben növelhető:
a)
az egynél több tagállamban készülő, több tagállambeli producerrel dolgozó produkciók esetében az elszámolható költségek legfeljebb 60 %-ára;
b)
nehezen megvalósítható audiovizuális alkotások, valamint az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) listáján feltüntetett országokat érintő koprodukciók esetében az elszámolható költségek legfeljebb 100 %-ára.
(8) A gyártás-előkészítésre vonatkozó támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át. Amennyiben az elkészült forgatókönyv vagy projekt alapján végül audiovizuális alkotást - például filmet - készítenek, akkor a gyártás-előkészítési költségeket bele kell számítani a teljes költségvetésbe, és figyelembe kell venni a támogatási intenzitás kiszámításakor. A terjesztésre vonatkozó támogatási intenzitás mértéke megegyezik a gyártásra vonatkozó támogatási intenzitáséval.
(9) A támogatás nem korlátozható meghatározott gyártási tevékenységekre vagy a gyártási lánc egyes elemeire. E cikk alapján nem nyújtható támogatás filmstúdió infrastruktúrájára.
(10) A támogatás nem korlátozható a saját állampolgárokra és nem követelhető meg a kedvezményezettektől, hogy a nemzeti kereskedelmi jog értelmében alapított vállalkozásként működjenek.
12. SZAKASZ
Sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás
55. cikk
Sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás
(1) A sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) A sportlétesítmény nem szolgálhatja egyetlen hivatásos sportcélú használó igényeinek kielégítését. A létesítmény időbeli kapacitását éves szinten legalább 20 %-ban más sportcélú hivatásos vagy amatőr használóknak kell igénybe venniük. Amennyiben a létesítményt egyidejűleg veszi igénybe több használó, az időbeli kapacitás-kihasználás megfelelő hányadát kell figyelembe venni.
(3) A multifunkcionális szabadidős létesítmény többfunkciós jellegű, különösen kulturális és szabadidős szolgáltatásokat nyújtó szabadidős létesítmény, kivéve a szabadidőparkokat és a szállodai létesítményeket.
(4) A sportlétesítményhez és a multifunkcionális szabadidős létesítményhez több felhasználó számára, átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell hozzáférést biztosítani. A beruházási költségeket legalább 30 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak, feltéve, hogy e feltételeket nyilvánossá teszik.
(5) Amennyiben a sportlétesítményt hivatásos sportegyesületek használják, a tagállamoknak biztosítaniuk kell a sportlétesítmény használatáért felszámított árak nyilvános elérhetőségét.
(6) A sportlétesítmény vagy multifunkcionális szabadidős létesítmény megépítésének, korszerűsítésének és/vagy működtetésének koncesszióba adását vagy egyéb módon harmadik félre bízását nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell végezni, a vonatkozó közbeszerzési szabályok kellő figyelembevételével.
(7) A támogatás formája a következő lehet:
a)
beruházási támogatás, beleértve a sportlétesítmények és multifunkcionális szabadidős létesítmények létrehozására vagy korszerűsítésére nyújtott támogatást;
b)
sportlétesítményekre nyújtott működési támogatás.
(8) Sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre irányuló beruházási támogatás esetében az elszámolható költségek a tárgyi eszközökre és az immateriális javakra irányuló beruházási költségek.
(9) Sportlétesítményekre irányuló működési támogatás esetében az elszámolható költségek a létesítmény által nyújtott szolgáltatások működési költségei. E működési költségek közé tartoznak az olyan költségek, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak, az adminisztrációs költségek stb., de nem tartoznak bele az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha azokat beruházási támogatásból fedezték.
(10) Sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre irányuló beruházási támogatás esetében a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(11) Sportlétesítményekre irányuló működési támogatás esetében a támogatási összeg nem haladhatja meg az adott időszak során keletkezett működési veszteséget. Ezt megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell biztosítani.
(12) Az 1 millió EUR-t nem meghaladó támogatások esetében a maximális támogatási összeg - a (10) és a (11) bekezdésben említett módszertől eltérően - az elszámolható költségek 80 %-ában is megállapítható.
13. SZAKASZ
Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás
56. cikk
Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás
(1) A helyi infrastruktúra kiépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott finanszírozás, amely olyan infrastruktúrára vonatkozik, amely helyi szinten hozzájárul a gazdasági és fogyasztói környezet javításához, valamint az ipari bázis korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez, a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben rögzített feltételek.
(2) E cikk nem alkalmazandó olyan, infrastruktúrára irányuló támogatásra, amelyet e rendelet III. fejezetének más szakaszai szabályoznak, kivéve az 1. szakaszban foglalt regionális támogatást. E cikk nem alkalmazandó a repülőtéri és a kikötői infrastruktúrára sem.
(3) Az infrastruktúrához való hozzáférést az érdekelt felhasználók számára nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani. Az infrastruktúra használatáért vagy eladásáért a piaci árnak megfelelő árat kell felszámítani.
(4) Az infrastruktúra működtetésének koncesszióba adását vagy egyéb módon harmadik félre bízását nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell végezni, a vonatkozó közbeszerzési szabályok kellő figyelembevételével.
(5) Az elszámolható költségek a tárgyi eszközökre és az immateriális javakra irányuló beruházási költségek.
(6) A támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(7) E cikk értelmében nem mentesül a speciális célú infrastruktúra.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
57. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 800/2008/EK rendelet hatályát veszti.
58. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Ez a rendelet alkalmazandó a hatálybalépése előtt nyújtott egyedi támogatásra is, amennyiben a támogatás megfelel az e rendeletben megállapított valamennyi feltételnek, a 9. cikkben rögzített feltételek kivételével.
(2) Azt a támogatást, amely e rendelet vagy a 994/98/EK rendelet 1. cikke alapján elfogadott valamely korábban hatályos rendelet alapján nem mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, a Bizottság a vonatkozó keretszabályok, iránymutatások, közlemények és értesítések alapján értékeli.
(3) A 994/98/EK rendelet 1. cikke alapján elfogadott valamely, a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos rendelet értelmében 2015. január 1. előtt nyújtott egyedi támogatás a regionális támogatás kivételével összeegyeztethető a belső piaccal és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. A 2014. július 1-je előtt létrehozott és a 800/2008/EK rendelet értelmében a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól mentesített, a kkv-k javára biztosított kockázatitőke-támogatási programok a finanszírozási megállapodás megszűnéséig továbbra is mentesülnek és összeegyeztethetők a belső piaccal, feltéve, hogy az ilyen megállapodás alapján a támogatott magántőke-befektetési alapnak nyújtandó állami finanszírozásra vonatkozó kötelezettséget 2015. január 1. előtt vállalták, valamint hogy a mentességre vonatkozó egyéb feltételek teljesülnek.
(4) E rendelet alkalmazási idejének végén az e rendelettel mentesített valamennyi támogatási program - a regionális támogatási programok kivételével - további hat hónapos átállási időszakra mentességben részesül. A regionális támogatási programok mentessége a jóváhagyott regionális támogatási térképek lejáratának időpontjában jár le. A 21. cikk (2) bekezdésének a) pontja alapján mentesített kockázatfinanszírozási támogatás mentessége a finanszírozási megállapodásban előirányzott időszak végén jár le, feltéve, hogy az ilyen megállapodás alapján a támogatott magántőke-befektetési alapnak nyújtandó állami finanszírozásra vonatkozó kötelezettséget e rendelet alkalmazási idejének végétől számított hat hónapon belül vállalták, valamint hogy a mentességre vonatkozó egyéb feltételek teljesülnek.
59. cikk
Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2020. december 31-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. június 17-én.