RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 508/2013
af 29. maj 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 260/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på 63,5 % for alle virksomheder med undtagelse af tre kinesiske eksporterende producenter, for hvilke der var indrømmet individuel told.
2. Indledning af en udløbsundersøgelse
(2)
Den 9. marts 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (»indledningsmeddelelse«) (3) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Kina.
(3)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning indgivet af Eurométaux (»klageren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 50 % af EU-produktionen af visse wolframelektroder.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Undersøgelse
3.1. Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og de brugere, som den vidste, var berørt af sagen, producenterne i de potentielle referencelande og repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(8)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og de ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importører, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
Tre importører gav sig til kende. Ingen af dem importerede imidlertid visse wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina i NUP.
(10)
Da kun to eksporterende producenter fra Kina indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra to EU-producenter, to eksporterende producenter i Kina og en producent i USA.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Plansee SE, Østrig
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Tyskland
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd, Baoji
c)
Virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i Kina
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai
d)
Virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i Den Europæiske Union
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Tyskland
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgien
e)
Referenceland
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er den samme som i forordning (EF) nr. 260/2007, nemlig wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, med oprindelse i Kina (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 00.
(14)
Den undersøgte vare anvendes til svejsning og lignende processer. Wolframelektroder anvendes inden for en lang række industrisektorer, som f.eks. bygge- og anlægssektoren, værfts-, bil-, skibs-, kemi-, kernekrafts-, luft- og rumfartsindustrien samt til olie- og gasledninger. I forbindelse med proceduren anses alle former for wolframelektroder for at være en og samme vare på grund af de fysiske og kemiske egenskaber og de forskellige typers indbyrdes ombyttelighed set fra et brugersynspunkt.
(15)
Undersøgelsen bekræftede, at den undersøgte vare og varer, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen samt varer, der blev fremstillet og solgt i referencelandet, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(16)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted på det pågældende tidspunkt, og i bekræftende fald, om de eksisterende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(17)
Som forklaret ovenfor var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina. De to samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for 80 % til 85 % af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP. På det grundlag blev det konkluderet, at samarbejdsgraden var høj.
(18)
En af de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev i den oprindelige undersøgelse indrømmet markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), mens den anden blev indrømmet individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelserne i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, tages markedsøkonomisk og individuel behandling ikke op til fornyet overvejelse. En tredje virksomhed, som ikke samarbejdede i den nuværende udløbsundersøgelse, blev indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Referenceland
(19)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(20)
Som i den oprindelige undersøgelse blev USA foreslået som egnet referenceland i indledningsmeddelelsen med henblik på at fastsætte den normale værdi. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(21)
Kommissionen undersøgte også, om andre lande kunne være et rimeligt valg som referenceland og udpegede andre tredjelande, hvorfra importen af wolframelektroder var blevet indberettet til Eurostat. Potentielle kendte producenter i disse lande blev kontaktet og opfordret til at samarbejde i denne undersøgelse. Imidlertid blev der ikke etableret noget samarbejde.
(22)
USA blev anset som et repræsentativt referencemarked, navnlig på baggrund af den åbenhed og konkurrence, der præger det amerikanske hjemmemarked. USA blev også anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse. Der er ikke påvist nye eller ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en ændring, og Kommissionen har heller ikke fået meddelelse om sådanne omstændigheder.
(23)
USA er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse. Den eneste kendte amerikanske producent blev kontaktet og indvilgede i at samarbejde, besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. De kontrollerede salgs- og produktionstal for denne virksomhed blev anvendt til at fastsætte den normale værdi for virksomheder, der ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse.
2.2. Normal værdi
(24)
For den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, er den normale værdi blevet fastsat ud fra denne virksomheds oplysninger. Det blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgt, om hjemmemarkedssalget af wolframelektroder til uafhængige kunder var repræsentativt i NUP, dvs. om salgsmængden af den vare, der er beregnet til hjemmemarkedsforbrug, udgjorde 5 % eller mere af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.
(25)
Det blev efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved at fastlægge andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
(26)
For de pågældende varetyper, hvor hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel, blev den normale værdi fastsat ud fra de priser, der blev betalt af uafhængige kunder i eksportlandet. For de resterende typer varer, der blev undersøgt, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Derfor blev den normale værdi beregnet ved at anvende virksomhedens fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6.
(27)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte en part, at den metode, der var anvendt til at fastlægge SA&G-omkostningerne, var forskellig fra den, der var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse, hvilket kan have haft en indvirkning på fastlæggelsen af den fortjenstmargen, der var blevet anvendt til at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6. Ud over de oplysninger, der allerede var blevet forelagt i undersøgelsen, dokumenterede parten ikke sin påstand. Det skal bemærkes, at jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, blev SA&G-omkostningerne fordelt på grundlag af omsætningen, og at denne metode også var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse.
(28)
Den fortjeneste, der var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse, var ikke fremkommet i forbindelse med kontrollen af, at der var tale om normal handel, da ingen af de pågældende eksporterede varetyper blev solgt på hjemmemarkedet i normal handel. Denne udløbsundersøgelse viste, at nogle typer af de pågældende varer var rentable, og derfor blev fortjenesten ved disse rentable transaktioner anvendt til beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(29)
For den virksomhed, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdende producent i referencelandet. Referencelandsproducentens hjemmemarkedssalg blev anset for at have fundet sted i tilstrækkelige mængder og i normal handel og kunne således anvendes til at fastslå normal værdi for den virksomhed, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.3. Eksportpris
(30)
Med hensyn til den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, foregik al eksportsalg til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne importører, og varerne blev derefter videresolgt til forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen. Eksportprisen blev derfor beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de importerede varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt for en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes de forretningsmæssigt forbundne virksomheders egne SA&G-omkostninger.
(31)
Efter fremlæggelse af oplysninger fremførte en part, at visse udgifter, som havde relation til salget af andre varer end den pågældende vare, blev taget i betragtning, når der blev fastsat SA&G-omkostninger for forretningsmæssigt forbundne importører, og at disse omkostninger derfor burde udelukkes. Det skal bemærkes, at de kontrollerede SA&G-omkostninger som oplyst af de pågældende virksomheder blev taget i betragtning, da eksportprisen blev beregnet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Påstanden om, at de indberettede SA&G-omkostninger indeholdt SA&G-omkostninger fra salget af andre varer, var ikke dokumenteret og måtte derfor afvises.
(32)
Dertil kommer, at de bemærkninger, som en interesseret part havde indsendt om eksportpriserne, var baseret på en fejl i angivelsen af den relevante valuta. Påstanden blev derfor afvist.
(33)
Med hensyn til fortjenstmargenen samarbejdede ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. I den oprindelige undersøgelse blev fortjenstmargenen for de forretningsmæssigt forbundne importører anvendt, idet aktiviteterne for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke var tilstrækkeligt sammenlignelige med aktiviteterne for den pågældende forretningsmæssigt forbundne importør. Undersøgelsen viste, at aktiviteterne for den forretningsmæssigt forbundne importør var de samme i NUP som i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse, dvs. størstedelen af de wolframelektroder, der blev importeret, blev yderligere indarbejdet i det hovedprodukt, som gruppen fremstillede, nemlig svejsepistolen. Det bør også bemærkes, at wolframelektroderne har en lavere værdi end slutproduktet. På den baggrund blev det konkluderet som i den oprindelige undersøgelse, at den forretningsmæssigt forbundne importørs egen fortjenstmargen ville udgøre et præcist grundlag som fortjenstmargen til beregning af eksportprisen.
(34)
Med hensyn til den virksomhed, der fik indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse, skete alt eksportsalg til Unionen direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(35)
Fastsættelsen af eksportprisen for alle andre producenter, der var etableret i Kina, var baseret på importstatistikkerne i den database, der er omhandlet i artikel 14, stk. 6.
(36)
Eksportpriserne blev fastlagt ved i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 10, at fratrække den betalte antidumpingtold, da ingen af parterne havde indsendt dokumentation for, at tolden var behørigt afspejlet i videresalgsprisen og de efterfølgende salgspriser på EU-markedet.
2.4. Sammenligning
(37)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(38)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos begge de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport-, forsikrings- og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
2.5. Dumpingmargen
(39)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(40)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, viste denne sammenligning, at denne virksomhed fortsatte med dumping på et betydeligt niveau.
(41)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent, der blev indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse, og for alle andre ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, for hvilke en landsdækkende dumpingmargen fandt anvendelse, blev der fastslået et betydeligt dumpingniveau, som endog var højere end i den oprindelige undersøgelse.
3. Udvikling i importen ved bortfald af foranstaltningerne
3.1. Indledende bemærkning
(42)
I forlængelse af konklusionen om, at der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt.
(43)
Det skal i den forbindelse nævnes, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter kun tegnede sig for ca. 10 % af den samlede produktionskapacitet i Kina. Derfor måtte konklusionerne stort set baseres på de oplysninger, der var indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse og på offentligt tilgængelige oplysninger. De kinesiske producenters eksportprispolitik over for andre tredjelandsmarkeder, den kinesiske produktionskapacitet og den uudnyttede kapacitet samt EU-markedets tiltrækningskraft på kinesiske eksportører blev især taget i betragtning.
3.2. De kinesiske producenters eksportprispolitik over for andre tredjelandsmarkeder
(44)
For så vidt angår eksporten til andre tredjelandsmarkeder bør det bemærkes, at de statistiske oplysninger, der er tilgængelige fra de kinesiske offentlige databaser omfatter en bredere varedækning end den undersøgte vare, og der kan derfor ikke udarbejdes en fornuftig analyse af de mængder, der er eksporteret til andre markeder eller priserne på disse markeder. De to samarbejdsvillige producenter fra Kina eksporterede ikke til forretningsmæssigt forbundne kunder på andre tredjelandsmarkeder. På den baggrund kunne eksportpriserne til andre tredjelandsmarkeder i NUP ikke på pålidelig vis fastsættes, og der kunne ikke drages en utvetydig konklusion ud fra de tilgængelige oplysninger.
3.3. De kinesiske producenters uudnyttede kapacitet
(45)
De oplysninger, på baggrund af hvilke analysen i det efterfølgende blev udarbejdet, blev leveret af ansøgeren i anmodningen om fornyet undersøgelse og blev krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger.
(46)
På det grundlag blev de kinesiske producenters kapacitet anslået til at være 1 600 000 kg. Ansøgerens skøn over de kinesiske producenters kapacitetsudnyttelse er på ca. 63 %, hvilket betyder en uudnyttet kapacitet på ca. 600 000 kg, der overstiger det samlede EU-forbrug i NUP med næsten 5 gange. Således er der store mængder, der vil kunne eksporteres fra Kina, navnlig eftersom der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne store uudnyttede kapacitet.
3.4. Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Kina
(47)
Importen fra Kina til Unionen steg med 9 % i den betragtede periode og nåede et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP, hvilket udgjorde ca. halvdelen af det samlede EU-forbrug i NUP.
(48)
I den betragtede periode svingede importpriserne og fulgte samme tendenser som EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Generelt steg importpriserne fra 2008 til NUP med 42 %, og befandt sig stadig på dumpingniveau. Prisstigningen forklares hovedsageligt ved de højere omkostninger for råvarerne (wolframpulver) i NUP.
3.5. EU-markedets tiltrækningskraft
(49)
EU-markedet er et af de største i verden og har ca. 20 % af det globale forbrug af wolframelektroder. De kinesiske virksomheder har udvist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på EU-markedet, som underbygges af det forhold, at de beholdt og endog udbyggede deres betydelige markedsandel på 45 % i NUP.
3.6. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(50)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser med betydelige dumpingmargener. I betragtning af især analysen af prisniveauet på EU-markedet og den interesse, som de kinesiske eksportører har udvist for EU-markedet, og den betydelige uudnyttede kapacitet, der findes i Kina, og som er langt større end det samlede EU-forbrug, kan det konkluderes, at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(51)
Denne undersøgelse bekræftede, at wolframelektroder fremstilles af to producenter i Unionen. Begge producenter samarbejdede fuld ud i forbindelse med undersøgelsen.
(52)
De ovennævnte virksomheder anses for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og vil herefter blive omtalt som »EU-erhvervsgrenen«.
2. Indledende bemærkning
(53)
Da der kun er to virksomheder, som udgør EU-erhvervsgrenen, vil oplysningerne om EU-erhvervsgrenen enten blive forelagt i indekseret form eller i intervaller, således at fortroligheden beskyttes i henhold til grundforordningens artikel 19.
(54)
Da importen på KN-kode-niveau fra Eurostat også omfattede andre varer end wolframelektroder, er oplysningerne om importen blevet analyseret på Taric-kode-niveau suppleret med oplysninger, der er indsamlet jf. grundforordningens artikel 14, stk. 6. Taric-oplysninger betragtes som fortrolige, da de har en detaljeringsgrad, som gør det muligt at identificere parterne. Dette er årsagen til, at der anvendes intervaller i forbindelse med visse oplysninger.
3. EU-forbruget
(55)
EU-forbruget blev fastlagt ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat på Taric-kode-niveau suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(56)
Mellem 2008 og NUP (»den betragtede periode«) faldt EU-forbruget med 16 %. Forbruget i Unionen er faldet væsentligt mellem 2008 og 2009 og steg siden uden dog at nå niveauet fra før krisen i NUP. Fra lavpunktet i 2009 til NUP steg EU-forbruget med næsten 40 %.
Tabel 1
Forbrug
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Forbrug
140 000- 150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indeks (2008 = 100)
100
61
75
84
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
4. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(57)
Mængderne og markedsandelene for dumpingimporten fra Kina blev fastlagt ud fra de statistiske oplysninger, der var indgivet på Taric-niveau suppleret med oplysninger, der var indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(58)
Til trods for det absolutte fald i EU-forbruget steg importmængden af den undersøgte vare med oprindelse i Kina med 9 % i den betragtede periode og holdt sig på et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP. (jf. tabel 2). Denne stigning sammen med den generelle nedgang i EU-forbruget i den betragtede periode, førte til en stigning i de kinesiske eksportørers markedsandel til ca. halvdelen af det samlede EU-marked.
Tabel 2
Importen fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Mængde
51 771
36 188
39 953
56 289
Indeks (2008 = 100)
100
70
77
109
Markedsandel (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
5. Priserne på importen fra Kina
5.1. Prisudvikling
(59)
Priserne på varer fra Kina steg med ca. 40 % mellem 2008 og NUP med en kraftig stigning i NUP. Prisstigningen forklares hovedsageligt med de højere omkostninger for den vigtigste råvare (wolframpulver) i NUP.
Tabel 3
Priserne på importen fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Priser
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indeks (2008 = 100)
100
92
114
142
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
5.2. Prisunderbud
(60)
Undersøgelsen afslørede, at importpriserne på varer fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser. Der blev fastslået en underbudsmargin på 37 % i NUP, og underbudsmargenen var stadig betydelig - ca. 24 % - når man inkluderede antidumpingtolden i beregningen. Beregningen var baseret på en sammenligning af cif-eksportpriserne for de samarbejdsvillige eksporterende producenter med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser ab fabrik. Priserne blev anset for at være repræsentative for Kina, da de to samarbejdsvillige eksporterende producenter dækkede ca. 80 % af importen af wolframelektroder fra Kina.
(61)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en eksporterende producent, at priserne ikke blev sammenlignet varetype for varetype, og at de beregnede underbudsmargener ikke gav mening på grund af de påståede betydelige prisforskelle mellem forskellige varetyper. På baggrund af de oplysninger, der var til rådighed, var det kun muligt at sammenligne varetype for varetype for en del af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet og kun for en del af eksportsalget til Unionen. Imidlertid fremlagde parten ingen dokumentation for, at der kunne drages tvivl om det fornuftige i den anvendte metode. Denne påstand måtte derfor afvises.
(62)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det også fremført, at de kinesiske importpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet ikke var blevet sammenlignet i samme handelsled. Denne påstand blev ikke dokumenteret, da den pågældende part ikke fremlagde oplysninger eller dokumentation, som påviste konsekvente og tydelige forskelle i funktion og priser hos sælger for de påståede forskellige handelsled. Denne påstand blev derfor afvist.
6. Import fra andre tredjelande
(63)
Importmængden og priserne fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængderne og markedsandelene for dumpingimporten fra andre tredjelande blev fastlagt ud fra de statistiske oplysninger, der var indgivet på Taric-niveau suppleret med oplysninger, der var indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
Tabel 4
Import fra andre tredjelande
2008
2009
2010
NUP
Vietnam
Importmængde (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indeks (2008 = 100)
100
51
49
93
Pris
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indeks (2008 = 100)
100
102
104
126
Sydkorea
Importmængde (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indeks (2008 = 100)
100
38
52
16
Pris
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indeks (2008 = 100)
100
87
87
116
Andre tredjelande
Importmængde (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indeks (2008 = 100)
100
82
143
120
Pris
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indeks (2008 = 100)
100
138
150
134
I alt
Importmængde (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indeks (2008 = 100)
100
50
63
67
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Pris
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
121
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
(64)
Importmængden fra andre tredjelande til EU-markedet faldt med ca. 33 % i den betragtede periode. Markedsandelene faldt i den betragtede periode og lå mellem 30 % og 35 % i NUP. Priserne fra andre tredjelande steg med 21 % i samme periode.
(65)
Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse var der ingen betydelig import af samme vare til EU-markedet ud over fra Kina. Den oprindelige undersøgelse fastslog, at de vigtigste markeder for de resterende amerikanske og japanske producenter var deres respektive hjemmemarkeder. Det blev derfor konkluderet, at importen fra lande ud over Kina var meget begrænset.
(66)
Ifølge oplysninger fra EU-erhvervsgrenen fandtes der ingen produktion af wolframelektroder i Vietnam og Sydkorea, og importen fra disse lande var reelt set fra Kina. Imidlertid var der ikke indhentet oplysninger, der bekræftede denne påstand i denne undersøgelse.
7. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
7.1. Indledende bemærkninger
(67)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(68)
Da EU-erhvervsgrenen består af kun to producenter, indberettes oplysningerne i intervaller af fortrolighedshensyn.
7.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(69)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt hvert år i den betragtede periode. Sidst i NUP var produktionen faldet med 29 % i forhold til 2008. Tendensen har især været negativ i 2009 med et fald på mere end 40 %.
Tabel 5
Den samlede EU-produktion
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Produktion
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indeks (2008 = 100)
100
60
82
71
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(70)
Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode. Da produktionen faldt, udviste kapacitetsudnyttelsen et samlet fald på 27 % mellem 2008 og NUP, hvilket førte til en kapacitetsudnyttelse på 41 % i NUP. De nærmere tal er som følger:
Tabel 6
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Produktionskapacitet
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse (%)
57
35
47
41
Indeks (2008 = 100)
100
60
82
73
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.3. Lagerbeholdninger
(71)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt med 20 % mellem 2008 og NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle udvikling med et faldende forbrug på EU-markedet i samme periode.
Tabel 7
Slutlagre
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Slutlagre
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indeks (2008 = 100)
100
70
85
80
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.4. Salgsmængde
(72)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 23 % mellem 2008 og NUP og faldt kraftigt mellem 2008 og 2009. Denne negative udvikling har været mere markant end faldet i det samlede forbrug med undtagelse af 2010.
Tabel 8
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2008
2009
2010
NUP
Mængde (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indeks (2008 = 100)
100
65
87
77
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.5. Markedsandel
(73)
Som følge af de forhold, der fremgår af foregående betragtning om EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen var til trods for en nedgang i salgsmængde i stand til at bevare sine markedsandele i 2009 og 2010, men oplevede en tilbagegang i NUP, med et faldende salg til trods for et marked i fremgang. Det medførte en markedsandel på mellem 20 % til 25 %, der var lidt lavere end den, der var registreret i begyndelsen af den betragtede periode.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2008
2009
2010
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Indeks (2008 = 100)
100
107
117
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
7.6. Vækst
(74)
Som forklaret ovenfor faldt forbruget i Unionen væsentligt mellem 2008 og 2009 som et resultat af den økonomiske afmatning og er siden steget uden dog at nå niveauet fra før krisen i NUP. EU-erhvervsgrenen var til trods for en nedgang i salgsmængde i stand til at bevare sine markedsandele i 2009 og 2010, men oplevede en tilbagegang i NUP med et faldende salg til trods for et marked i fremgang.
7.7. Beskæftigelse og produktivitet
(75)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 13 % mellem 2008 og NUP.
(76)
Efter faldet i produktionen faldt også produktiviteten pr. arbejdstager, målt som resultat i kg pr. arbejdstager, i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 10
Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2008
2009
2010
NUP
Medarbejderindeks
100
65
84
87
Produktivitetsindeks
100
92
106
83
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.8. Enhedssalgspriser
(77)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt let mellem 2008 og 2010 og afspejlede delvis virkningen af den økonomiske krise. Mellem 2010 og NUP steg salgspriserne væsentligt. EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg generelt med 35 % i løbet af den betragtede periode. Denne prisudvikling, især mellem 2010 og NUP, skyldtes prisstigningen i de væsentligste komponenter i wolframelektroderne
Tabel 11
Enhedspris for EU-salg
2008
2009
2010
NUP
Enhedspris for EU-salg (EUR pr. enhed)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indeks (2008 = 100)
100
94
96
135
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.9. Rentabilitet
(78)
Rentabiliteten forbedredes mellem 2008 og NUP efter at have nået et lavere niveau i 2009 og 2010. Imidlertid forblev rentabiliteten negativ i hele den betragtede periode.
Tabel 12
Rentabilitet
2008
2009
2010
NUP
Rentabilitet for EU-salg
Indeks (2008 = 100)
100
95
95
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.10. Investeringer og investeringsafkast
(79)
Investeringerne i forbindelse med den pågældende vare faldt betydeligt i den betragtede periode.
(80)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetsudviklingen. I 2008 registrerede EU-erhvervsgrenen et negativt investeringsafkast, som blev let forbedret, selv om det dog forblev negativt i NUP.
Tabel 13
Investeringer og investeringsafkast
Indeks (2008 = 100)
2008
2009
2010
NUP
Investeringer
100
2
23
18
Investeringsafkast
100
100
96
103
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.11. Likviditet og evne til at rejse kapital
(81)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter udtrykt som en procentdel af omsætningen af den pågældende vare, forbedredes betydeligt i den betragtede periode, selv om den forblev negativ.
Tabel 14
Likviditet
2008
2009
2010
NUP
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
100
99
96
106
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.12. Lønninger
(82)
Mellem 2008 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens lønninger med 16 % i takt med nedgangen i antallet af arbejdstagere.
7.13. Dumpingmargenens størrelse
(83)
Til trods for de gældende foranstaltninger fortsatte den væsentlige dumping i NUP på et niveau, som er betydeligt over det nuværende foranstaltningsniveau. I betragtning af den store uudnyttede kapacitet underbød de faktiske importmængder fra Kina og deres priser i betragtelig grad EU-erhvervsgrenens salgspriser, og virkningen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen kan ikke anses for at være ubetydelig.
7.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(84)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger lykkedes det ikke EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra tidligere dumping. Som en reaktion på pristrykket fra den kinesiske import prøvede EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, men måtte registrere tab som et resultat heraf.
8. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(85)
EU-erhvervsgrenen forblev i en sårbar økonomisk situation og fortsatte med at lide væsentlig skade. Næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater forværredes i den betragtede periode. Det kunne dermed ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation var sikret.
(86)
Som en reaktion på pristrykket fra den kinesiske import prøvede EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, men solgte til priser, der i det store og hele var under »break-even«. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgspriser mellem 2010 og NUP er faktisk knyttet til stigningen i råvarepriserne og dækkede ikke EU-erhvervsgrenens samlede omkostninger.
(87)
Det kan konkluderes, at EU-erhvervsgrenens vanskeligheder klart hænger sammen med den massive tilstedeværelse af kinesisk lavprisimport af den undersøgte vare på EU-markedet, som sælges til betydeligt dumpede priser på trods af de gældende foranstaltninger. Den faktor var tilstrækkelig til at føre til en situation, hvor EU-erhvervsgrenen lider tab i et forsøg på at bevare en fornuftig markedsandel. Endvidere er disse vanskeligheder blevet yderligere forværret af to faktorer gennem næsten hele den betragtede periode: afmatningen på markedet under den økonomiske krise i 2008-2009 og, omend i mindre omfang, den pludselige stigning i råvareomkostningerne i NUP. Det førte til en situation, hvor tabene har nået et betydeligt niveau.
(88)
På baggrund af den negative udvikling af indikatorerne for EU-erhvervsgrenen er det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenen fortsatte med at lide væsentlig skade i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(89)
I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig tilsyneladende i en sårbar situation, hvor den stadig var udsat for skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(90)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
2. Kinesiske eksportmængder
(91)
Der mindes om, at forbruget på EU-markedet faldt betydeligt efter den oprindelige undersøgelse hovedsageligt som følge af den økonomiske afmatning. Under disse omstændigheder steg den kinesiske importmængde til et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP. Med hensyn til importmængderne er de steget med 9 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.
3. Uudnyttet kapacitet i Kina
(92)
Som beskrevet i betragtning 46 er der ud fra de tilgængelige oplysninger en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina. Det kan forventes, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet vil kunne anvendes til at øge importen til EU-markedet, hvis der ikke findes antidumpingforanstaltninger. Det skyldes, at der ikke er tegn på, at tredjelandsmarkederne eller det kinesiske hjemmemarked vil kunne absorbere den væsentlige uudnyttede kapacitet i Kina. Følgelig er der kapacitet til en væsentlig forøgelse af importen til Unionen. Den uudnyttede kapacitet skønnes at ville overstige EU-forbruget i NUP næsten fem gange.
(93)
Desuden tydede oplysninger, der blev fremlagt i løbet af undersøgelsen, på, at der var større fordrejninger i forbindelse med råvaremarkedet (ammoniumparawolframat), der var blevet anvendt til fremstillingen af den undersøgte vare. Denne råvare er underlagt eksportkontingenter, der er indført af de kinesiske myndigheder, og eksportafgifter. Dette begrænser eksporten af ammoniumparawolframat og øger kunstigt prisen på verdensmarkedet. Disse fordrejninger medfører sandsynligvis yderligere incitamenter for den kinesiske erhvervsgren til at producere og eksportere til lave priser, hvorimod EU-erhvervsgrenen skal producere den samme vare ud fra kunstigt høje råvarepriser.
4. EU-markedets tiltrækningskraft
(94)
Det blev påvist, at de kinesiske eksporterende producenter udviste en fortsat interesse i EU-markedet og var i stand til at øge importmængden på bekostning af EU-erhvervsgrenens salg. De øgede endog deres allerede betydelige markedsandel i NUP.
5. Konklusion
(95)
EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(96)
Hvis foranstaltningerne får lov til at løbe ud, er der en stor sandsynlighed for øget dumpingimport, som på alvorlig vis kan true EU-erhvervsgrenens eksistens. I Kina er der faktisk en betydelig uudnyttet kapacitet, som med stor sandsynlighed vil blive rettet mod EU-markedet til dumpingpriser, der underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(97)
På baggrund af undersøgelsesresultaterne dvs. den fortsatte dumping, den uudnyttede kapacitet i Kina, fordrejningen på markedet for råvarer, de eksporterende kinesiske producenters potentiale med hensyn til at omdirigere deres eksportmængder til EU-markedet, de kinesiske eksportørers eksportprispolitik, der klart underbyder EU-erhvervsgrenens priser, og EU-markedets tiltrækningskraft, vil enhver ophævelse af foranstaltningerne medføre en sandsynlighed for fortsat skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(98)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende foranstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(99)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(100)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(101)
Ud fra EU-erhvervsgrenens situation og analysen af sandsynligheden for fornyet skade, er det klart, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen produktion og salgsmængde, men importen fra det pågældende land steg på trods af de gældende foranstaltninger. I den samme periode forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, da den blev tabsgivende. Derfor er det nødvendigt at håndhæve redelige konkurrencevilkår på EU-markedet.
(102)
Det er opfattelsen, at fortsættelsen af foranstaltninger vil være en fordel for EU-erhvervsgrenen, som i så fald vil være i stand til at øge sin salgsmængde og forbedre sin økonomiske situation. Derimod vil en afbrydelse af foranstaltningerne være en alvorlig trussel for EU-erhvervsgrenens levedygtighed.
3. Brugernes interesser
(103)
Ingen af de 15 brugere, der blev kontaktet, indvilligede i at samarbejde. Som i den oprindelige undersøgelse blev der ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra interesserede brugere. I den oprindelige undersøgelse blev det manglende samarbejde forklaret med wolframelektrodernes lave indvirkning på produktionsomkostningerne, da det tilsyneladende er kvalitet og pålidelighed, som er kundernes vigtigste kriterium. I betragtning af den tilsyneladende marginale virkning af den undersøgte vare på varer i efterfølgende produktionsled, blev det konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville påvirke brugerindustrien negativt.
4. Importørernes interesser
(104)
Tre importører kontaktede Kommissionen i begyndelsen af undersøgelsen, men de blev ikke betragtet som interesserede parter, da de ikke havde importeret den pågældende vare fra Kina i NUP. Da importørerne af wolframelektroder ikke udviste nogen interesse under undersøgelsen blev det konkluderet, at det ikke ville være imod EU's interesser at opretholde foranstaltningerne.
5. Konklusion
(105)
I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(106)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(107)
Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger over for importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 260/2007, bør opretholdes, som fastlagt i grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(108)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, er det opfattelsen, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, som kun finder anvendelse på virksomheder, for hvilke der indføres individuelle toldsatser, består af følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 00 (Taric-koder 8101991010 og 8515900010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Tolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd.
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd.
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd.
38,8 %
A756
Alle andre virksomheder
63,5 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2013.
A TANÁCS 508/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 29.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 260/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes volfrámelektródák behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések 63,5 %-os értékvám formáját öltötték, három kínai exportőr esetében pedig egyedi dömpingellenes vámot vetettek ki.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(2)
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. március 9-én közzétett értesítésében (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínából származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.
(3)
A felülvizsgálat azt követően indult meg, hogy az Eurometaux (a továbbiakban: a kérelmező) megalapozott kérelmet nyújtott be az egyes volfrámelektródák teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviselő egyik uniós gyártó nevében.
(4)
A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódását eredményezné.
3. A vizsgálat
3.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a másik ismert uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett független importőröket és felhasználókat, a potenciális analóg országok gyártóit, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(7)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
(8)
Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok exportáló kínai gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
Három importőr jelentkezett. A felülvizsgálati időszakban azonban egyikük sem importált egyes Kínából származó volfrámelektródákat.
(10)
Mindössze két kínai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, ezért az exportáló gyártók tekintetében nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Két uniós gyártótól, két kínai exportáló gyártótól és egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól érkeztek válaszok.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, és meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
uniós gyártók
-
Plansee SE, Ausztria,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Németország;
b)
kínai exportáló gyártók
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd., Baodzsi;
c)
az egyik kínai exportáló gyártóhoz kapcsolódó vállalat
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Sanghaj;
d)
az egyik európai uniós exportáló gyártóhoz kapcsolódó vállalatok
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Németország,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgium;
e)
analóg ország
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA.
B. A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(13)
Az érintett termék megegyezik a 260/2007/EK rendelet tárgyát képező termékkel: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8101 99 10 és az ex 8515 90 00 KN-kód alá besorolt, nem szintereléssel előállított volfrámelektróda, beleértve a volfrámrudakat és pálcákat, méretre vágva is, amely volfrámot legalább 94 tömegszázalékban tartalmaz (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék).
(14)
A felülvizsgálat tárgyát képező terméket hegesztés és hasonló munkafolyamatok során használják. A volfrámelektródákat a legkülönfélébb ipari ágazatokban használják fel, így az építőiparban, a hajóépítésben, az autógyártásban, a hajómérnöki, a vegyészeti és a nukleáris technikában, az űrtechnikában, az olaj- és gázvezetékeknél. Fizikai és kémiai jellemzői, valamint a felhasználó szemszögéből a termék különböző típusainak helyettesíthetősége alapján ebben az eljárásban valamennyi volfrámelektróda egyetlen terméknek tekintendő.
(15)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a felülvizsgálat tárgyát képező termék, a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített termékek, valamint az analóg országban gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(16)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömping, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
(17)
Amint arra a fenti magyarázat is kitért, a kínai exportáló gyártók esetében nem volt szükség mintavételre. A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő vállalat az érintett termék Kínából származó uniós behozatalának 80-85 %-át bonyolította. Ennek alapján megállapítható, hogy az együttműködés szintje magas volt.
(18)
Az eredeti vizsgálat során az egyik exportáló gyártót az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban részesítették, míg a másik exportáló gyártót az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében egyéni elbánásban részesítették. Hangsúlyozandó, hogy a vizsgálatok összefüggésében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás ismételt elbírálására nem kerül sor. Egy harmadik, a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálatban nem együttműködő vállalat is egyéni elbánásban részesült az eredeti vizsgálat folyamán.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Analóg ország
(19)
Mivel Kína gazdasága átalakulóban van, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában szereplő rendelkezések szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.
(20)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is az Amerikai Egyesült Államok (USA) szerepelt a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
(21)
A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy más országok alkalmasak lennének-e analóg országnak, és azonosította azokat az egyéb harmadik országokat, amelyekből az Eurostat adatai alapján volfrámelektródákat importálnak. A Bizottság felkereste a szóban forgó országok ismert potenciális gyártóit, és felkérte őket, hogy működjenek együtt a vizsgálat során. Nem sikerült azonban együttműködést elérni.
(22)
A megállapítások szerint az USA megfelelően reprezentatív referenciapiac, különös figyelemmel belföldi piacának nyitottságára és versenyképességére. Az eredeti vizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat használták analóg országként. Nem merült fel olyan új vagy megváltozott körülmény, amely más analóg ország kiválasztását indokolná.
(23)
Ezért a jelenlegi felülvizsgálat keretében az USA tölti be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét. A Bizottság felvette a kapcsolatot az egyetlen ismert egyesült államokbeli vállalattal, amely beleegyezett az együttműködésbe, a kérdőív kitöltésébe és az ellenőrző látogatásba. Az említett vállalat ellenőrzött értékesítési és gyártási adatait használták fel az azon vállalatokra érvényes rendes érték meghatározásához, amelyek az eredeti vizsgálat során nem részesültek piacgazdasági elbánásban.
2.2. Rendes érték
(24)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesített vállalat esetében a rendes értéket saját adataik alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a volfrámelektródák független vásárlóknak való belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék értékesítési mennyisége kiteszi-e a felülvizsgálat tárgyát képező termék e vállalatok által képviselt, Unióba irányuló exportjának legalább 5 %-át.
(25)
Ezt követően megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomnak minősül-e. Ehhez megállapították a független vásárlók részére történő nyereséges belföldi értékesítés arányát.
(26)
Az érintett termék rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított reprezentatív belföldi értékesítésű típusai esetében, a rendes értéket az exportáló ország független vásárlói által fizetett árak alapján határozták meg. A felülvizsgálat tárgyát képező termék egyéb típusai esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban számították ki. A rendes értéket ezért az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében a vállalat előállítási költségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint figyelembe vették a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés során elért nyereséget.
(27)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségek kiszámításának módszere eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, ami befolyásolhatta a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti kiszámításához használt haszonkulcs meghatározását. A vizsgálat során már korábban rendelkezésre bocsátott információkon felül a szóban forgó fél állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Megjegyzendő, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban a forgalom szerint osztották fel, az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszerrel megegyezően.
(28)
Az eredeti vizsgálatban alkalmazott haszonkulcs alapjául nem a rendes kereskedelmi forgalom tesztelése szolgált, mivel az érintett termék egyetlen exportált típusát sem értékesítették rendes kereskedelmi forgalomban a hazai piacon. Jelen hatályvesztési felülvizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék néhány típusa nyereséges, ezért az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően a szóban forgó nyereséges ügyletekre vonatkozó haszonkulcsot használták a rendes érték kiszámításához.
(29)
Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesített vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg. Az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítése a megállapítások értelmében megfelelő mennyiségben, rendes kereskedelmi forgalomban történtek, ezért felhasználható a piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatra érvényes rendes érték meghatározásához.
2.3. Exportár
(30)
A piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat teljes Unióba irányuló exportját kapcsolódó importőrökön keresztül értékesítette, amit később kapcsolódó és független uniós vállalatoknak viszontértékesítettek. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termékek első, független vevő részére történő viszonteladási ára alapján számították ki, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a haszonkulcs ésszerű mértékének figyelembevételével. E tekintetben a kapcsolódó vállalatok saját eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták.
(31)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kapcsolódó importőrökre vonatkozó értékesítési, általános és adminisztratív költségek megállapításakor olyan költségeket vettek figyelembe, melyek az érintett terméktől eltérő termékek értékesítése kapcsán merültek fel, így ezeket a költségeket figyelmen kívül kell hagyni. Megjegyzendő, hogy a vállalatok által rendelkezésre bocsátott, ellenőrzött értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően vették figyelembe az exportár kiszámításához. Semmilyen bizonyíték nem támasztotta alá azt az állítást, miszerint a benyújtott értékesítési, általános és adminisztratív költségek olyan költségeket tartalmaztak, melyek az érintett terméktől eltérő termékek értékesítése kapcsán merültek fel, így azt el kellett utasítani.
(32)
Emellett az egyik érdekelt fél által benyújtott, exportárakra vonatkozó észrevételben hibásan szerepelt a releváns pénznem. Az állítást ezért elutasították.
(33)
A haszonkulcs vonatkozásában egy uniós független importőr sem mutatott együttműködést. Az eredeti vizsgálat során a kapcsolódó importőrök haszonkulcsát használták fel azzal az indokkal, hogy a független importőrök tevékenységeit nem lehetett megfelelően összehasonlítani az érintett kapcsolódó importőr tevékenységeivel. A vizsgálat rámutatott, hogy a kapcsolódó importőr tevékenységei megegyeztek a felülvizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak során: a behozott volfrámelektródák többségét hegesztőpisztolyokba - a vállalatcsoport által előállított fő termékbe - építették be. Azt is meg kell jegyezni, hogy a volfrámelektróda jóval kisebb értéket képvisel, mint a végtermék. Ez alapján az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy a kapcsolódó importőr saját haszonkulcsa pontos alapul szolgálhatna az exportár kiszámításához használt haszonkulcs megállapításához.
(34)
Az eredeti vizsgálat folyamán egyéni elbánásban részesített vállalat valamennyi uniós exportértékesítése közvetlenül független, az Unióban bejegyzett ügyfeleknek történt. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(35)
Minden más kínai székhelyű gyártó exportárának meghatározására a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló importstatisztikák alapján került sor.
(36)
Az exportárakat az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésével összhangban a megfizetett dömpingellenes vámok levonásával állapították meg, mivel egyik fél sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik a viszonteladási árakban, illetve az uniós piacon jellemző értékesítési árakban.
2.4. Összehasonlítás
(37)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(38)
A két együttműködő exportáló gyártó rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, és a hitelköltségekkel kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - különbségeket.
2.5. Dömpingkülönbözet
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(40)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesített együttműködő exportáló gyártó esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vállalat továbbra is jelentős dömpinget folytatott.
(41)
Az eredeti vizsgálat során egyéni elbánásban részesített együttműködő exportáló gyártó esetében, csakúgy mint az összes többi nem együttműködő kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet vonatkozásában jelentős dömping mutatkozott, amely még meg is haladta az eredeti vizsgálatban megállapított dömping szintjét.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.1. Előzetes megjegyzés
(42)
Amellett, hogy megállapítást nyert a dömping fennállása a felülvizsgálati időszak során, azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása.
(43)
E tekintetben megjegyzendő, hogy az együttműködő exportáló gyártók Kína teljes termelési kapacitásának hozzávetőlegesen mindössze 10 %-át képviselték. A megállapítások alapját ezért túlnyomórészt a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információk, valamint nyilvánosan hozzáférhető adatok képezték. Különös figyelmet fordítottak a kínai gyártók harmadik országokban alkalmazott exportárainak alakulására, Kína termelési kapacitására, a Kínában rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitásra és az uniós piac kínai exportőrök számára jelentette vonzerejére.
3.2. A kínai gyártók harmadik országokban alkalmazott exportárainak alakulása
(44)
Az egyéb harmadik országok piacaira irányuló export tekintetében megjegyzendő, hogy a nyilvánosan hozzáférhető kínai adatbázisokban fellelhető statisztikai információk a felülvizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb termékskálát ölelnek fel, ezért nem lehetett megbízhatóan elemezni az egyéb piacokon megjelenő exportmennyiséget és árakat. A két együttműködő kínai exportáló gyártó nem exportált független vevőknek egyéb harmadik piacokon. Ebből adódóan nem lehetett megbízhatóan megállapítani az egyéb harmadik országok piacaira a felülvizsgálati időszakban érvényes exportárakat, továbbá a rendelkezésre álló információk alapján nem lehetett megalapozott következtetéseket levonni.
3.3. A kínai gyártók kihasználatlan kapacitása
(45)
Az alábbi elemzés alapjául szolgáló adatokat a kérelmező a felülvizsgálati kérelemben bocsátotta rendelkezésre; az adatokat nyilvánosan hozzáférhető információkkal is összevetették.
(46)
Mindezt alapul véve a kínai gyártók kapacitását 1 600 000 kg-ra becsülték. A kérelmező becslése szerint a kínai gyártók kapacitáskihasználása 63 % körül alakul, ami mintegy 600 000 kg-nak megfelelő, a felülvizsgálati időszakban jellemző teljes uniós felhasználás mintegy ötszörösére rúgó kihasználatlan kapacitást eredményez. Nagy mennyiség lenne tehát exportálható Kínából, különös tekintettel arra, hogy semmi jel nem mutat arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a belföldi piac képes lenne felvenni az említett jelentős kihasználatlan kapacitást.
3.4. A Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(47)
Az Unióba irányuló kínai import a figyelembe vett időszak során 9 %-kal emelkedett, a felülvizsgálati időszak folyamán jóval meghaladva az 50 000 kg-ot; ez a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós felhasználás közel felének felelt meg.
(48)
A figyelembe vett időszak során az importárak ingadoztak és ugyanazon tendencia szerint alakultak, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítéseinek árai. Az importárak 2008 és a felülvizsgálati időszak között összességében 42 %-kal nőttek, és továbbra is megtartották a dömpingelt szintet. Az áremelkedés főként az elsődleges nyersanyagnak (volfrámpor) a felülvizsgálati időszakban megnövekedett költségével magyarázható.
3.5. Az uniós piac vonzereje
(49)
A világ volfrámelektród-felhasználásának 20 %-át kitevő uniós piac az egyik legnagyobb a világon. A kínai vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy az Unió piacán jelen lehessenek; ezt az a tény is alátámasztja, hogy a felülvizsgálati időszakban megtartották, sőt növelték az uniós piacon szerzett jelentős, 45 %-os piaci részesedésüket.
3.6. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(50)
A fenti elemzés rámutat, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, jelentős dömpingkülönbözet mellett jutott el az uniós piacra. Tekintettel az uniós piacot jellemző árszintek elemzésére és a kínai exportőrök uniós piac iránt mutatott érdeklődésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló jelentős, az Unió teljes fogyasztását messze meghaladó kihasználatlan kapacitásra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának igen nagy valószínűsége.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(51)
A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban két gyártó foglalkozik volfrámelektródák gyártásával. Mindkét gyártó teljes körű együttműködést tanúsított a vizsgálat során.
(52)
Az említett vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Előzetes megjegyzés
(53)
Mivel az uniós gazdasági ágazat mindössze két vállalatot foglal magában, a bizalmas adatok védelme érdekében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikkének megfelelően a táblázatok indexált formában vagy értéktartományok megadásával közlik.
(54)
Mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok a volfrámelektródáktól eltérő termékeket is tartalmaznak, az importra vonatkozó elemzés a TARIC-kód szintű importadatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A TARIC-adatok bizalmasnak minősülnek, mivel részletességükből adódóan a felek azonosíthatóvá válnának. Ebből kifolyólag egyes adatokat értéktartományok között tüntetnek fel.
3. Az uniós felhasználás
(55)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene és az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.
(56)
2008 és a felülvizsgálati időszak között (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) az uniós felhasználás 16 %-kal csökkent. Az uniós felhasználás jelentősen visszaesett 2008 és 2009 között, majd emelkedést mutatott, ám a felülvizsgálati időszakban nem érte el a válság előtti szintet. A fogyasztásban 2009-ben bekövetkezett mélypont és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás közel 40 %-os növekedést mutatott.
1. táblázat
Felhasználás
Volumen
(kilogramm)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Forrás:
kitöltött kérdőívek és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
4. A Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése
(57)
A Kínából származó dömpingelt behozatal mennyiségét és piaci részesedését az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.
(58)
Az uniós felhasználás abszolút mértékben vett csökkenése ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatali mennyisége 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során, így a felülvizsgálati időszakban az import szintje jóval meghaladta az 50 000 kg-ot (lásd a 2. táblázatot). Ez a növekedés az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett általános visszaesésével kiegészülve azt eredményezte, hogy a kínai exportőrök piaci részesedése elérte a teljes uniós piac közel felét.
2. táblázat
Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Volumen
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Piaci részesedés (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Forrás:
az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
5. Kínából származó import árai
5.1. Az árak alakulása
(59)
A Kínából származó import árai hozzávetőlegesen 40 %-kal emelkedtek 2008 és a jelentős növekedés jellemezte felülvizsgálati időszak között. Az áremelkedés főként az elsődleges nyersanyagnak (volfrámpor) a felülvizsgálati időszakban megnövekedett költségével magyarázható.
3. táblázat
A Kínából származó import árai
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Árak
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Forrás:
az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
5.2. Áralákínálás
(60)
A vizsgálat rámutatott, hogy a Kínából származó import árai áralákínálást jelentettek az uniós gazdasági ágazat átlagáraihoz képest. A felülvizsgálati időszakra 37 %-os alákínálási különbözetet állapítottak meg, mely a dömpingellenes vám figyelembevételével is jelentős, 24 %-os szintet mutatott. A különbözetet az együttműködő exportáló gyártók CIF-exportárai és az uniós gazdasági ágazat gyártelepi átlagárai összehasonlításával számították ki. A Kínára vonatkozó árakat reprezentatívnak tekintették, mivel a két együttműködő exportáló gyártó a Kínából származó volfrámelektródák importjának közel 80 %-át bonyolítja.
(61)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy az árakat nem terméktípusonként hasonlították össze, így a különböző terméktípusok ára közötti állítólagos jelentős eltérések miatt az alákínálás kiszámított mértéke nem megbízható. A rendelkezésre álló információk alapján a terméktípusok szerinti ár-összehasonlítás mindössze az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek egy része, illetve az Unióba irányuló exportértékesítések egy része esetében volt lehetséges. Az említett fél nem szolgált olyan bizonyítékokkal, melyek megkérdőjelezhették volna az alkalmazott módszer ésszerűségét. Az érvelést ezért el kellett utasítani.
(62)
A nyilvánosságra hozatalt követően felmerült az is, hogy a kínai importárakat és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési árait nem azonos kereskedelmi szinten hasonlították össze. Az állítást azonban nem támasztották alá: az érintett fél nem nyújtott be olyan információkat vagy bizonyítékokat, melyek konzisztens és határozott különbségeket mutattak volna az állítólagosan eltérő kereskedelmi szintekre visszavezethetően.. Az állítást ezért elutasították.
6. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(63)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszakban más országokból származó behozatal volumenét és árait mutatja be. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét és piaci részesedését az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.
4. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Vietnám
Importmennyiség (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Ár
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Dél-Korea
Importmennyiség (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Ár
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Egyéb harmadik országok
Importmennyiség (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Ár
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Összesen
Importmennyiség (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Ár
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Forrás:
az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
(64)
Az egyéb harmadik országokból származó, az uniós piacra irányuló behozatal közel 33 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. A figyelembe vett időszakban a piaci részesedések is csökkentek, a felülvizsgálati időszakban 30-35 %-os szintet mutatva. Ugyanezen időszakban az egyéb harmadik országokból származó importárak 21 %-kal növekedtek.
(65)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat rámutatott, hogy a hasonló terméket Kínán kívül más országból nem importálták jelentős mennyiségben az uniós piacra. Az eredeti vizsgálat megállapításai szerint az egyesült államokbeli és a japán gyártók legfőbb piacát hazai piacuk jelentette. Így azt a következtetést vonták le, hogy a Kínán kívüli országokból származó import elenyésző.
(66)
Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott információk szerint Vietnámban és Dél-Koreában nem gyártanak volfrámelektródákat; az ezekből az országokból érkező behozatal valójában Kínából származik. A jelenlegi vizsgálat során azonban nem merültek fel az állítást alátámasztó információk.
7. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
7.1. Előzetes megjegyzések
(67)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
(68)
Mivel az uniós gazdasági ágazat mindössze két vállalatot foglal magában, a bizalmas adatok védelme érdekében az adatok értéktartományok megadásával szerepelnek.
7.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(69)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése minden évben csökkent. A termelés 2008 és a felülvizsgálati időszak vége között 29 %-kal csökkent. A csökkenő tendencia igen erőteljes, 40 %-ot meghaladó volt 2009-ben.
5. táblázat
A teljes uniós termelés
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelés
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Forrás:
kitöltött kérdőívek
(70)
A gyártási kapacitás a figyelembe vett időszakban állandó maradt. A termelés visszaesésével az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 27 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 41 %-ra esett vissza. A részletes adatok a következők:
6. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.3. Készletek
(71)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 20 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között. Mindez összhangban van az uniós piacon az említett időszak alatt tapasztalt csökkenő fogyasztási tendenciával.
7. táblázat
Zárókészletek
Volumen
(kg)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.4. Értékesítési volumen
(72)
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítéseinek volumene 2008 és a felülvizsgálati időszak között 23 %-kal csökkent, ezen belül jelentős visszaesés mutatkozott 2008 és 2009 között. A csökkenő tendencia a 2010. év kivételével felülmúlta a teljes felhasználás terén mutatkozó visszaesést.
8. táblázat
Független vevőknek történő értékesítések
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Volumen (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.5. Piaci részesedés
(73)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítési volumene tekintetében mutatkozó, a fenti preambulumbekezdésben leírt tendenciának köszönhetően az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is visszaesett a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő értékesítési volumen ellenére 2009-ben és 2010-ben meg tudta tartani piaci részesedését, ám a felülvizsgálati időszak folyamán a növekvő piac ellenére visszaeső értékesítések következtében a részesedés csökkent. A piaci részesedés így 20-25 % között alakult, ami némileg elmarad a figyelembe vett időszak kezdetén megállapítottól.
9. táblázat
Uniós piaci részesedés
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Forrás:
kitöltött kérdőívek és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
7.6. Növekedés
(74)
Amint arra a fenti magyarázat is rámutat, az uniós felhasználás a gazdasági visszaesés következtében jelentősen csökkent 2008 és 2009 között, majd emelkedést mutatott, ám a felülvizsgálati időszakban nem érte el a válság előtti szintet. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő értékesítési volumen ellenére 2009-ben és 2010-ben meg tudta tartani piaci részesedését, ám a felülvizsgálati időszak folyamán a növekvő piac ellenére visszaeső értékesítések következtében a részesedés csökkent.
7.7. Foglalkoztatás és termelékenység
(75)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 13 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
(76)
A termelésben mutatkozó visszaesést követően az egy alkalmazottra jutó termelékenység, illetve kilogrammban számított teljesítmény is csökkent a figyelembe vett időszakban. A részletes adatok a következők:
10. táblázat
Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottsági index
100
65
84
87
Termelékenységi index
100
92
106
83
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.8. Értékesítési egységárak
(77)
Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított értékesítési egységárai 2008 és 2010 között némileg csökkentek, részben a gazdasági válság hatásának következtében. Az értékesítési egységárak 2010 és felülvizsgálati időszak között jelentős növekedést mutattak. Az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszak során összességében 35 %-kal emelkedtek. Az árak alakulása - különösen 2010 és felülvizsgálati időszak között - a volfrámelektródák fő komponense árának növekedésével magyarázható.
11. táblázat
Az uniós értékesítések egységára
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések egységára (EUR/darab)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.9. Nyereségesség
(78)
A nyereségesség - a 2009-et és 2010-et jellemző alacsonyabb szint mellett - 2008 és a felülvizsgálati időszak között összességében javult. Mindezek ellenére a nyereségesség a teljes figyelembe vett időszak vonatkozásában negatív tendenciát mutatott.
12. táblázat
Nyereségesség
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.10. Beruházások és a beruházások megtérülése
(79)
Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységbe történő beruházás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban.
(80)
A beruházások megtérülése a nyereségesség alakulását követte. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak megtérülése 2008-ban negatív volt, ami a felülvizsgálati időszakban a javuló tendencia ellenére is negatív maradt.
13. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Beruházások
100
2
23
18
Beruházások megtérülése
100
100
96
103
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.11. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(81)
A pénzforgalom - azaz az ágazat azon képességében, hogy maga finanszírozza tevékenységeit, és melyet az érintett termék forgalmának százalékos értékében fejeznek ki - a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett jelentős javulás ellenére továbbra is negatív maradt.
14. táblázat
Pénzforgalom
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Forrás:
kitöltött kérdőívek
7.12. Bérek
(82)
Az uniós gazdasági ágazat bérei 2008 és felülvizsgálati időszak között 16 %-kal csökkentek, ami összhangban áll a foglalkoztatottak számának csökkenésével is.
7.13. A dömpingkülönbözet nagysága
(83)
A hatályos intézkedések ellenére a felülvizsgálati időszakban jelentős dömping zajlott, mely jóval meghaladta az intézkedések jelenlegi szintjét. Figyelembe véve azonban a nagymértékű kihasználatlan kapacitást, a Kínából származó tényleges behozatal volumenét, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival szemben jelentős alákínálást mutató árakat, a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.
7.14. A korábbi dömping okozta károk helyreállítása
(84)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. A hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült kihevernie a korábbi dömping hatásait. A kínai import árakra gyakorolt nyomásának ellenállva az uniós gazdasági ágazat igyekezett megtartani piaci részesedését, ám az ennek ellenére csökkent.
8. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(85)
Az uniós gazdasági ágazat nem lábalt ki a sebezhető gazdasági helyzetből, és továbbra is jelentős kár érte. Az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével kapcsolatos szinte valamennyi kármutató negatív irányba mozdult el a figyelembe vett időszak alatt. Nem állítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lett volna.
(86)
A kínai import árakra gyakorolt nyomásának ellenállva az uniós gazdasági ágazat igyekezett megtartani piaci részesedését, értékesítéseit jóval a jövedelmezőségi küszöb alatti árakon bonyolítva. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraiban 2010 és a felülvizsgálati időszak között ténylegesen mutatkozó növekedés a nyersanyagárak növekedésével áll összefüggésben, és nem jeleníti meg az uniós gazdasági ágazat összes költségét.
(87)
Ebből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat nehéz helyzete egyértelműen visszavezethető a felülvizsgálat tárgyát képező termék alacsony áron értékesített kínai importjának uniós piaci tömeges jelenlétére, melyet a hatályos intézkedések ellenére jelentős mértékben dömpingelt árakon értékesítenek. Mindez alapján egy olyan helyzetkép rajzolódik ki, amelyben az uniós gazdasági ágazat az elfogadható mértékű piaci részesedése megtartása érdekében tett erőfeszítései mellett veszteségeket szenved. E nehézségeket a teljes figyelembe vett időszakban tovább súlyosbította az alábbi két tényező: a 2008-2009-es gazdasági válság során tapasztalt piaci visszaesés, valamint kis mértékben az alapanyagköltségek váratlan emelkedése a felülvizsgálati időszakban. A fenti tényezők következtében az uniós gazdasági ágazat súlyos veszteséget szenved.
(88)
Mutatói kedvezőtlen alakulásának fényében az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a figyelembe vett időszakban továbbra is jelentős kár érte.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(89)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.
(90)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a kár folytatódásának valószínűsége.
2. A Kínából származó import volumene
(91)
Hangsúlyozandó, hogy az uniós piacot jellemző felhasználás az eredeti vizsgálat óta jelentősen csökkent; ennek elsősorban a gazdasági visszaesés volt az oka. Az adott körülmények között a Kínából származó import volumene a felülvizsgálati időszakban jóval meghaladta az 50 000 kg-ot. A behozatal volumene 9 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ezzel párhuzamosan csökkent.
3. Kihasználatlan kapacitás Kínában
(92)
Amint arra a (46) preambulumbekezdés is rámutat, a fellelhető információk alapján a kínai ágazat jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik. Várható, hogy e kihasználatlan kapacitás nagy része dömpingellenes intézkedések hiányában felhasználható lenne az uniós piacra irányuló behozatal mennyiségének növelésére. Mindezt alátámasztja, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a kínai belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének felvenni a kínai ágazat jelentős kihasználatlan kapacitását. Ebből adódóan rendelkezésre áll az Unióba irányuló kivitel jelentős növeléséhez szükséges kapacitás. Becslések szerint a kihasználatlan kapacitás a felülvizsgálati időszakot jellemző uniós felhasználás mintegy ötszörösét teszi ki.
(93)
Emellett a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához használt nyersanyag (ammónium-paravolframát) piaca jelentős mértékben torzult. Az említett nyersanyagra a kínai hatóságok kiviteli kontingenseket és exportvámokat állapítottak meg. Ez korlátozza az ammónium-paravolframát exportját, miközben annak világpiaci árát mesterségesen növeli. E torzulások várhatóan tovább ösztönzik a kínai gazdasági ágazatot arra, hogy alacsony áron gyártson és exportáljon, hiszen az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló terméket mesterségesen magasan tartott nyersanyagárak mellett kell előállítania.
4. Az uniós piac vonzereje
(94)
Bebizonyosodott, hogy a kínai exportáló gyártók folyamatos érdeklődést tanúsítottak az uniós piac iránt, és az uniós gazdasági ágazat értékesítései rovására sikerült importvolumenüket növelni. A felülvizsgálati időszakban az eleve jelentős piaci részesedésüket tovább bővítették.
5. Következtetés
(95)
Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.
(96)
Az intézkedések hatályvesztése esetén igen valószínű a dömpingelt behozatal fokozódásának valószínűsége; így az uniós gazdasági ágazat léte komoly veszélybe kerülhet. Kína jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik, melynek elsődleges célpontja vélhetően az uniós piac, és az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt árak jelentős alákínálást mutatnának az uniós gazdasági ágazat uniós piacon kialakított értékesítési áraival szemben.
(97)
A vizsgálat eredményeinek tükrében - azaz a dömping folytatódása, a kihasználatlan kínai kapacitás, a nyersanyagpiac torzulása, a kínai exportáló gyártók azon képessége, hogy exportvolumenüket az uniós piacra irányítsák, a kínai exportőrök egyértelműen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árkialakítása, valamint az uniós piac vonzereje - az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennállna a kár folytatódásának valószínűsége.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(98)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása sérti-e az Unió egészének érdekeit. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(99)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat - tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban - lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékeljék.
(100)
Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a káros dömpinget valószínűsítő következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll az Unió érdekében az intézkedések fenntartása.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(101)
Tekintve az uniós gazdasági ágazat helyzetét, valamint a megismétlődő kár valószínűségének elemzését, minden jel arra mutat, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete jelentősen romlana. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési volumene csökkent, mellyel egyidejűleg az érintett országból érkező behozatal a hatályos intézkedések ellenére nőtt. Ugyanezen időszakban az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, és komoly veszteségekkel küzd. Fontos tehát, hogy az uniós piacon hatékony versenyfeltételek álljanak fenn.
(102)
Megállapították, hogy az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét növelhetné, és pénzügyi helyzetét is javíthatná. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben komolyan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.
3. A felhasználók érdeke
(103)
A megkeresett 15 felhasználó közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érdekelt felhasználók ezúttal sem töltötték ki a kérdőíveket. Az eredeti vizsgálat során az együttműködés hiányát az támasztotta alá, hogy a volfrámelektródák a gyártási költségeikre csekély hatást gyakorolnak, mivel ügyfeleik számára a minőség és a megbízhatóság a leglényegesebb szempontok. Tekintettel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nyilvánvalóan elenyésző hatással bír a feldolgozott termékek költségeire, azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések nem gyakorolnának hátrányos hatást a felhasználók gazdasági ágazatára.
4. Az importőrök érdeke
(104)
A vizsgálat megkezdésekor három importőr jelentkezett a Bizottságnál, ám nem minősültek érdekelt feleknek, mivel a felülvizsgálati időszakban nem importálták Kínából az érintett terméket. Abból adódóan, hogy a volfrámelektróda-importőrök nem tanúsítottak érdeklődést a vizsgálat idején, azt az egyértelmű következtetést vonták le, hogy az intézkedések fenntartása nem sértené az EU érdekeit.
5. Következtetés
(105)
A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(106)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(107)
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a 260/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes volfrámelektródák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fent kell tartani.
(108)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának - a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti - veszélyét minimalizálni lehessen, jelen esetben különleges intézkedésekre van szükség a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. E különleges intézkedések, amelyek kizárólag az egyedi vámtétel bevezetése által érintett vállalatok esetében alkalmazandók, a következőket tartalmazzák: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell bevezetni a Kínai Népköztársaságból származó, nem szintereléssel előállított volfrámelektródákra, beleértve a volfrámrudakat és pálcákat, méretre vágva is, amelyek volfrámot legalább 94 tömegszázalékban tartalmaznak, és jelenleg az ex 8101 99 10 és az ex 8515 90 00 KN-kód alá tartoznak (8101991010 és 8515900010 TARIC-kód).
(2) A nettó uniós határparitáson számított árra alkalmazandó vámtétel, vámkezelés előtt, az (1) bekezdésben leírt termék, illetve az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Minden más vállalat
63,5 %
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 29-én.