RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 390/2014
af 14. april 2014
om oprettelse af programmet »Europa for Borgerne« for perioden 2014-2020
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 352,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1)
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2)
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union har enhver borger ret til at deltage i Unionens demokratiske liv, og Unionens institutioner bør give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder samt føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet.
(2)
Med Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020 - en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« har Unionen og medlemsstaterne som mål at sikre vækst, beskæftigelse, produktivitet og social samhørighed i det næste årti.
(3)
Objektivt set ligger der en merværdi i at være unionsborger med fastlagte rettigheder, men Unionen sætter ikke altid effektivt fokus på sammenhængen mellem løsningen af en lang række økonomiske og sociale problemer og Unionens politikker. De imponerende resultater med hensyn til fred og stabilitet i Europa, langsigtet bæredygtig vækst, stabile priser, en effektiv beskyttelse af forbrugere og miljøet og fremme af grundlæggende rettigheder har således ikke altid ført til, at borgerne har fornemmelsen af et stærkt tilhørsforhold til Unionen.
(4)
For at bringe Europa tættere på sine borgere og give dem mulighed for at blive involveret fuldt ud i opbygningen af en stadig snævrere Union er der behov for en række forskellige aktioner og samordnede bestræbelser gennem aktiviteter på tværnationalt plan og EU-plan. Det europæiske borgerinitiativ er en enestående mulighed for at lade borgerne deltage direkte i udformningen af EU-lovgivningen (3).
(5)
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1904/2006/EF (4) indeholdt et handlingsprogram, som har bekræftet behovet for at fremme en løbende dialog med civilsamfundets organisationer og kommunerne og for at støtte borgernes aktive deltagelse.
(6)
Midtvejsrapporten om programmet »Europa for Borgerne (2007-2013)« bekræftede, sammen med en offentlig onlinehøring og efterfølgende møder med høring af interessenterne, at både civilsamfundsorganisationer og de deltagende personer finder et nyt »Europa for Borgerne« program relevant. Det blev også antaget, at programmet bør etableres for at have en indvirkning på organisatorisk plan i relation til kapacitetsopbygning og på personligt plan af hensyn til den øgede interesse for EU-anliggender. Denne forordning bør derfor oprette et »Europa for Borgeren« program for perioden 2014-2020 (programmet).
(7)
Med hensyn til projektets temaer, deres indarbejdelse i en lokal og regional sammenhæng og sammensætningen af interessenter bør der være vigtige synergier med andre EU-programmer, navnlig inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, sport, kultur og den audiovisuelle sektor, grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, social inklusion, ligestilling mellem kønnene, bekæmpelse af forskelsbehandling, forskning og innovation, informationssamfundet, udvidelse og Unionens optræden udadtil.
(8)
Programmet bør dække et bredt spektrum af forskellige aktioner, herunder borgermøder, kontakter og debatter om medborgerskabsspørgsmål, begivenheder på EU-plan, initiativer til at øge opmærksomheden omkring og tilskynde til refleksion over skelsættende øjeblikke i Europas historie, initiativer, der skal gøre europæiske borgere, især unge, bekendte med Unionens historie og funktionsmåden for Unionens institutioner og debatter om europæiske politiske problemstillinger med henblik på at styrke alle aspekter af samfundslivet.
(9)
Europa-Parlamentets beslutning af 2. april 2009 om europæisk samvittighed og totalitarisme og Rådets konklusioner af 9.-10. juni 2011 om erindringen om forbrydelser begået af totalitære regimer i Europa understreger betydningen af at holde minderne om fortiden i live, således at man kan lægge fortiden bag sig og opbygge fremtiden, og fremhæver værdien af Unionens rolle med hensyn til at lette, dele og fremme den fælles erindring om disse forbrydelser. Der bør derfor også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og til den eksisterende sammenhæng mellem historiebevidsthed og europæisk identitet.
(10)
En horisontal dimension i programmet bør sikre, at resultaterne nyttiggøres og overføres, således at der skabes en bedre påvirkning og langsigtet bæredygtighed. Til dette formål bør aktiviteterne være koblet op på Unionens politiske dagsorden og kommunikeres på passende vis.
(11)
Opmærksomheden bør i særlig grad rettes mod en afbalanceret integration og deltagelse af borgere og civilsamfundsorganisationer fra alle medlemsstater i tværnationale projekter og aktiviteter under hensyntagen til Unionens flersprogede karakter og nødvendigheden af at inkludere underrepræsenterede grupper.
(12)
De tiltrædende lande, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, på den ene side, og de EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, på den anden side, anerkendes som potentielle deltagere i Unionens programmer i overensstemmelse med de aftaler, som er indgået med dem. Desuden er de oversøiske lande og territorier i henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF (5) berettigede til at deltage i programmet.
(13)
Målene om at skabe et velforankret og bæredygtigt demokrati og udvikle et velfungerede civilsamfund bør være fælles for både programmet og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 232/2014 (6). Unionen tilbyder de lande, der er omfattet af det europæiske naboskabsinstrument, en privilegeret forbindelse, der bygger på et gensidigt engagement i fælles værdier og principper.
(14)
Ressourcer tildelt kommunikationsaktioner i henhold til denne forordning kan også omfatte institutionel formidling af Unionens politiske prioriteter, i det omfang de har tilknytning til denne forordnings generelle mål.
(15)
Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om at sikre løbende kontrol med og uafhængig evaluering af programmet med det formål at bane vejen for de ændringer, der er nødvendige, hvis foranstaltningerne skal gennemføres korrekt.
(16)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (8).
(17)
Støtte til projekter med stor påvirkning uanset projekternes størrelse bør prioriteres, navnlig projekter, som er knyttet direkte til Unionens politikker, med det formål at deltage i udformningen af Unionens politiske dagsorden. Endvidere bør gennemførelsen af programmet ifølge princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning yderligere forenkles gennem anvendelse af faste beløb, enhedstakster eller enhedsomkostninger.
(18)
For at sikre kontinuitet i den finansieringsstøtte, som programmet skal dække, bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2014. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.
(19)
Målene for denne forordning, nemlig at medvirke til borgernes forståelse af Unionen, dens historie og mangfoldighed, styrke europæisk medborgerskab og forbedre forholdene for demokratisk engagement og aktivt medborgerskab, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den tværnationale og multilaterale dimension af programmet bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(20)
Der anføres i denne forordning for programmets samlede varighed et finansielt referencegrundlag for programmet, som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (9), uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets budgetmæssige beføjelser som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
(21)
Der bør i denne forordning fastsættes overgangsforanstaltninger med henblik på at overvåge aktioner, som indledtes inden den 31. december 2013 i henhold til afgørelse nr. 1904/2006/EF.
(22)
For at sikre, at der opstilles ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser inden for programmets anvendelsesområde og mål. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (10) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1) Ved denne forordning oprettes programmet »Europa for Borgerne« for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020 (programmet).
2) Under den overordnede målsætning om at bringe Unionen tættere på sine borgere er programmets generelle mål følgende:
a)
at medvirke til borgernes forståelse for Unionen, dens historie og mangfoldighed
b)
at fremme europæisk medborgerskab og forbedre vilkårene for demokratisk engagement og aktivt medborgerskab på EU-plan.
Artikel 2
Programmets specifikke mål
Programmet har følgende specifikke mål, som gennemføres via aktioner på tværnationalt plan eller med en europæisk dimension:
a)
øget opmærksomhed på historiebevidsthed, Unionens fælles historie og værdier samt Unionens mål, som er at fremme fred, Unionens værdier og befolkningernes velfærd, ved at tilskynde til debat, refleksion og udvikling af netværk
b)
fremme af borgernes demokratiske engagement og aktive medborgerskab på EU-plan ved at udvikle borgernes forståelse af Unionens politiske beslutningsproces og fremme mulighederne for samfundsmæssigt og interkulturelt engagement og frivilligt arbejde på EU-plan.
Artikel 3
Programmets struktur og støttede aktioner
1. Programmet, som fremmer europæisk medborgerskab i overensstemmelse med de generelle mål i artikel 1, stk. 2, struktureres inddeles i følgende to indsatsområder:
a)
»Europæisk historiebevidsthed«
b)
»Demokratisk engagement og aktivt medborgerskab«.
De to indsatsområder suppleres af horisontale aktioner med henblik på at analysere, formidle og bruge projektresultaterne (nyttiggørelsesaktioner).
2. For at nå disse mål skal programmet bl.a. finansiere følgende typer aktioner, som gennemføres på tværnationalt plan eller med en europæisk dimension:
a)
Gensidig læring og samarbejdsaktiviteter såsom
-
borgermøder, venskabsbysamarbejde, netværk af venskabsbyer
-
projekter, der gennemføres af tværnationale partnerskaber, herunder forskellige typer af interessenter, som er anført i artikel 6
-
historiebevidsthedsprojekter med en europæisk dimension
-
udvekslinger bl.a. baseret på brug af informations- og kommunikationsteknologier (ikt) og/eller sociale medier.
b)
Strukturel støtte til organisationer såsom
-
organer, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel interesse for Unionen, jf. artikel 177 i forordning (EU) nr. 1268/2012
-
»Europa for Borgerne«-kontaktpunkter.
c)
Analytiske aktiviteter på EU-plan såsom
-
undersøgelser med fokus på spørgsmål vedrørende programmets mål.
d)
Bevidstgørelses- og formidlingsaktiviteter, som er udviklet med henblik på at bruge og yderligere nyttiggøre resultaterne af de støttede initiativer og fremhæve god praksis, såsom
-
arrangementer på EU-plan, herunder konferencer, mindehøjtideligheder og prisuddelinger
-
peer reviews, ekspertmøder og seminarer.
3. Initiativer i tilknytning til aktioner, der er anført i stk. 2, er beskrevet i bilaget til denne forordning.
Artikel 4
EU-foranstaltninger
1. EU-foranstaltninger kan gennemføres i form af tilskud eller offentlige kontrakter:
2. EU-tilskud kan ydes i form af driftstilskud eller aktionstilskud.
3. Offentlige kontrakter dækker indkøb af tjenester, som f.eks. til tilrettelæggelse af arrangementer, undersøgelser og forskning, oplysnings- og formidlingsværktøjer, overvågning og evaluering.
Artikel 5
Deltagelse i programmet
Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:
a)
medlemsstaterne
b)
tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er oprettet i medfør af de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende
c)
EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, jf. nævnte aftales bestemmelser.
Artikel 6
Adgang til programmet
Programmet er åbent for alle interessenter, som fremmer europæisk medborgerskab og integration, navnlig lokale og regionale myndigheder og organisationer, venskabskomitéer, forskningsinstitutter for offentlig europæisk politik (tænketanke), civilsamfundets organisationer (herunder sammenslutninger af efterladte) samt kultur-, ungdoms-, uddannelses- og forskningsorganisationer.
Artikel 7
Samarbejde med internationale organisationer
Programmet kan støtte fælles aktiviteter med relevante internationale organisationer, f.eks. Europarådet og UNESCO, på de områder, det omfatter, på grundlag af fælles bidrag og i overensstemmelse med finansforordningen.
Artikel 8
Gennemførelse af programmet
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.
2. For at gennemføre programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer i form af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 9, stk. 2. Arbejdsprogrammerne fastlægger de fulgte mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og finansieringsplanens samlede beløb. De årlige arbejdsprogrammer indeholder endvidere en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af de dertil svarende finansieringsbeløb og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. De årlige arbejdsprogrammer skal for tilskuddenes vedkommende omfatte prioriteterne, de vigtigste evalueringskriterier og den højeste medfinansieringssats.
Artikel 9
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 10
Høring af interessenter
Kommissionen fører en løbende dialog med programmets tilskudsmodtagere samt relevante partnere og eksperter.
Artikel 11
Sammenhæng med andre EU-instrumenter
Kommissionen sikrer sammenhæng og komplementaritet mellem programmet og instrumenter inden for andre EU-aktionsområder, navnlig almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, sport, kultur og den audiovisuelle sektor, grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, social inklusion, ligestilling mellem kønnene, bekæmpelse af forskelsbehandling, forskning og innovation, informationssamfundet, udvidelse og Unionens optræden udadtil.
Artikel 12
Budget
1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af programmet fastsættes til 185 468 000 EUR for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den finansielle ramme.
3. Ressourcer tildelt kommunikationsaktioner i henhold til denne forordning kan også bidrage proportionelt til institutionel formidling af Unionens politiske prioriteter, i det omfang de har tilknytning til denne forordnings generelle mål.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer, at Unionens finansielle interesser beskyttes, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og økonomiske sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (11) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (12) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt, der er finansieret inden for rammerne af programmet.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 indeholder samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og undersøgelse i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
Artikel 14
Kommunikation
Kommissionen giver medlemsstaterne oplysninger om de projekter, der har modtaget EU-midler, ved at sende afgørelserne om udvælgelse til dem inden for to uger efter deres vedtagelse.
Artikel 15
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen sikrer, at programmet løbende overvåges i forhold til målene ved hjælp af resultatrelaterede indikatorer. Resultaterne af overvågnings- og evalueringsprocessen anvendes i forbindelse med programmets gennemførelse. Overvågningen omfatter navnlig udarbejdelse af de rapporter, der er nævnt i stk. 4, litra a) og c).
Hvis det er relevant, opdeles indikatorerne efter køn og alder.
2. Hvad angår de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, måles fremskridtene i forhold til de indikatorer, der fastlægges i bilaget til denne forordning.
3. Kommissionen sikrer, at der iværksættes regelmæssige uafhængige eksterne evalueringer af programmet og aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet.
4. Kommissionen forelægger følgende for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget:
a)
en midtvejsevalueringsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative og kvantitative aspekter af programmets gennemførelse senest den 31. december 2017
b)
en meddelelse om fortsættelsen af programmet senest den 31. december 2018
c)
en efterfølgende evalueringsrapport senest den 1. juli 2023.
Artikel 16
Overgangsbestemmelser
Afgørelse nr. 1904/2006/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
Aktioner, der er indledt inden den 31. december 2013 på grundlag af afgørelse nr. 1904/2006/EF, forvaltes fortsat efter denne afgørelse, indtil de er fuldført.
I overensstemmelse med artikel 21 i finansforordningen kan der stilles bevillinger svarende til formålsbestemte indtægter hidrørende fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb i medfør af afgørelse nr. 1904/2006/EF til rådighed for programmet.
Artikel 17
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2014.
A TANÁCS 390/2014/EU RENDELETE
(2014. április 14.)
a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikke szerint minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében, és az Unió intézményeinek biztosítaniuk kell, hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák, továbbá az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet kell fenntartaniuk.
(2)
A Bizottság a 2010. március 3-án kiadott EURÓPA 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája című közleményével az Unió és a tagállamok célja, hogy biztosítsák a növekedést, a foglalkoztatást, a termelékenységet és a társadalmi kohéziót az elkövetkező évtizedre.
(3)
Habár szilárd és elismert jogokkal rendelkező uniós polgárnak lenni vitathatatlanul hozzáadott értéket képvisel, az Unió nem mindig hívja fel hatékony módon a figyelmet a számos gazdasági és szociális probléma megoldása és az uniós szakpolitikai intézkedések között fennálló kapcsolatra. Ennélfogva az európai béke és stabilitás, a hosszú távú fenntartható növekedés, az árstabilitás, a fogyasztók és a környezet hatékony védelme, valamint az alapvető jogok érvényesítése terén elért meggyőző eredmények ellenére a polgárok nem minden esetben érzik úgy, hogy erősen kötődnek az Unióhoz.
(4)
Annak érdekében, hogy Európát közelebb hozzuk a polgáraihoz, és lehetővé tegyük számukra, hogy teljes mértékben részt vegyenek egy minden eddiginél szorosabbanműködő Unió létrehozásában, transznacionális és uniós szintű tevékenységek segítségével végrehajtott számos különböző intézkedésre és összehangolt erőfeszítésekre van szükség. Az európai polgári kezdeményezés egyedülálló módon lehetőséget kínál a polgárok számára, hogy közvetlenül részt vegyenek az uniós jogszabályok alakításában (3).
(5)
A 1904/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) cselekvési programot hozott létre, amely megerősítette a civil társadalmi szervezetekkel és a településekkel való állandó párbeszéd fenntartásának és a polgárok aktív bevonása támogatásának szükségességét.
(6)
Az „Európa a polgárokért” program (2007-2013) időközi értékelő jelentése, egy nyilvános online konzultációval és az érdekelt felek két egymást követő konzultációs ülésével együtt megerősítette, hogy az új „Európa a polgárokért” programot mind a civil társadalmi szervezetek, mind pedig a közreműködő magánszemélyek relevánsnak tekintik, és létrehozására szükség van ahhoz, hogy szervezeti szinten befolyást gyakoroljon a kapacitásépítésre, az egyének szintjén pedig az uniós ügyek iránti érdeklődés növekedését eredményezze. Ennek a rendeletenek ezért létre kell hoznia egy 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” programot (a továbbiakban: a program).
(7)
A projektek témáit, azok helyi és regionális kontextusba való beágyazottságát, valamint az érdekeltek körének összetételét illetően jelentős szinergiáknak kellene létrejönniük más uniós programokkal, nevezetesen az oktatás, a szakképzés, az ifjúság, a sport, a kultúra és az audiovizuális ágazat, az alapvető jogok és szabadságok, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, a kutatás és az innováció, az információs társadalom, a bővítési politika és az Unió külügyi tevékenysége területén.
(8)
A programnak különböző intézkedések széles körét kell felölelnie, és annak érdekében, hogy a közélet valamennyi területén aktív részvételre sarkalljon, magában kell foglalnia többek között a polgárok számára szervezett találkozókat, a polgári ügyeket érintő kapcsolattartást és az ezekről folytatott vitákat, uniós szintű rendezvényeket, az európai történelem meghatározó pillanatairól való ismeretterjesztést és reflexiót célzó kezdeményezéseket, az Unió történetével és az uniós intézmények működésével kapcsolatos ismereteknek különösen a fiatalok körében való elmélyítésére irányuló kezdeményezéseket, valamint az európai politikai kérdésekről folytatott vitákat.
(9)
Az európai lelkiismeretről és a totalitarizmusról szóló, 2009. április 2-i európai parlamenti állásfoglalás, valamint az európai totalitárius rendszerek által elkövetett bűncselekményekre való emlékezésről szóló, 2011. június 9-10-i tanácsi következtetések hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy a múlton való túllépésnek és a jövő építésének eszközeként elevenen őrizzük a múlt emlékét, továbbá kiemelik, hogy az Unió értékes szerepet játszik az ezen bűnökre vonatkozó kollektív emlékezet elősegítésében, megosztásában és előmozdításában. Ezért a történelmi, kulturális és interkulturális szempontok releváns voltát szintén figyelembe kell venni, csakúgy mint az emlékezés és az európai identitás között fennálló kapcsolatokat.
(10)
A program hatásának és hosszú távú fenntarthatóságának fokozása érdekében a program horizontális dimenziójának gondoskodnia kell az eredmények valorizációjáról és átadhatóságáról. E célból gondoskodni kell arról, hogy a beindított tevékenységek kapcsolódjanak az uniós politikai menetrendhez, és azokról megfelelő tájékoztatást kell nyújtani.
(11)
Tekintettel az Uniót jellemző többnyelvűségre, valamint az alulreprezentált csoportok integrálásának a szükségességére, kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy valamennyi tagállamból egyenlő mértékben vonjuk be a polgárokat és a civil társadalmi szervezeteket, és biztosítsuk részvételüket a transznacionális projektekben és tevékenységekben.
(12)
Egyrészről az előcsatlakozási stratégiában részt vevő, csatlakozó és tagjelölt, valamint potenciális tagjelölt országok, másrészről az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-országok - a velük kötött megállapodásoknak megfelelően - az uniós programok potenciális résztvevőinek minősülnek. A 2001/822/EK tanácsi határozat (5) alapján továbbá a tengerentúli országok és területek jogosultak az e programban való részvételre.
(13)
A mély és fenntartható demokrácia megvalósítása, illetve a virágzó polgári társadalom létrehozása közös célja e programnak és a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatnak (6). Az Unió - a közös értékek és elvek iránti kölcsönös elkötelezettség alapján - kiemelt kapcsolat lehetőségét kínálja az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országok számára.
(14)
Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekhez rendelt források hozzájárulhatnának az Unió politikai prioritásairól szóló intézményi szintű kommunikációhoz is, amennyiben azok kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez.
(15)
A programot a Bizottsággal és a tagállamokkal együttműködve rendszeresen ellenőrizni kell és független értékelésnek kell alávetni, hogy lehetőség nyíljon az intézkedések megfelelő végrehajtásához szükséges kiigazításokra.
(16)
Az Európai Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, a jogtalanul kifizetett vagy a helytelenül felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben a közigazgatási és pénzügyi szankciókat is, összhangban al 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) és a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (8).
(17)
A projektek nagyságától függetlenül előnyben kell részesíteni a jelentős hatással bíró projektekhez nyújtott támogatásokat, különösen ha azok az uniós politikai menetrend alakításában való részvétel céljából közvetlenül kapcsolódnak az uniós politikákhoz. Ezenfelül, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét követve átalányösszegek, átalányfinanszírozás és egységköltségek alkalmazásával tovább kell egyszerűsíteni a program végrehajtását.
(18)
Annak érdekében, hogy folyamatos legyen a program által fedezett finanszírozási támogatás, ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. A rendeletnek sürgősségi okokból a kihirdetését követően haladéktalanul hatályba kell lépnie.
(19)
Mivel e rendelet célját - nevezetesen az ahhoz való hozzájárulást, hogy a polgárok jobban megértsék az Uniót, annak történelmét és sokféleségét, továbbá az európai polgárság kiteljesedésének előmozdítását, illetve a lakosság polgári és demokratikus részvétele feltételeinek javítását - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a program transznacionális és multilaterális jellege miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(20)
E rendelet a program tekintetében magában foglal a program teljes időtartamára vonatkozóan egy, a költségvetési együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (9) 18. pontja szerinti pénzügyi referenciaösszeget, az Európai Parlament és a Tanács Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott költségvetési hatáskörének sérelme nélkül.
(21)
Az 1904/2006/EK határozat alapján 2013. december 31. előtt megkezdett tevékenységek nyomon követésére átmeneti intézkedéseket kell előirányozni.
(22)
Annak biztosítása érdekében, hogy e rendelet végrehajtása azonos feltételek között történjen, a Bizottságot a program hatálya és célkitűzései által szabott kereteken belül végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet létrehozza a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra szóló „Európa a polgárokért” elnevezésű programot (a továbbiakban: a program).
(2) Az Uniónak a polgárokhoz való közelebb hozása átfogó célján belül a program általános célkitűzései a következők:
a)
hozzájárulás ahhoz, hogy a polgárok jobban megértsék az Uniót, annak történelmét és sokféleségét;
b)
az európai polgárság előmozdítása és az uniós szintű polgári és demokratikus részvétel feltételeinek a javítása.
2. cikk
A program konkrét célkitűzései
A program a következő konkrét célkitűzéseket fogalmazza meg, amelyeket transznacionális szintű vagy európai dimenzióval rendelkező fellépések révén kell végrehajtani:
a)
vita, elmélkedés és hálózatok kialakításának ösztönzése révén az ismeretek bővítése a történelmi emlékezet, közös történetünk és értékeink, valamint az Unió célja, azaz a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása tekintetében;
b)
az uniós szintű demokratikus és polgári részvétel ösztönzése az uniós döntéshozatali folyamatokkal kapcsolatos polgári ismeretek bővítése, valamint a társadalmi és kultúrák közötti szerepvállalás és önkéntesség uniós szintű lehetőségeinek előmozdítása révén.
3. cikk
A program felépítése és támogatott tevékenységek
(1) A program - amely az európai polgárságnak az 1. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott általános célokkal összhangban történő előmozdítására irányul - az alábbi két tematikus ágra tagolódik:
a)
„Európai emlékezet”;
b)
„Demokratikus szerepvállalás és polgári részvétel”.
A két ágat a projektek eredményeinek elemzését, terjesztését és hasznosítását célzó horizontális tevékenységeknek („valorizációs” tevékenységek) kell kiegészíteniük.
(2) Célkitűzéseinek elérése érdekében a program révén többek között az alábbi tevékenységtípusokat kell támogatni, amelyek végrehajtása transznacionális szinten történik vagy európai dimenzióval bír:
a)
egymástól való tanulás és együttműködés keretében végzett tevékenységek, így például:
-
polgári találkozók, testvérváros-programok, testvérváros-hálózatok,
-
transznacionális partnerségek - köztük a 6. cikkben felsorolt különböző típusú érdekelt felek - által végrehajtott projektek,
-
a történelmi emlékezettel kapcsolatos, európai dimenzióval rendelkező projektek,
-
információs és kommunikációs technológiák (ikt) és/vagy közösségi média alkalmazásán alapuló kapcsolatépítés;
b)
strukturális támogatás az olyan szervezeteknek, mint például:
-
az 1268/2012/EU rendelet 177. cikkében meghatározott, általános uniós érdeket szolgáló célt képviselő szervek,
-
az „Európa a polgárokért” kapcsolattartó pontok;
c)
uniós szintű elemzési tevékenységek, így például:
-
a program célkitűzéseivel kapcsolatos kérdésekre összpontosító tanulmányok;
d)
a támogatott kezdeményezések eredményeinek kiaknázására és további valorizációjára irányuló figyelemfelkeltő és információterjesztési tevékenységek, így például:
-
uniós szintű rendezvények, többek között konferenciák, megemlékezések és díjátadó ünnepségek,
-
szakértői értékelések, szakértői találkozók és szemináriumok.
(3) A (2) bekezdésben felsorolt tevékenységekkel kapcsolatos kezdeményezések bemutatása e rendelet mellékletében szerepel.
4. cikk
Uniós intézkedések
(1) Az uniós intézkedések támogatás vagy közbeszerzési szerződés formájában valósulhatnak meg.
(2) Uniós támogatás működési vagy tevékenységi támogatásként nyújtható.
(3) A közbeszerzési szerződések olyan szolgáltatások beszerzésére terjedhetnek ki, mint például programok szervezése, tanulmányok és kutatások, tájékoztatási és terjesztési eszközök, ellenőrzés és értékelés.
5. cikk
Részvétel a programban
A programban az alábbi országok vehetnek részt:
a)
a tagállamok;
b)
csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok, a vonatkozó keretmegállapodásban, a Társulási Tanács határozatában vagy hasonló megállapodásokban foglalt, az említett országok uniós programokban való részvételére vonatkozó általános elveknek és feltételeknek megfelelően;
c)
azok az EFTA-országok, amelyek részes felei az EGT-megállapodásnak, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.
6. cikk
Hozzáférés a programhoz
A programban az európai polgárság és integráció népszerűsítésével foglalkozó valamennyi érdekelt fél részt vehet, különösen a helyi és regionális hatóságok és szervezetek, a testvérvárosi bizottságok, az európai közpolitikai kutatási szervezetek (szellemi műhelyek), civil társadalmi szervezetek (például túlélők szövetségei), valamint kulturális, ifjúságügyi, oktatási és kutatási szervezetek.
7. cikk
Együttműködés nemzetközi szervezetekkel
A program révén támogathatók a hatálya alá tartozó területeken a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val folytatott közös tevékenységek; az együttműködés közös hozzájárulások alapján, valamint a költségvetési rendeletnek megfelelően történik.
8. cikk
A program végrehajtása
(1) A Bizottság a költségvetési rendelet előírásaival összhangban hajtja végre a programot.
(2) A Bizottság a program végrehajtása érdekében a 9. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási aktusok útján éves munkaprogramokat fogad el. Az éves munkaprogramokban meg kell határozni a célkitűzéseket, a várható eredményeket, a végrehajtás módját, valamint a finanszírozási terv teljes összegét. E munkaprogramoknak tartalmazniuk kell továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását, a megfelelő finanszírozási összegek megjelölését, valamint végrehajtásuk tervezett menetrendjét. Emellett tartalmazniuk kell a támogatások vonatkozásában a prioritásokat, az alapvető értékelési kritériumokat és a társfinanszírozás maximális mértékét is.
9. cikk
Bizottság
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
10. cikk
Konzultáció az érdekelt felekkel
A Bizottság rendszeres párbeszédet folytat a program kedvezményezettjeivel, valamint az érintett partnerekkel és szakértőkkel.
11. cikk
Összhang egyéb uniós eszközökkel
A Bizottság gondoskodik a program és az uniós fellépés egyéb területein - különösen az oktatás, a szakképzés, az ifjúság, a sport, a kultúra és az audiovizuális ágazat, az alapvető jogok és szabadságok, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, a kutatás és az innováció, az információs társadalom, a bővítési politika és az Unió külügyi tevékenysége területén - alkalmazott eszközök közötti koherenciáról és kiegészítő jellegről.
12. cikk
Költségvetés
(1) Az e program végrehajtásához szükséges pénzügyi referenciaösszeg a 2014. január 1. és 2020. december 31-ig terjedő időszakra 185 468 000 EUR.
(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.
(3) Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekre elkülönített forrásokból egyúttal arányos módon az Unió politikai prioritásait érintő intézményi kommunikáció költségei is fedezhetők, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak ezen rendelet általános célkitűzéseihez.
13. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság a csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókkal biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e program alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e program alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (12) előírt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és szemléket is magukban foglaló vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e a program keretében finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.
(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásoknak, továbbá a rendelet végrehajtása keretében létrejött szerződéseknek, támogatási megállapodásoknak és támogatási határozatoknak tartalmazniuk kell bizonyos rendelkezéseket, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően lefolytassák az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
14. cikk
Tájékoztatás
A Bizottság a kiválasztási határozatoknak az elfogadásuktól számított két héten belüli továbbításával a tagállamok rendelkezésére bocsátja az azokkal a projektekkel kapcsolatos információkat, amelyek uniós finanszírozásban részesültek.
15. cikk
Ellenőrzés és értékelés
(1) A Bizottság gondoskodik a program célkitűzései terén elért eredmények teljesítményalapú mutatók alkalmazásával történő rendszeres ellenőrzéséről. Az ellenőrzési és értékelési folyamat eredményeit fel kell használni a program megvalósításakor. Az ellenőrzés keretében elsősorban a (4) bekezdés a) és c) pontjában említett jelentéseket kell elkészíteni.
Releváns esetben a mutatóknak nem és kor szerinti bontásban kell szerepelniük.
(2) A 2. cikkben említett konkrét célkitűzésekkel kapcsolatban az eredményeket az e rendelet mellékletében foglalt mutatók alapján kell mérni.
(3) A Bizottság gondoskodik a program rendszeres, külső és független értékeléséről, és rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet.
(4) A Bizottság benyújtja az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére a következőket:
a)
időközi értékelő jelentés az elért eredményekről, valamint e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól, legkésőbb 2017. december 31-ig;
b)
a program folytatásáról szóló közlemény, legkésőbb 2018. december 31-ig;
c)
utólagos értékelő jelentés, legkésőbb 2023. július 1-jéig.
16. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az 1904/2006/EK határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti.
Az 1904/2006/EK határozat alapján 2013. december 31. előtt megkezdett tevékenységekre - megvalósításuk befejezéséig - az említett határozat alkalmazandó.
A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében az 1904/2006/EK határozat alapján jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizetéséből származó célhoz kötött bevételeknek megfelelő előirányzatok rendelkezésre bocsáthatók a program számára.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2014. április 14-én.