RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 372/2013
af 22. april 2013
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1008/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Tidligere undersøgelser og gældende antidumpingforanstaltninger
(1)
I juli 2005 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1174/2005 (2) en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Foranstaltningerne bestod i en antidumpingværditold på mellem 7,6 % og 46,7 %.
(2)
I juli 2008 præciserede Rådet ved forordning (EF) nr. 684/2008 (3), efter en interimsundersøgelse af varedækningen, varedækningen i den oprindelige undersøgelse.
(3)
I juni 2009 udvidede Rådet ved forordning (EF) nr. 499/2009 (4), efter en antiomgåelsesundersøgelse, den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1174/2005, til håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
(4)
I oktober 2011 indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1008/2011 (5) en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den udvidede told nævnt i betragtning 3 ovenfor blev også opretholdt ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1008/2011.
2. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(5)
I løbet af udløbsundersøgelsen bemærkede Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), at der var sket en ændring i det konkurrencemæssige landskab på EU-markedet fra indførelsen af foranstaltningerne. Den kinesiske eksporterende producent, der havde den laveste toldsats, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, var i stand til næsten at overtage en meget stor del af EU-markedet og øgede sin andel af importen til Unionen betragteligt. Kommissionen nærede også tvivl med hensyn til den oprindelige afgørelse om markedsøkonomisk behandling i betragtning af umiddelbare vidnesbyrd om fordrejninger af stålmarkedet i Kina. I denne sammenhæng konstateredes det, at de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af de gældende foranstaltninger, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter.
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 14. februar 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår kinesiske eksporterende producenter.
3. Undersøgelsesperiode
(7)
Undersøgelsen af dumpingniveauet omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
4. Berørte parter
(8)
Kommissionen underrettede officielt eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som den vidste var berørt af sagen, myndighederne i Kina og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
På grund af det potentielt store antal eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet hensigtsmæssigt at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. To eksporterende producenter og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt med stikprøver vedrørende både eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer og ansøgningsskemaer om markedsøkonomisk behandling til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra en af de kinesiske eksporterende producenter, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (»Noblelift«) og tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på at undersøge, om der havde fundet dumping sted. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos Noblelift i Changxing, Kina.
(13)
På baggrund af behovet for at fastlægge en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, som ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der gennemført kontrolbesøg hos følgende producent i Brasilien, der blev brugt som referenceland:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (»Paletrans«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse og præciseret af interimsundersøgelsen af varedækningen, nemlig håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00. I forbindelse med denne forordning er håndbetjente palletrucks trucks på hjul med gaffelarme til at løfte og manøvrere paller, beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående operatør, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletrucks er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, og det sker ved pumpebevægelser med styrestangen, og de har ikke andre yderligere funktioner eller anvendelser som f.eks. i) at transportere og at løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, eller at anbringe materiale på lager (højtløftere), ii) at stable paller oven på hinanden (stablere), iii) at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller iv) at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).
2. Samme vare
(15)
Det fremgik af undersøgelsen, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, den vare, der fremstilles og sælges i referencelandet Brasilien, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål.
(16)
Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
a) Markedsøkonomisk behandling
(17)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Blot til orientering er disse kriterier kort beskrevet som følger:
-
Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben. I den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
-
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, som er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der anvendes egnede love om konkurs og ejerforhold, der giver retlig sikkerhed og stabilitet.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(18)
Noblelift anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(19)
Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede alle oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos den pågældende virksomhed.
(20)
Ved undersøgelsen blev det fastslået, at de priser, der betaltes af Noblelift i NUP for kinesisk varmtvalset kulstofholdigt stål, et hovedråstof, der tegner sig for ca. 25 % af omkostningerne af det færdige produkt, var væsentligt fordrejede, eftersom de var ca. mellem 24 % og 31 % lavere end internationale priser i samme periode. De internationale priser var baseret på statistikker for Unionen og nordamerikanske markeder fra Steel Business Briefing (7) samt fra Comext importpriser. På dette grundlag blev det konstateret, at kinesiske stålpriser tydeligvis ikke afspejlede markedsværdier. Endvidere er der en fast praksis for statslig indgriben på markedet for råstoffer. Kinas 12. femårsplan (2011-2015) for jern- og stålsektoren indeholder en række foranstaltninger, der dokumenterer, at stålvirksomhederne ikke har anden mulighed end at handle i overensstemmelse med den kinesiske regerings instrukser som følge af den stramme kontrol, som den kinesiske stat har. Det konkluderes således, at Noblelift ikke opfylder det første kriteriums krav for markedsøkonomisk behandling.
(21)
I regnskabsåret 2010, gav en forretningsmæssigt forbundet virksomhed desuden Noblelift en bankgaranti for to lån, der tegner sig for en betydelig del af denne forretningsmæssigt forbundne virksomheds og Noblelifts samlede aktiver. Garantierne blev hverken angivet i Noblelifts regnskaber eller i den forretningsmæssigt forbundne virksomheds regnskaber. Dette er ikke i overensstemmelse med IAS 24 (Oplysning om nærtstående parter), og revisoren havde ingen forbehold over for denne praksis. Angivelse af transaktioner med nærtstående parter i årsregnskabet er vigtigt, fordi det henleder opmærksomheden på de mulige virkninger på selskabets finansielle situation. I dette tilfælde betyder hemmeligholdelse af betydelige tilsagn såsom de nævnte garantier, at der ikke kan foretages en korrekt vurdering af virksomhedens aktiviteter, og især de risici og muligheder, virksomheden står over for. Det vurderes derfor, at selskabets regnskaber ikke er blevet ordentligt revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og derfor ikke opfylder det andet kriteriums krav.
(22)
Endelig modtog Noblelift statsydelser i form af favorabel indkomstskat samt tilskud, der fordrejer dets finansielle situation, og derfor opfylder virksomheden ikke det tredje kriteriums krav.
(23)
Den pågældende eksporterende producent og EU-erhvervsgrenen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater.
(24)
Efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling, anmodede Noblelift om mere detaljerede oplysninger med hensyn til beregningen af ståls internationale markedspris. Virksomheden hævdede, at fordrejninger af råstofpriser burde behandles ved at justere den normale pris i dumpingberegningen frem for at nægte markedsøkonomisk behandling. Grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er dog meget klar, hvor det fastlægges, at for at producenten driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår »skal udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejle markedsværdierne«. Derfor ville enhver tilpasning i beregningen af dumping med henblik på at tage højde for fordrejninger i råstofpriserne gøre artikel 2, stk. 7, litra c), meningsløs. Bemærkningerne kunne derfor ikke ændre de ovenstående konklusioner.
(25)
Efter fremlæggelsen af de endelige resultater fremførte Noblelift igen sine argumenter. Virksomheden fremførte for det første, at Kommissionen har undladt at oplyse detaljerne, dvs. alle de data, der anvendes til beregning af forskelle i priserne på råstoffer.
(26)
I denne henseende bemærkes det først og fremmest, at datakilderne, der blev brugt til sammenligninger af stålpriserne, er blevet angivet af Kommissionen ved flere lejligheder. Kommissionen gentog de forklaringer, der blev givet tidligere i proceduren, at priser, der er beregnet på grundlag af Steel Business Briefing er ophavsretligt beskyttet, da tjenesteydelsen er tilgængelig gennem abonnement. Kommissionen er derfor juridisk forhindret i direkte at offentliggøre disse data, men databasen er til rådighed og kan konsulteres mod betaling af det fastsatte gebyr. For at sikre en balance mellem beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og beskyttelsen af retten til forsvar, blev de anvendte data ikke desto mindre kontrolleret af høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Udenrigshandel, som bekræftede beregningen af prisforskellen og meddelte resultatet af sin kontrol til Noblelift.
(27)
Det bemærkes endvidere, at Steel Business Briefing beskriver præcis den anvendte metode (dimensioner, tykkelse og bredde, »point in transport«). Disse parametre er generelle og er en vejledning, hvilket også viser detaljeringsgraden i prissammenligninger af råstoffer, som tager sigte på at fastsætte, om udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. Kommissionen har anvendt europæiske og nordamerikanske priser som reference.
(28)
Noblelift hævdede endvidere, at forskelle mellem hjemmemarkedspriserne på stål i Kina og de internationale stålpriser ikke i den oprindelige undersøgelse blev betragtet som en faktor, der forhindrer selskabet i at opfylde det første kriterium for markedsøkonomisk behandling. Som anført i betragtning 22 til Kommissionens forordning (EF) nr. 128/2005 af 27. januar 2005 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold i forbindelse med den oprindelige undersøgelse (8) konstateredes det, »for alle fire selskaber (…) at omkostninger og priser afspejlede markedsværdierne«. Den oprindelige undersøgelse konstaterede ikke nogen betydelig prisforskel mellem lokalt indkøbte råstoffer købt i Kina og de, der blev købt til international pris. Denne konklusion kan dog ikke forhindre institutionerne i at finde en prisforskel i en senere undersøgelse, hvis forholdene er forskellige, og der er en prisforskel. Som nævnt i betragtning 76 nedenfor har forholdene ændret sig væsentligt, mellem 2004 (tidspunktet for den oprindelige undersøgelse) og 2011 (undersøgelsesperioden for den foreliggende undersøgelse), dvs. i løbet af en periode på syv år. I denne forbindelse, og navnlig i forbindelse med udløbsundersøgelsen i 2010, blev der indsamlet umiddelbare beviser på prisfordrejninger på stålmarkedet i Kina, der skyldes statslig indgriben. Dette udgjorde også en af årsagerne til indledningen på eget initiativ af den nuværende undersøgelse og det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse (jf. betragtning 20 ovenfor).
(29)
Dernæst genfremsatte Noblelift sine bemærkninger vedrørende den uvæsentlige konsekvens af lånegarantier eller den ubetydelige indvirkning af statsydelser. I denne henseende skal det bemærkes, at grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er klar og ikke henviser til væsentlig indvirkning på finansielle resultater (»virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål«). Under alle omstændigheder, som nævnt ovenfor i betragtning 20, betyder hemmeligholdelsen af betydelige tilsagn såsom de nævnte garantier, at der ikke kan foretages en korrekt vurdering af virksomhedens aktiviteter, og især de risici og muligheder, virksomheden står over for. Hvad angår statsydelser, har Kommissionen allerede svaret parten i løbet af undersøgelsen, at disse fordele udgjorde beløb på over 10 mio. RMB. Påstandene kunne således ikke accepteres.
(30)
Endelig hævdede Noblelift, at undersøgelsen burde have været afsluttet på grund af overtrædelse af tremånedersfristen for afgørelser vedrørende markedsøkonomisk behandling som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Der henvises i denne henseende til en ændring, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1168/2012 af 12. december 2012 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (9), og tilbagevirkende kraft heraf. Yderligere skal det bemærkes, at afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling blev truffet mere end tre måneder efter begyndelsen af undersøgelsen på grund af de proceduremæssige aspekter og stramme tidsfrister i forbindelse med undersøgelsen. De stadig mere komplekse spørgsmål, der rejstes i forbindelse med vurderinger af markedsøkonomisk behandling, har vist, at tremånedersfristen var næsten umulig at overholde. Det bemærkes dog, at tidspunktet for afgørelsen ikke havde nogen indflydelse på udfaldet.
(31)
Følgelig konkluderes det, at de fremsatte kommentarer, der antyder, at der bør indrømmes markedsøkonomisk behandling, ikke er berettigede.
(32)
I lyset af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er det bestemt ikke at indrømme markedsøkonomisk behandling til Noblelift.
b) Normale værdi
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for lande uden markedsøkonomi og - i det omfang, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling - lande med overgangsøkonomier fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(34)
I den oprindelige undersøgelse blev Canada anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Da produktionen i Canada er indstillet, blev Brasilien overvejet som referenceland i indledningsmeddelelsen vedrørende denne undersøgelse.
(35)
To eksporterende producenter og en importør gjorde indsigelse mod forslaget om at benytte Brasilien som referenceland. Argumenterne mod valget af Brasilien var, at der var en lav grad af konkurrence på det brasilianske marked for håndbetjente palletrucks på grund af et meget lille antal hjemlige producenter, og at salgspriser, overskud samt produktionsomkostninger i Brasilien derfor er oppustede. De pågældende eksporterende producenter foreslog Indien, Malaysia eller Taiwan som passende referencelande.
(36)
På baggrund af disse bemærkninger kontaktede Kommissionen 38 indiske, 3 taiwanske, 2 malaysiske og 2 brasilianske kendte producenter af håndbetjente palletrucks ved at tilsende dem det relevante spørgeskema. Samarbejde kunne kun opnås med én producent i Brasilien: Paletrans.
(37)
Efter fremlæggelsen af de endelige resultater og Kommissionens forslag gentog parterne deres bemærkninger om, at Brasilien ikke var et hensigtsmæssigt valg af referenceland på grund af manglende konkurrence på det brasilianske marked. Parterne påstod, at den samarbejdsvillige producent i referencelandet havde en monopolstilling på det brasilianske marked forstærket af høje importafgifter. Andre bemærkninger vedrørte mangler i det ikke-fortrolige spørgeskemasvar fra producenten i referencelandet. Endelig blev det hævdet, at der burde foretages justeringer med henblik på at tage højde for forskelle mellem en producent i referencelandet og en eksporterende producent i det pågældende land.
(38)
Hvad angår egnetheden af Brasilien som referenceland, skal det påpeges, at selv om producenten i referencelandet er den største producent på det brasilianske marked, monopoliserer den ikke dette marked. Der er konkurrence med mindst to lokale producenter og en betydelig import, og fortjenstmargenen for producenten i referencelandet er blevet fundet til at være i overensstemmelse med et åbent marked.
(39)
Som anført i betragtning 36 ovenfor, efter bemærkninger på et tidligt tidspunkt i proceduren mod anvendelsen af Brasilien som referenceland, kontaktede Kommissionen 45 producenter i 4 forskellige lande, herunder selskaber foreslået af Noblelift. Trods gentagne henvendelser pr. telefon og e-mail til disse virksomheder var der kun én producent fra Brasilien, der fremlagde de ønskede oplysninger og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(40)
Med hensyn til de påståede mangler skal det bemærkes, at kun én producent i referencelandet samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. En sådan situation er ikke ualmindelig, men den giver vanskeligheder med hensyn til videregivelse af data. Grundet hyppige vanskeligheder med at opnå samarbejde fra producenter i referencelande, skal Kommissionen garantere et højt beskyttelsesniveau for fortrolige oplysninger. I det foreliggende tilfælde skabte fremlæggelsen af ikke-fortrolige data nogle misforståelser vedrørende påståede mangler, men de blev præciseret med parterne. Især hævdede en part, at mangler i svaret fra producenten i referencelandet burde diskvalificere Brasilien som referenceland, og at undersøgelsen burde afsluttes, da Kommissionen ikke kan fastsætte den normale værdi. I denne forbindelse skal det bemærkes, at Kommissionen i den aktuelle undersøgelse havde alle de nødvendige oplysninger til at foretage en dumpingberegning.
(41)
Derfor kunne påstandene vedrørende egnetheden af Brasilien som referenceland ikke accepteres.
(42)
Med hensyn til kravene om justeringer, kan det konstateres, at der er taget hensyn til forskellene i handelsled mellem den brasilianske producent og den eksporterende kinesiske producent ved hjælp af en justering for handelsled (jf. betragtning 59 nedenfor).
(43)
Endelig hævdede en part, at der burde foretages en justering for at tage hensyn til en angiveligt fordrejende virkning af referencelandets importtold på 14 %. Denne påstand kan ikke accepteres, da der ikke kan konstateres nogen forbindelse mellem importtolden som sådan og prisniveauet på hjemmemarkedet.
(44)
Brasilien anses derfor for et egnet referenceland, fordi der hersker tilstrækkelig konkurrence med mindst to producenter og en betydelig import.
(45)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om Paletrans' salg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt. I denne forbindelse konstateredes det, at den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af den samlede mængde af Noblelifts eksportsalg til Unionen.
(46)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om der findes typer af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet af Paletrans, der var tilstrækkeligt sammenlignelige, i funktioner og de materialer, der er anvendt, til de typer, der solgtes af Noblelift til eksport til Unionen. Undersøgelsen viste, at en række typer, der solgtes på hjemmemarkedet af Paletrans var tilstrækkeligt sammenlignelige med de typer, der eksporteres af Noblelift til Unionen.
(47)
Kommissionen undersøgte dernæst for producenten i referencelandet, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i NUP.
(48)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Dette var tilfældet for alle de sammenlignelige typer, og den normale værdi blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af hver tilsvarende varetype i NUP.
(49)
For ikke-sammenlignelige typer kunne den normale værdi fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved at lægge produktionsomkostningerne, om nødvendigt med justeringer, sammen med en rimelig procentdel for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger og en rimelig margen for fortjeneste på hjemmemarkedet. Salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste blev fastsat på grundlag af faktiske oplysninger i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare fra producenten i referencelandet. Det bør bemærkes, at prisen, der blev udregnet på dette grundlag, var underlagt de justeringer, som er beskrevet i betragtning 59, navnlig for at tage hensyn til forskellen i handelsled mellem Noblelifts eksportsalg og salget på hjemmemarkedet hos producenten i referencelandet.
(50)
Den eneste samarbejdende eksporterende producent hævdede, at Kommissionen har foretaget dumpingberegninger på grundlag af »afkortede varekontrolnumre«, og at der ikke blev givet nogen forklaringer vedrørende de parametre, der anvendtes til at foretage sammenligningen.
(51)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastslås dumpingmargenen normalt på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af priserne for alle eksporttransaktioner i henhold til de relevante bestemmelser om en rimelig sammenligning.
(52)
Hvad angår en rimelig sammenligning skal det bemærkes, at varekontrolnummeret er et redskab, der anvendes i undersøgelsen til at strukturere og organisere den væsentlige mængde af yderst detaljerede oplysninger, som virksomhederne fremsender. Det bidrager til at foretage en mere detaljeret analyse af forskellige produktegenskaber inden for kategorien af den pågældende vare og den samme vare.
(53)
Kommissionen har indsamlet oplysninger i forbindelse med en række parametre (chassismateriale, malet stel, løftekapacitet, typen af hydraulisk system, arbejdslængde, gaffel, gaffelbredde, styrehjulsmateriale, gaffelhjulsmateriale, gaffelhjulstype og bremsetype), men for at tage hensyn til alle eksporttransaktionerne blev det anset for rimeligt, og det var muligt at basere sammenligningen i dette tilfælde på visse af disse parametre, der udgør de mest relevante egenskaber (chassismateriale, malet stel, styrehjulsmateriale, gaffelhjulsmateriale, gaffelhjulstype).
(54)
Derfor var sammenligningen baseret på de mest relevante egenskaber for at øge overensstemmelsen og for at sikre en rimelig sammenligning. Det skal understreges, at Kommissionen ikke så bort fra nogen oplysninger. Det er dog ikke ualmindeligt, at nogle af de parametre, der anvendes i varekontrolnummeret, er mindre væsentlige, og at nogle specifikke parametre danner et bedre sammenligningsgrundlag end andre. Der er i sammenligningen ikke set bort fra produkter på grundlag af fysiske forskelle eller af andre grunde, og der er heller ikke skabt nye varetyper. Tværtimod omfattede sammenligningen alle former for salg. Selv om det erkendtes, at andre parametre havde en vis indvirkning på priserne, blev det anset for mere hensigtsmæssigt at basere beregningerne på de fem mest relevante parametre, da det førte til den største grad af overensstemmelse.
(55)
Med hensyn til de proceduremæssige aspekter af sammenligningen skal det bemærkes, at den eksporterende producent fik fuld lejlighed til at kommentere de foretagne beregninger i denne sag. Fuldstændige oplysninger om beregningerne blev fremlagt og genfremlagt.
(56)
Påstandene måtte derfor afvises.
c) Eksportpris
(57)
Hele eksportsalget til EU fra den kinesiske eksporterende producent fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Derfor blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(58)
En part hævdede, at eksportsalg af chassis og hydraulisk anordninger skulle have været medtaget i beregningen. Denne påstand er blevet godtaget.
d) Sammenligning
(59)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Til dette formål blev der foretaget justeringer, hvor dette var relevant og berettiget, for forskelle i handelsled (den anslåede prisforskel for salg til forskellige typer kunder på hjemmemarkedet i referencelandet), transport (omfattende indenlandsk fragt i eksportlandet og søtransport med henblik på transport til Unionen), forsikringsomkostninger (søforsikringsomkostninger), håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, kommission (betalt for eksportsalget), bankgebyrer (betalt for eksportsalget), kreditomkostninger (baseret på de aftalte betalingsbetingelser, og den gældende rente) og emballeringsomkostninger (omkostninger ved emballagematerialer).
(60)
Efter et krav fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, blev en justering foretaget for den normale værdi, da det ansås for rimeligt, for forskellene i tykkelse af det stål, der anvendtes af producenten i referencelandet, og det der anvendtes af den eksporterende producent fra det pågældende land. Justeringen blev baseret på forskellen i tykkelse i forhold til stålets virkning på den samme vares pris solgt i Brasilien af producenten i referencelandet. Dette førte til en ændring af dumpingmargenen (jf. betragtning 73 nedenfor). Efter yderligere en fremlæggelse af oplysninger (hvorved der opfordredes til afgivelse af bemærkninger vedrørende justeringen for ståls tykkelse), anfægtede en part denne justering som manglende et faktuelt grundlag. Parten påpegede endvidere, at den eksporterende producents ikke-fortrolige bemærkninger om justeringen, var mangelfulde, således at de krænkede andre parters ret til at forsvare sig. Kommissionen efterprøvede oplysningerne i sagen, hvorpå justeringen for stålets tykkelse var baseret, og bekræftede, at den var berettiget.
(61)
Den eneste samarbejdsvillige eksportør fremlagde krav om flere andre justeringer som følge af forskelle i effektivitet og produktivitet og hævdede bl.a., at producenten i referencelandet var mindre produktiv (havde et lavere output pr. arbejdstager) og havde et højere forbrug af råstoffer pr. enhed.
(62)
Det bemærkes indledningsvis, at mens forskelle i effektivitet eller produktivitet kan findes mellem virksomheder, er det vejledende princip at sikre sammenlignelighed mellem eksportpriserne og den normale værdi, hvilket ikke kræver, at de nærmere omstændigheder, i forbindelse med en producent i et referenceland og en eksporterende producent i et land uden markedsøkonomi, er helt på linje med hinanden. Faktisk er det kun forskelle i faktorer, der påvirker priserne og prissammenligneligheden mellem en producent i et referenceland og en eksporterende producent i et land uden markedsøkonomi, der berettiger til at foretage en justering.
(63)
Ikke desto mindre skal det bemærkes, at undersøgelsen ikke afslørede nogen omstændigheder, der tyder på, at producenten i referencelandet ikke havde en rimelig effektiv produktionsproces.
(64)
Hvad angår omkostningsfaktorer (f.eks. produktivitet), bør disse ikke håndplukkes og vurderes individuelt. I stedet vil en omfattende analyse være nødvendig for at vurdere, om fordele med hensyn til en omkostningsfaktor (f.eks. produktivitet) muligvis er opvejet af ulemper, hvad andre faktorer angår. En lavere brug af arbejdskraft er ofte et resultat af en øget automatisering, hvilket igen fører til højere omkostninger i andre områder (afskrivning, kapital, finansiering, faste fremstillingsomkostninger). Kun en omfattende analyse kunne afdække alle forskellene i omkostningsfaktorer og påvise, om priserne og prisernes sammenlignelighed er berørt, hvorved en justering kan være berettiget. Påstandene kan derfor ikke godtages.
(65)
Ud over ovenstående var kravene ubegrundede, hvad angår justering for forskel pr. energienhed og justering for værdiforringelse og forskelle i fremstillingsomkostninger pr. enhed. Navnlig, hvad angår energieffektivitet blev der ikke redegjort for, hvilke elementer i produktionsprocessen der gør den brasilianske producent ineffektiv sammenlignet med den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent. Størrelsen af justeringen blev baseret på en ratio af forskelle i arbejdskraftomkostninger pr. enhed (baseret på produktivitetsforskelle) i forhold til andelen af arbejdskraftomkostninger sat i forhold til de samlede omkostninger. Forbindelsen mellem disse forhold og forskelle i energieffektivitet og afskrivninger og fremstillingsomkostninger var ikke forklaret og var uforståelig. Påstandene afvises derfor.
(66)
En part hævdede også, at der burde justeres for andre parametre, som for eksempel løftekapacitet og gaffel. Der henvises i denne henseende til bemærkninger om parametrene for sammenligning (jf. betragtning 50 ovenfor), hvor det konstateredes, at sammenligningen er baseret på de mest relevante parametre for at sikre den største grad af overensstemmelse. Under alle omstændigheder var kravene ikke dokumenterede.
(67)
En anden påstand var, at der burde foretages justeringer, fordi den eksporterende producent bruger patenteret teknologi. Denne påstand er ikke blevet yderligere uddybet. Det skal bemærkes, at den eksporterende producent ikke har kunnet kvantificere justeringen. Den eneste oplysning, der blev forelagt, var et dokument, der erklæredes at være patentet. I et senere brev blev justeringen delvis kvantificeret, men uden nogen dokumentation herfor. Dette krav kunne derfor ikke accepteres.
(68)
Desuden blev kravet om justering for forskelle ved effektiv brug af råstoffer dækket af justeringen for tykkelse af stål (jf. betragtning 60 ovenfor), eftersom brugen af forskellige tykkelser stål kan føre til et lavere samlet forbrug af stål.
(69)
Endelig har den eksporterende producent fremført, at den solgte gennem salgskanaler, navnlig ikke-mærkevarer på grundlag af at være originaludstyrsfabrikant (OEM), der er forskellige fra producenten i referencelandets salgskanaler. Derfor blev et krav om en justering svarende til denne forskel fremsat. Som nævnt ovenfor (betragtning 59) blev der foretaget en justering for handelsled. Den var baseret på en anslået prisforskel for salg til forskellige typer kunder, herunder OEM-salg, på hjemmemarkedet i referencelandet. Af fortrolighedshensyn kunne omfanget af denne justering ikke fremlægges, da det ville afsløre den normale værdi på grundlag af data fra den eneste producent fra referencelandet. Det blev derfor konkluderet, at der allerede var taget højde for forskellene, hvortil justeringen var krævet.
(70)
Det skal imidlertid bemærkes, at den eksporterende producent ikke har kunnet kvantificere den ønskede justering. Den hævdede blot, at en justering på 40 % var blevet ydet i forbindelse med en anden procedure. En justering, der ydes i forbindelse med en anden procedure (og derfor er specifik for de særlige omstændigheder i en anden sag), kan ikke tjene som en reference for kvantificeringen af en justering i den aktuelle sag.
(71)
Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger (hvorved der opfordredes til afgivelse af bemærkninger vedrørende justeringen for ståls tykkelse) fremlagde den eksporterende producent yderligere krav om justeringer (ikke forbundet med justering for ståls tykkelse): justering for overfladebehandling, håndtag, og stålpriserne i Brasilien.
(72)
Det bemærkes først og fremmest, at disse krav blev fremsat efter fristen for at fremsætte bemærkninger og derfor måtte afvises formelt. Under alle omstændigheder kunne kravene enten ikke kvantificeres eller var ikke underbyggede. Selskabet fremlagde hverken dokumentation for sine påstande eller forklarede, hvordan omfanget af de forskellige justeringer var blevet eller skulle beregnes.
e) Dumpingmargen
(73)
Som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris af den pågældende vare. Dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til 70,8 %.
(74)
For så vidt angår dumpingmargener for alle andre eksporterende producenter i den oprindelige undersøgelse end Noblelift, varierede de fra 28,5 % op til 46,7 %. Da kun Noblelift samarbejdede i den aktuelle undersøgelse, og da samarbejdsgraden kunne anses for høj, eftersom størstedelen af den kinesiske eksport var Noblelifts, reviderede Kommissionen også den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører. Derfor bør restdumpingmargenen fastsættes på samme niveau som for Noblelift, dvs. 70,8 %.
(75)
En part hævdede, at den landsdækkende told ikke burde fastsættes på samme niveau, som den eneste samarbejdende eksporterende producents dumpingmargen, idet der ikke foreligger noget bevis for, at langt hovedparten af importen var fra den eneste samarbejdsvillige eksportør. I den forbindelse er det ved hjælp af statistiske data blevet bekræftet, at langt størstedelen af importen fra Kina var fra den eneste samarbejdende eksporterende producent. Kravet blev derfor afvist.
D. VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE
(76)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(77)
I den henseende kunne den oprindelige undersøgelse ikke konstatere nogen betydelig prisforskel mellem priserne på råstoffer indkøbt lokalt i Kina af de kinesiske eksporterende producenter (herunder Noblelift) og priserne på de internationale markeder. Forholdene har ændret sig væsentligt mellem 2004 (tidspunktet for den oprindelige undersøgelse) og 2011 (NUP), hvor prisen på varmtvalset stål, det vigtigste råstof, var mellem 24 % og 31 % lavere end de internationale priser. De afspejlede ikke markedsværdierne som følge af prisfordrejninger på stålmarkedet i Kina (jf. betragtning 20 ovenfor). Det kinesiske stålmarked har ændret sig markant inden for disse syv år, og Kina har ændret sig i mellemtiden fra at være et netto stålimporterende land til at være en betragtelig stålproducent og -eksportør i verden, hvilket med rimelighed kan anses for at være af varig karakter.
(78)
Endvidere har kinesiske højteknologiske virksomheder, herunder Noblelift, modtaget statsydelser i form af favorabel indkomstskat (15 %) siden 2008. I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, blev selskaberne underlagt den normale indkomstskat på 25 %. Dette ændrede forhold kan også med rimelighed anses for at være af varig karakter.
(79)
Det ansås derfor, at de omstændigheder, der førte til indledningen af denne interimsundersøgelse, sandsynligvis ikke vil ændre sig i den nærmeste fremtid på en måde, der kunne påvirke resultaterne af interimsundersøgelsen. Derfor konkluderes det, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ikke længere er berettiget.
E. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(80)
I lyset af resultatet af den nuværende undersøgelse, og da den nye dumpingmargen på 70,8 % er lavere end den skadestærskel, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse (jf. betragtning 120-123 i forordning (EF) nr. 128/2005), anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra både Noblelift og fra alle andre eksporterende producenter til 70,8 %.
(81)
En part hævdede, at den nyligt fastlagte dumpingmargen ikke burde være sammenlignet med den skadestærskel, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. Snarere burde en skadestærskel beregnes ved hver undersøgelse, selv i en delvis fornyet undersøgelse, der er begrænset til dumpingaspektet. Ifølge denne part udgør den nuværende praksis, hvor skaden ikke vurderes, en overtrædelse af reglen om den lavest mulige told. Denne part hævdede også, at en fuldstændig interimsundersøgelse skulle have været indledt.
(82)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at eftersom Kommissionen havde indledt en delvis interimsundersøgelse, der var begrænset til dumping, kunne skade ikke undersøges inden for disse rammer. Ifølge grundforordningens artikel 11, stk. 3, kan en fortsat opretholdelse af foranstaltninger undersøges, hvor det er berettiget, på Kommissionens initiativ. Der er således ingen forpligtelse for Kommissionen til på eget initiativ at indlede en interimsundersøgelse omfattende både dumping og skade, og det skal under alle omstændigheder være berettiget. I dette tilfælde var de oplysninger og beviser, som Kommissionen rådede over, tilstrækkelige til at berettige indledningen af en interimsundersøgelse begrænset til dumping. Hvis skaden altid skulle vurderes i interimsundersøgelser, ville muligheden for at lave en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til dumping, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, desuden være uden betydning. Påstanden må derfor afvises. Men det skal bemærkes, at den pågældende interesserede part har mulighed for at anmode om en delvis fornyet undersøgelse af skade i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(83)
Reglen om lavest mulig told er fuldt ud respekteret, og den nyoprettede dumpingmargen blev rent faktisk sammenlignet med den skadestærskel, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse (den seneste skadeskonstatering).
(84)
En part hævdede, at en mindsteimportpris ville være bedre egnet i det foreliggende tilfælde. Alternativt kunne en fast told indføres.
(85)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at hverken en mindsteimportpris eller en fast told er egnet til produkter, som findes i en lang række forskellige typer med forskellige priser, som også løbende ændres eller opgraderes. En lang række toldsatser ville være meget vanskelige at forvalte. En yderligere begrænsning af den nuværende sag er, at minimumsimportprisen ville skulle baseres på den normale værdi (eftersom tolden er baseret på dumping), som er baseret på fortrolige tal fra en virksomhed i et referenceland. Påstandene afvises derfor.
(86)
Den eksporterende producent gav udtryk for interesse i et tilsagn inden for de fastsatte frister. Der blev imidlertid ikke afgivet nogen formelle tilbud, og dermed var Kommissionen ikke i stand til at overveje det yderligere.
(87)
De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at ændre antidumpingtolden for de eksporterende producenter, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.
(88)
Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne.
(89)
Det bemærkes, at i henhold til artikel 1, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1008/2011, gælder antidumpingtolden på 70,8 % for »alle andre selskaber« i denne forordning for håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, som defineret i artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1008/2011, afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1008/2011 affattes således:
»2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Toldsats
(%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina
70,8
A603
Alle andre virksomheder
70,8
A999«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 22. april 2013.
A TANÁCS 372/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. április 22.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések
(1)
2005 júliusában a Tanács az 1174/2005/EK rendeletével (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az intézkedések 7,6 % és 46,7 % közötti dömpingellenes értékvám kivetését foglalták magukban.
(2)
A témakörre vonatkozó időközi felülvizsgálatot követően, 2008 júliusában a Tanács a 684/2008/EK rendelettel (3) egyértelművé tette, hogy az eredeti vizsgálat mely termékkörre terjedt ki.
(3)
2009 júniusában, a kijátszás elleni vizsgálatot követően a Tanács a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelet keretén belül „az összes többi vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára.
(4)
2011 októberében, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnésre vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács az 1008/2011/EU végrehajtási rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a KNK-ból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet szintén fenntartotta a (3) preambulumbekezdésben szereplő kiterjesztett vámot.
2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(5)
A megszűnés felülvizsgálata során az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megállapította, hogy az intézkedések bevezetése a verseny átalakulását eredményezte az uniós piacon. A legalacsonyabb vámtétellel rendelkező kínai exportáló gyártó - akinek az eredeti vizsgálat alkalmával piacgazdasági elbánást ítéltek meg - ugyanis képes volt ténylegesen lefedni az uniós piac jelentős részét és számottevően növelni importrészesedését az Unióban. A kínai acélpiac torzulásaira vonatkozó meggyőző bizonyítékok alapján a Bizottságnak szintén kétségei támadtak az eredeti piacgazdasági elbánás meghatározását illetően. Ebben az összefüggésben megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján elrendelték a meglévő intézkedéseket, és ez a változás tartósnak tűnt.
(6)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. február 14-én közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít hivatalból, mely a dömpingnek a kínai exportáló gyártók tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
3. A felülvizsgálati időszak
(7)
A dömping mértékére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
4. Az érintett felek
(8)
A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséről hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert, érintett független importőröket, a KNK hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(9)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(10)
Tekintettel az exportáló gyártók és független importőrök esetlegesen nagy számára, helyénvalónak tűnt annak mérlegelése, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt kell-e alkalmazni. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat. Két exportáló gyártó és nyolc független importőr jelezte együttműködési szándékát. Így tehát sem az exportáló gyártók, sem pedig a független importőrök esetében nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet és a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Egy kínai exportáló gyártótól - Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (a továbbiakban: Noblelift) - és három független importőrtől érkezett válasz.
(12)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. Ellenőrző látogatásra került sor a Noblelift, Changxing (Csanghszing), KNK telephelyén.
(13)
Figyelembe véve, hogy a KNK-beli exportáló gyártó számára, akinek a piacgazdasági elbánást nem adták meg, egy rendes értéket is meg kell határozni, a következő gyártó telephelyén, az analóg országnak választott Brazíliában ellenőrzésre került sor:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (a továbbiakban: Paletrans).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14)
Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett és a termékkör meghatározására irányuló időközi felülvizsgálat során tisztázott termékkel, vagyis a KNK-ból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes, kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).
2. Hasonló termék
(15)
A vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és a KNK-ban gyártott és a KNK belföldi piacán értékesített termékek, valamint az analóg országban - Brazíliában - gyártott és értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik.
(16)
Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
a) Piacgazdasági elbánás
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:
-
az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentős állami beavatkozás nélkül, és a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalkozások egy átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak,
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(18)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a Noblelift igényelt piacgazdasági elbánást, aki a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.
(19)
A Bizottság felkutatott valamennyi szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.
(20)
A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak során a Noblelift a kínai melegen hengerelt szénacélért - a végtermék összköltségének hozzávetőleg 25 %-át kitevő fő nyersanyagért - a figyelembe vett időszak nemzetközi árainál megközelítőleg 24-31 %-kal alacsonyabb, következésképpen jelentős mértékben torzított árat fizetett. A nemzetközi árakat a Steel Business Briefing (7) és a COMEXT uniós és észak-amerikai piac importáraira vonatkozó statisztikái alapján határozták meg. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a kínai acélárak alapjában véve nem a piaci értéket tükrözik. Ezen túlmenően a nyersanyagok piacán bevett gyakorlatnak számít az állami beavatkozás. A vas- és acélipar tekintetében Kína 12. ötéves terve (2011-2015) számos intézkedést foglal magában, így a kínai állam szigorú ellenőrzése miatt az acélipari vállalatoknak nincs lehetőségük a kínai kormány utasításaitól eltérő módon folytatni tevékenységüket. Következésképpen megállapítható, hogy a Noblelift nem felel meg a piacgazdasági elbánás első feltétele által támasztott követelményeknek.
(21)
Ezenkívül a 2010. pénzügyi év során egy kapcsolódó vállalat a Noblelift számára két kölcsönre vonatkozóan bankgaranciát adott, amely mind a kapcsolódó vállalat, mind a Noblelift összes eszközének jelentős részét kitette. A bankgarancia sem a Noblelift pénzügyi kimutatásaiban, sem pedig a kapcsolódó vállalat könyvelésében nem jelent meg. Ez nincs összhangban a 24. számú (kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek) nemzetközi számviteli standarddal, a könyvvizsgáló pedig nem emelt kifogást ezzel a gyakorlattal kapcsolatban. A kapcsolt felekkel folytatott tranzakciók pénzügyi kimutatásokban történő közzététele azért bír jelentőséggel, mert felhívhatja a figyelmet a vállalat pénzügyi helyzetét esetlegesen befolyásoló tényezőkre. Az olyan jelentős kötelezettségvállalások - mint a kérdéses bankgaranciák - közzétételének az elmulasztása, ebben az esetben megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Ennélfogva megállapítható, hogy a vállalat könyvviteli nyilvántartását nem a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően ellenőrizték, és így nem teljesülnek a második feltétel által támasztott követelmények.
(22)
Végezetül, a Noblelift nyereségadó-kedvezmény, illetve támogatás formájában állami juttatásban részesült, amelyek torzítják pénzügyi helyzetét, és így a vállalat nem felel meg a harmadik feltétel által támasztott követelményeknek.
(23)
Az exportáló gyártó és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen.
(24)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos eredmények nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift további információkat kért az acél nemzetközi piaci árának kiszámításáról. A vállalat úgy érvelt, hogy a nyersanyagárak torzulásait nem a piacgazdasági elbánás elutasításával, hanem a dömping kiszámítása során a rendes érték kiigazításával kell kezelni. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja azonban igen egyértelműen fogalmaz és kimondja, hogy „a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik”. A torzult nyersanyagárak kezelése céljából a dömping kiszámításánál alkalmazott kiigazítás ezért alapvetően értelmetlenné tenné a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontját. Következésképpen az észrevételek nem befolyásolták a fenti megállapításokat.
(25)
A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift megismételte érveit. A vállalat elsősorban arra hivatkozott, hogy a Bizottság nem tette közzé a részletes információkat, vagyis a nyersanyagárak közötti különbségek kiszámítása során felhasznált összes adatot.
(26)
Ezzel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy a Bizottság számos alkalommal feltüntette az acélárak összehasonlításához használt adatok forrását. A Bizottság megismételte az eljárás során már korábban adott válaszát, miszerint a Steel Business Briefingen alapuló árak szerzői jogvédelem alatt álltak, mivel a szolgáltatás előfizetéssel vehető igénybe. A Bizottság következésképpen nem jogosult közvetlenül nyilvánosságra hozni ezeket az adatokat, de az adatbázis máskülönben rendelkezésre áll és megfelelő díj ellenében hozzáférhető. Mindazonáltal, a felhasznált adatokat a szellemi tulajdon védelme és a védelemhez való jog közötti egyensúly érdekében a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője ellenőrizte, aki jóváhagyta az árkülönbözet kiszámítását és az ellenőrzés eredményéről tájékoztatta a Nobleliftet.
(27)
Meg kell továbbá jegyezni, hogy a Steel Business Briefing pontos leírást tartalmaz az alkalmazott módszertanról (méretek, vastagság, szélesség, szállítási pont). Ezek általános paraméterek és a nyersanyagárak összehasonlításának részletességére vonatkozóan is iránymutatásul szolgálnak abból a célból, hogy meg lehessen állapítani, hogy a fontosabb inputok alapjában véve piaci értéket tükröznek-e. A Bizottság európai és észak-amerikai árakat alkalmazott referenciaként.
(28)
A Noblelift továbbá azzal érvelt, hogy a KNK-beli és a nemzetközi acélárak közötti különbségek az eredeti vizsgálatkor nem jelentették azt, hogy a vállalat nem teljesíti a piacgazdasági elbánás első feltételét. Az eredeti vizsgálat keretében ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2005. január 27-i 128/2005/EK bizottsági rendelet (8) (22) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően „Mind a négy vállalat esetében megállapítást nyert, hogy […] a költségek és az árak a piaci értéket tükrözték”. Az eredeti vizsgálat valóban nem állapított meg jelentős különbözetet a KNK-ban helyben gyártott nyersanyag, illetve a nemzetközi árakon beszerzett nyersanyag árai között. Ez a következtetés ugyanakkor nem jelenti azt, hogy amennyiben a körülmények megváltoztak és az árak között különbség tapasztalható, az intézmények egy későbbi vizsgálat alkalmával ne azonosítsák az árkülönbözetet. Az alábbi (76) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a körülmények jelentős mértékben megváltoztak 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálat vizsgálati időszaka) között, vagyis hét év alatt. E tekintetben, és különösképpen a 2010. évi megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat alatt meggyőző bizonyítékokat gyűjtöttek a KNK-beli acélpiacon tapasztalt, az állami beavatkozásnak betudható ártorzulásokról. Többek között ez szolgáltatott okot a jelenlegi felülvizsgálat hivatalból történt megindítására, és ami a jelenlegi vizsgálat alkalmával bizonyítást is nyert (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést).
(29)
Következő lépésként a Noblelift megismételte arra vonatkozó észrevételeit, hogy a kölcsöngaranciák nem jártak anyagi hatással, illetve az állami juttatások elhanyagolható mértékű hatást gyakoroltak. Meg kell jegyezni, hogy e tekintetben az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja egyértelműen fogalmaz, és nem tesz említést a pénzügyi eredményekre gyakorolt anyagi hatásról („a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak”). Mindenesetre, a fenti (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, a jelentős kötelezettségvállalások - mint a kérdéses kölcsöngaranciák - közzétételének elmulasztása, megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Az állami juttatásokat illetően a Bizottság már a vizsgálat alatt eljuttatta válaszát a félnek, amely szerint a juttatások összege meghaladta a 10 milliárd RMB-t. Következésképpen ezeket az érveket nem lehetett elfogadni.
(30)
A Noblelift végezetül azzal érvelt, hogy a vizsgálatot le kellet volna zárni, minthogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára megjelölt három hónapos határidőt nem tartották be. E tekintetben hivatkozni kell az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendeletet módosító, 2012. december 12-i 1168/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) bevezetett módosításra, illetve annak visszamenőleges hatályára. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára a vizsgálattal összefüggő eljárási szempontok, illetve a rendelkezésre álló idő szűkössége miatt nem került sor a vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül. A piacgazdasági elbírálással összefüggésben felmerült kérdések összetettebbé válása rámutatott, hogy gyakorlatilag nincs mód betartani a három hónapos határidőt. Ugyanakkor meg kell említeni, hogy a döntésre fordított idő nem befolyásolta az eredményt.
(31)
Ebből adódóan megállapításra került, hogy a piacgazdasági elbánás megadása mellett felsorakoztatott érvek nem megalapozottak.
(32)
A fentiek figyelembevételével, továbbá az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján a Noblelift nem részesül piacgazdasági elbánásban.
b) A rendes érték
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdasággal rendelkező országok számára és abban az esetben, ha nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást, az átalakulóban lévő országok számára a rendes értéket egy hasonló országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett értéke alapján kell meghatározni.
(34)
Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához Kanada szolgált analóg országként. Minthogy azonban Kanadában megszűnt a gyártás, Brazíliát tervezték figyelembe venni analóg országként az e felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben.
(35)
Két exportáló gyártó és egy importőr kifogást emelt az ellen javaslat ellen, hogy Brazíliát használják analóg országként. A Brazília választása ellen felsorakoztatott érvek szerint a hazai gyártók igen szűk köre miatt a kézi emelőkocsik brazíliai piacára alacsony fokú verseny jellemző és ennek következtében Brazíliában úgy az eladási árak, mint a nyereség és a termelési költségek magasak. A kérdéses exportáló gyártók Indiát, Malajziát vagy Tajvant javasolták megfelelő analóg országokként.
(36)
Ezeket a megjegyzéseket követően a Bizottság 38 indiai, három tajvani, kettő malajziai és kettő brazíliai ismert kéziemelőkocsi-gyártóval vette fel a kapcsolatot a vonatkozó kérdőív megküldésével. Együttműködésre csupán egy brazíliai gyártó mutatkozott hajlandónak: Paletrans.
(37)
A végleges megállapítások, illetve a bizottsági javaslat nyilvánosságra hozatalát követően a felek ismét jelezték, hogy Brazília nem tekinthető megfelelő analóg országnak, minthogy a brazíliai piacon nincs verseny. A felek állítása szerint az együttműködő analóg országbeli gyártó a brazíliai piacon monopolhelyzetben van, amelyet magas importvámok erősítenek. A további észrevételek arra vonatkoztak, hogy az analóg országbeli gyártónak a nem bizalmas jellegű kérdőívre adott válasza több ponton is hiányos volt. A felek végül azt állították, hogy tekintettel az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója között fennálló különbségekre, kiigazításokra van szükség.
(38)
Brazília analóg országként való megfelelőségét illetően meg kell jegyezni, hogy jóllehet az analóg országbeli gyártó számít a brazíliai piac legfőbb gyártójának, nincs monopolhelyzetben. Konkurenciát jelent számára még legalább két helyi gyártó, illetve a jelentős mértékű import is, és az analóg országbeli gyártó haszonkulcsa is összeegyeztethető a szabadpiaccal.
(39)
A (36) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, Brazília analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatban a vizsgálat korai szakaszában emelt kifogásokat követően a Bizottság négy különböző ország 45 gyártójával vette fel a kapcsolatot, többek között a Noblelift által javasolt vállalatokkal. A telefonon és e-mailben történt többszöri megkeresés ellenére e vállalatok közül csupán egy brazíliai gyártó nyújtotta be a kért információkat és működött együtt a vizsgálat során.
(40)
Az állítólagos hiányosságokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgálatban csak egy analóg országbeli gyártó működött együtt. Ez ugyan nem számít szokatlannak, de az adatok közzétételének szempontjából nehézséget jelent. Mivel az analóg országbeli gyártók együttműködésbe történő bevonása gyakran nehézségekbe ütközik, a Bizottságnak szavatolnia kell a bizalmas információk magas szintű védelmét. A jelen esetben a nem bizalmas jellegű adatok közzététele félreértésre adott okot az állítólagos hiányosságokra vonatkozóan, de ezeket tisztázták a felekkel. Nevezetesen egy fél részéről érkezett kifogás, amely szerint az analóg országbeli gyártó hiányos válasza kellő indok, hogy Brazília ne számítson analóg országnak, és mivel a Bizottság nem tud rendes értéket megállapítani, a vizsgálatot meg kell szüntetni. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelen vizsgálat során a Bizottság a dömping kiszámításához szükséges összes információnak birtokában volt.
(41)
Brazília analóg országnak való alkalmasságát megkérdőjelező észrevételek tehát nem elfogadhatók.
(42)
A kiigazításra vonatkozó észrevétellel kapcsolatban meg kell említeni, hogy figyelembe vették a brazíliai gyártó és a kínai exportáló gyártó kereskedelmi szintjei közötti eltérést, mégpedig a kereskedelmi szint kiigazításának alkalmazásával (lásd az alábbi (59) preambulumbekezdést).
(43)
Végezetül, az egyik fél jelezte, hogy az analóg országban alkalmazott 14 %-os importvám következtében esetlegesen fellépő torzító hatás miatt kiigazításra van szükség. Ez az érvelés nem elfogadható, mivel semmilyen kapcsolat nem állapítható meg az importvám és a belföldi piac árszínvonala között.
(44)
Brazília következésképpen megfelelő analóg ország, mivel a legalább két gyártó vállalatot és a jelentős mértékű importot figyelembe véve a verseny megfelelőnek tekinthető.
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy reprezentatív volt-e a Paletrans hasonló termék független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése. E tekintetben megállapították, hogy az ilyen értékesítések teljes volumene elérte a Noblelift Unióba irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át.
(46)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített hasonló termékek egyes típusai között vannak-e olyanok, amelyek rendeltetésük és a felhasznált anyagok tekintetében kellőképpen összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített Noblelift típusokkal. A vizsgálat megállapította, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített több típus is kellőképpen összehasonlítható az Unióba exportált Noblelift típusokkal.
(47)
A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék összehasonlítható típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a felülvizsgálati időszak során a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(48)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott eladási átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Valamennyi összehasonlítható terméktípus esetében ez a helyzet áll fent, és a rendes értéket az egyes összehasonlítható terméktípusoknak a felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése árainak súlyozott átlaga alapján számították ki.
(49)
A nem összehasonlítható típusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének értelmében a szükség esetén kiigazított előállítási költség és az ehhez hozzászámított belföldi értékesítés ésszerű százaléka, az általános és igazgatási költségek, valamint az indokolt belföldi nyereségességi árrés alapján lehet megállapítani. Az eladási, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség a szokásos kereskedelmi forgalomban, az analóg országbeli gyártó hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain alapult. Meg kell jegyezni, hogy az ezek alapján megállapított árat a (59) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazították, elsősorban a Noblelift exportértékesítése és az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítése közötti kereskedelmi szintben megmutatkozó különbség figyelembevételének céljából.
(50)
Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság dömpingre vonatkozó számításai „csonkított termékkódokon” alapulnak és az összehasonlítás során alkalmazott paraméterekkel kapcsolatban egyáltalán nem szolgáltattak információt.
(51)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése szerint a dömpingkülönbözetet rendszerint a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően a rendes érték súlyozott átlagának az összes exportügylet árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján állapítják meg.
(52)
A tisztességes összehasonlítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a termékkódok a vizsgálat során a vállalatok által benyújtott igen nagy mennyiségű és rendkívül részletes adat strukturálását és rendszerezését segítik elő. A termékkódok használata az érintett termék, illetve a hasonló termék kategóriáján belül a különböző termékjellemzők részletesebb elemzésében nyújt segítséget.
(53)
A Bizottság számos paraméterrel kapcsolatban gyűjtött információt (alvázanyag, festett alváz, emelőkapacitás, hidraulikus rendszer típusa, munkahossz, villa, villák közötti távolság, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa, fék típusa) azonban annak érdekében, hogy valamennyi exportügyletet figyelembe vehesse, ebben az esetben indokoltnak tűnt és lehetőség kínálkozott, hogy az összehasonlítást bizonyos, a legmegbízhatóbb jellemzőkkel rendelkező paraméterek alapján végezze el (alvázanyag, festett alváz, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa).
(54)
A tisztességes összehasonlítás, valamint az egyezések növelésének érdekében az összehasonlítást a legmegbízhatóbb jellemzők alapján végezték el. Hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság semmilyen adatot nem hagyott figyelmen kívül. Nem szokatlan azonban, hogy míg a termékkódokban használt bizonyos paraméterek kisebb súllyal bírnak, addig bizonyos más paraméterek biztosabb alapként szolgálnak a tisztességes összehasonlításra. Az összehasonlítás során a fizikai vagy egyéb különbségek alapján egyetlen terméket sem hagytak figyelmen kívül, és új terméktípusok létrehozására sem került sor. Éppen ellenkezőleg, az összehasonlítás kiterjedt az összes értékesítésre. Jóllehet elismerték, hogy más paraméterek bizonyos mértékben befolyásolták az árakat, alkalmasabbnak bizonyult a számításokat az öt legjelentősebb paraméter alapján elvégezni, minthogy ez vezetett a legjelentősebb számú egyezéshez.
(55)
Az összehasonlítást eljárási szempontból tekintve meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártónak minden lehetősége megvolt a szóban forgó ügy kapcsán végzett számítások véleményezésére. A számítások minden részletét több alkalommal is közzétették.
(56)
Ezért a fenti állításokat el kellett utasítani.
c) Exportár
(57)
A kínai exportáló gyártó minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül független uniós ügyfeleknek történt. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(58)
Az egyik fél azt kérte, hogy a számítások foglalják magukban az alváz és hidraulikus rendszer exportértékesítését is. Ezt a kérést a Bizottság elfogadta.
d) Összehasonlítás
(59)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - figyelembe vették az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők közötti különbségeket. E célból, ahol az alkalmazható és indokolt, kiigazítások formájában megfelelő engedményeket alkalmaztak a következő tényezők közötti különbségekre: kereskedelmi szintek (az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések becsült árkülönbsége), (az exportáló országban felmerülő belföldi szállítási költségeket és az Unióba történő tengeri fuvarozáshoz kapcsolódó költségeket tartalmazó) szállítási költségek, biztosítási (tengeri biztosítási költség), anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) jutalékok, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) bankköltségek, (a meghatározott fizetési feltételeken és kamatlábakon alapuló) hitelköltségek és (a felhasznált csomagolóanyagok költségeit tartalmazó) csomagolási költségek.
(60)
Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kérelmét követően a rendes értéket kiigazították, miután indokoltnak találták az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója által használt acél vastagsága közötti különbségre vonatkozó kiigazítást. A kiigazítás alapjául a vastagságban megmutatkozó különbségnek az acél analóg országbeli gyártó által Brazíliában értékesített hasonló termék árában képviselt hányadához viszonyított aránya szolgált. Ez a dömpingkülönbözet módosulását eredményezte (lásd az alábbi (73) preambulumbekezdést). A további közzétételt (amely az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívott fel) követően az egyik fél megkérdőjelezte a szóban forgó kiigazítást a tényszerű bizonyítékok hiányára hivatkozva. A fél rámutatott továbbá, hogy az exportáló gyártó által a kiigazításra vonatkozóan benyújtott, bizalmasnak nem minősülő anyagok hiányosak voltak, és ezáltal megsértette a többi fél védelemhez való jogát. A Bizottság ellenőrizte a rendelkezésre álló, az acél vastagságára vonatkozó kiigazítás alapjául szolgáló adatokat és megállapította, hogy a kiigazítás indokolt volt.
(61)
Az egyetlen együttműködő exportőr számos további kiigazítást kérelmezett a hatékonyság és a termelékenység terén fennálló különbségekre hivatkozva, így többek között azt állította, hogy az analóg országbeli gyártó termelékenysége (az egy dolgozóra vetített termelés) alacsonyabb, míg az egységnyi nyersanyag-felhasználása magasabb.
(62)
Először is azt kell megjegyezni, hogy annak ellenére, hogy fennállhatnak különbségek az egyes vállalatok hatékonysága és termelékenysége között, a vezérelv alapján az exportárak és a rendes értékek összehasonlíthatóságát kell biztosítani, ami nem követeli meg, hogy az analóg országbeli gyártó és a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártójának körülményei minden tekintetben megegyezzenek. Kizárólag az szolgálhat alapként a kiigazításra, ha az analóg országbeli gyártó, illetve a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártója esetében az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők között különbségek vannak.
(63)
Hangsúlyozni kell azt is, hogy a vizsgálat nem tárt fel arra utaló körülményt, hogy az analóg ország gyártójának gyártási eljárása ne lett volna kellően hatékony.
(64)
A költségtényezőket (például a termelékenységet) nem lehet egymástól szétválasztani és külön-külön értékelni. Annak megállapítására, hogy egy adott költségtényező révén (például a termelékenységgel) szerzett előnyöket ellensúlyozzák-e a többi költségtényező következtében keletkező hátrányok, átfogó elemzést kell végezni. Az alacsony munkaerő-felhasználás valójában gyakran a magasabb szintű automatizáció eredménye, amely viszont más területeken növeli meg a költségeket (értékcsökkenés, tőke, finanszírozás, előállítási költségek). Kizárólag egy átfogó elemzés keretein belül lenne lehetséges meghatározni az egyes költségtényezők között fennálló összes különbséget, illetve az árakra és az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt hatást, amely indokolná a kiigazítást. Éppen ezért az érveket a Bizottság nem fogadja el.
(65)
A fentieken túl az egy egységre jutó energiafelhasználás közötti különbségre, valamint az egy egységre jutó értékcsökkenés, illetve előállítási költségek közötti különbségekre hivatkozó kiigazítási kérelmek megalapozatlanok voltak. Ezenfelül az energiahatékonyság kapcsán nem fejtették ki, hogy a gyártási folyamat mely elemei miatt nem rendelkezik megfelelő hatékonysággal a brazíliai gyártó az egyetlen együttműködő exportáló gyártóhoz képest. A kiigazítás összegének megállapítása (a termelékenységbeli különbségeken alapuló) az egy egységre vetített munkaerőköltségbeli különbség és munkaerőköltség összköltségen belüli részesedésének aránya alapján történt. Az energiahatékonyság és az említett arány közötti kapcsolatot, valamint az értékcsökkenés és az előállítási költségek közötti különbségeket nem fejtették ki, és ezek nem is érthetők. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja.
(66)
Az egyik fél azt állította, hogy a paraméterekre - többek között az emelőkapacitásra és villára - vonatkozóan is kiigazításokat kell megállapítani. E tekintetben hivatkozni kell az összehasonlítás során alkalmazott paraméterek kapcsán tett megjegyzésekre (lásd az (50) preambulumbekezdést), amelyekben kifejtették, hogy a legnagyobb számú egyezés érdekében az összehasonlítás a legfontosabb paraméterekre terjedt ki. Az érveket egyetlen esetben sem támasztották alá.
(67)
A következő kiigazítási igény arra vonatkozott, hogy az exportáló gyártó szabadalmazott technológiát alkalmaz. Ezt az állítást azonban további adatokkal nem támasztották alá. Nevezetesen, az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kiigazítás mértékét. Az egyetlen benyújtott információt az állítólagos szabadalmi dokumentum testesítette meg. A kiigazítást egy később benyújtott dokumentumban ugyan részben számszerűsítették, de ezt nem támasztották alá bizonyítékokkal. Éppen ezért az érvet a Bizottság nem fogadja el.
(68)
Az acélvastagság szerinti kiigazítás (lásd a fenti (60) preambulumbekezdést) már tartalmazza a nyersanyagok felhasználásának terén megmutatkozó hatékonyságbeli különbségek miatt kért kiigazítást, mivel a különböző vastagságú acél alkalmazása csökkentheti a teljes acélfelhasználást.
(69)
Végezetül az exportáló gyártó kijelentette, hogy az analóg ország gyártója által használt értékesítési csatornától eltérő csatornán keresztül értékesített, különösképpen eredetiberendezés-gyártói (a továbbiakban: OEM) alapon eladott márka nélküli termékek esetében. Ennek megfelelően az említett különbséget tükröző kiigazítást kért. A fent említetteknek megfelelően (lásd az (59) preambulumbekezdést) a kereskedelmi szint kiigazítása megtörtént. Ennek alapjául az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések - többek között OEM eladások - becsült árkülönbsége szolgált. Az információk bizalmas jellege miatt e kiigazításnak a mértéke nem nyilvános, mivel felfedné az egyetlen analóg országbeli gyártó által szolgáltatott adatok alapján meghatározott rendes értéket. Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy ezeket a különbségeket, amelyekre vonatkozóan a kiigazítást igényelték, már figyelembe vették.
(70)
Ki kell ugyanakkor emelni, hogy az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kérelmezett kiigazítást. A gyártó csupán arra vonatkozóan tett említést, hogy egy másik eljárás alkalmával 40 %-os kiigazítást ítéltek meg. Egy másik eljárás keretében megítélt kiigazítást (minthogy az az adott eljárás egyedi körülményeit tükrözi) nem lehet a jelen esetben a kiigazítás számszerűsítésére szolgáló referenciaként alkalmazni.
(71)
A további közzétételeket (amelyek az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívtak fel) követően az exportáló gyártó további (az acélvastagságra vonatkozó kiigazításhoz nem kapcsolódó) kiigazítások iránti kérelmeket nyújtott be: ezek a festésre, fogantyúra, illetve a brazíliai acélárakra vonatkozó kiigazításokat tartalmazták.
(72)
Első és legfontosabb szempontként meg kell jegyezni, hogy a kérelmeket az észrevételek megtételére kijelölt határidő lejárta után nyújtották be, és azokat így formai okokra hivatkozva nem vették figyelembe. A kérelmeket egyetlen esetben sem számszerűsítették, illetve támasztották alá. Kérelmei kapcsán a vállalat nem szolgált bizonyítékokkal, és azt sem fejtette ki, hogy a különböző kiigazítások mértékét milyen módon számította ki, illetve kellene kiszámítani.
e) Dömpingkülönbözet
(73)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával. A vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 70,8 %.
(74)
Az eredeti vizsgálat az exportáló gyártók esetében (a Noblelift kivételével) 28,5 % és 46,7 % közötti dömpingkülönbözetet állapított meg. Mivel azonban a jelenlegi felülvizsgálat során kizárólag a Noblelift működött együtt és az együttműködés jelentősnek tekinthető, hiszen a kínai export túlnyomó része a Noblelifttől származik, a Bizottság felülvizsgálta az összes többi exportőrre alkalmazott országos dömpingkülönbözetet. A maradvány dömpingkülönbözetet következésképpen a Noblelift esetében meghatározott szinten kell megállapítani, vagyis 70,8 %-on.
(75)
Az egyik fél azzal érvelt, hogy nem az egyetlen együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetéhez kell igazítani az országos vámot, minthogy nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az import túlnyomó része ettől az egyetlen együttműködő exportőrtől származna. E tekintetben megerősítették, hogy a statisztikai adatok alapján a KNK-ból származó import túlnyomó része az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól származik. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.
D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(76)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(77)
Ezzel kapcsolatban az eredeti vizsgálat nem állapított meg jelentős különbséget a kínai exportáló gyártók (többek között a Noblelift) által a KNK-ban, helyben beszerzett nyersanyagok ára, illetve a nemzetközi nyersanyagárak között. 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálati időszak) között a körülmények jelentős mértékben megváltoztak: a fő nyersanyagnak számító melegen hengerelt acél ára a nemzetközi áraknál 24-31 %-kal alacsonyabb volt. A kínai acélpiacra jellemző ártorzulások következtében ezek az árak nem tükrözték a piaci értéket (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést). Ezalatt a hét év alatt a kínai acélpiac valóban gyökeres átalakuláson ment keresztül, a KNK nettó acélimportőr országból számottevő mennyiséget előállító acéltermelővé és világviszonylatban jelentős exportáló országgá vált, amely tény indokoltan tekinthető tartós jellegűnek.
(78)
Ezenfelül a kínai high-tech vállalkozások, többek között a Noblelift, 2008 óta nyereségadó-kedvezmény (15 %) formájában állami juttatásban részesülnek. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a vállalatokra 25 %-os általános adómérték vonatkozott. E körülményváltozás szintén jogosan tekinthető tartós jellegűnek.
(79)
A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények a közeljövőben valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolhatná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt.
E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(80)
A felülvizsgálat eredményei alapján, illetve mivel az újonnan megállapított 70,8 %-os dömpingkülönbözet alacsonyabb az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szintnél (lásd a 128/2005/EK rendelet (120)-(123) preambulumbekezdését) helyénvalónak tűnik a Noblelift vállalattól, valamint minden más exportáló gyártótól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 70,8 %-ra történő módosítása.
(81)
Az egyik fél megjegyezte, hogy az újonnan megállapított dömpingkülönbözetet nem az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez kellett volna hasonlítani. Érvelése szerint minden egyes vizsgálatnak - így tehát még a dömpingre korlátozódó részleges felülvizsgálatnak is - ki kell terjednie a károkozást megszüntető szint megállapítására. E fél meglátása szerint a jelenlegi gyakorlat, amely nem terjed ki a károkozás-megállapításra, sérti az alacsonyabb vám szabályát. A fél azt is állította, hogy helyénvaló egy teljes időközi felülvizsgálat megindítása lett volna.
(82)
Ezzel összefüggésben azt kell megjegyezni, hogy mivel a Bizottság a dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, e kereteken belül nincs mód a károkozás mértékének újbóli meghatározására. Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében indokolt esetben az intézkedések további fenntartása felülvizsgálható a Bizottság kezdeményezésére. Ennek alapján tehát nem áll fenn olyan kötelezettség, amely szerint a Bizottságnak hivatalból a dömpingre és a károkozásra egyaránt kiterjedő időközi felülvizsgálatot kell kezdeményeznie, illetve a felülvizsgálatnak indokoltnak kell lennie. A szóban forgó eset kapcsán a Bizottság elegendő információval és bizonyítékkal rendelkezett, hogy megindítson egy a dömpingre korlátozódó időközi felülvizsgálatot. Ezenfelül, amennyiben valamennyi időközi felülvizsgálat kiterjedne az okozott kár megállapítására, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat lehetősége értelmét vesztené. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a szóban forgó érdekelt félnek lehetősége van kérelmezni károkozásra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot.
(83)
Az alacsonyabb vám szabályát maradéktalanul tiszteletben tartották és az újonnan megállapított dömpingkülönbözet ténylegesen a (károkozással kapcsolatos legfrissebb adatokat tartalmazó) eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez hasonlították.
(84)
Az egyik fél állítása szerint a jelen esetben megfelelőbb lenne minimális importár alkalmazása, vagy rögzített vám kivetése.
(85)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy sem a minimális importár, sem pedig a rögzített vám nem alkalmazható olyan termékek esetében, amelyeknek igen nagyszámú, különböző árakon elérhető, illetve folytonosan változtatott, korszerűsített egyedi típusa létezik. Az ilyen nagyszámú vámszintek kezelése igen nagy nehézséget okozna. A szóban forgó eset kapcsán további korlátozást jelent, hogy a minimális importár alapjául a rendes érték szolgálna (minthogy a vám mértéke a dömpingtől függ), amely érték azonban egy analóg országbeli vállalat bizalmas adatai alapján kerülne meghatározásra. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja.
(86)
A kötelező határidőkön belül az exportáló gyártó jelezte, hogy szándékában áll kötelezettségvállalást tenni. Mivel hivatalos ajánlat benyújtására azonban nem került sor, a Bizottság nem tudta alaposabban mérlegelni ezt a lehetőséget.
(87)
A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az exportáló gyártókra vonatkozó vámot módosítani szándékoztak, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.
(88)
A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették.
(89)
Megjegyzendő, hogy az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (3) bekezdése értelmében az e rendelettel az „összes többi vállaltra” kivetett 70,8 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be vagy sem -, az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésében szereplő meghatározás szerinti kézi emelőkocsik és alapvető részegységeikre,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vám mértéke
(%)
Kiegészítő TARIC-kód
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing (Csanghszing), Zhejiang Province, 313100, Kína
70,8
A603
Összes többi vállalat
70,8
A999”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.