RÅDETS AFGØRELSE
af 20. juni 2014
om ophævelse af afgørelse 2010/282/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig
(2014/404/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,
under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/282/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig. Rådet konstaterede, at det forventede offentlige underskud i 2009 udgjorde 3,9 % af BNP, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 68,2 % af BNP, dvs. at ligge over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i 2009 blev efterfølgende opjusteret til henholdsvis 5,5 % og 116,4 % af BNP.
(2)
I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 2. december 2009 en henstilling til Østrig om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort.
(3)
I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3).
(4)
Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om tilstedeværelsen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4).
(5)
På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Østrig i april 2014, og på grundlag af stabilitetsprogrammet for 2014-2018 og Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende konklusioner:
-
Efter at Østrigs offentlige underskud toppede med 4,5 % af BNP i 2010, faldt det allerede i 2011 til 2,5 % og blev dermed bragt ned under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Denne forbedring i forhold til det oprindeligt forventede finanspolitiske resultat skyldes delvis, at regeringens foranstaltninger på udgiftssiden til rekapitalisering af KA Finanz, (ca. 0,4 % af BNP) blev registreret i de offentlige regnskaber i 2012, hvor virkningerne af foranstaltningen blev bekræftet i bankens årsregnskaber. Det faldende underskud skyldtes også i mindre grad, at udgifterne var lavere end forventet på alle regeringsniveauer og de mere gunstige økonomiske forhold, som medførte højere indtægter end forventet. I modsætning til både de nationale fremskrivninger og Kommissionens prognose lå det offentlige underskud på 2,6 % af BNP i 2012 fortsat under 3 % af BNP. På grund af risikoen for, at det muligvis ville blive nødvendigt med yderligere genopretningsforanstaltninger i den finansielle sektor, som kunne føre til et underskud på over 3 % af BNP i de efterfølgende år, anbefalede Kommissionen ikke en tidlig ophævelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Disse risici har dog kun delvist materialiseret sig, og Østrig har anmeldt et underskud på 1,5 % af BNP i 2013. Den yderligere indsnævring af underskuddet skyldes i høj grad, at indtægterne ved engangsforanstaltningen vedrørende salg af mobilfrekvenserne var noget større end ventet og tegnede sig for knap 0,6 % af BNP.
-
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2014-18, der blev vedtaget af den østrigske regering den 29. april 2014, forventes en stigning af det offentlige underskud til 2,7 % af BNP i 2014 og derefter et fald til 1,4 % af BNP i 2015. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 vil underskuddet være på 2,8 % af BNP i 2014 og 1,5 % af BNP i 2015. Underskuddet forventes altså fortsat at ligge under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. Regeringen har desuden inden for rammerne af forordning (EU) nr. 473/2013 (5) annonceret et sæt yderligere foranstaltninger på udgifts- og indtægtssiden med henblik på at undgå en forventet markant afvigelse fra den påkrævede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som blev bekræftet i et brev til Kommissionen, og som Kommissionen anslår vil udgøre 0,2 % af BNP.
-
Stigningen i det offentlige underskud i 2014 skyldes oprettelsen af et afviklingsselskab (Abbaueinheit) til afvikling af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver. Regeringen har nedsat en ekstern ekspertgruppe, som har vurderet, at virkningerne af oprettelsen af afviklingsselskabet i forbindelse med Hypo Alpe Adria vil beløbe sig til op til 4 mia. EUR (1,2 % af BNP), inklusive en kapitalindsprøjtning på 750 mio. EUR, som er foretaget i 2014. Den endelige bogføring af de underskudsforøgende virkninger vil afhænge af en uafhængig vurdering af kvaliteten af Hypo Alpe Adrias aktiver, som vil blive foretaget senere på året, så Eurostat kan vurdere den statistiske virkning af transaktionen. Ekspertgruppens aktuelle vurdering lader til at være tilstrækkeligt forsigtig og kan derfor anses for at være realistisk. Det kan dog ikke afvises, at transaktionen vil få en større virkning for underskuddet. Dette udgør den største risiko for fremskrivningerne af underskuddet i 2014. I betragtning af de yderligere diskretionære foranstaltninger, som regeringen meddelte efter offentliggørelsen af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014, og som bør medføre en yderligere indsnævring af det offentlige underskud, lader risiciene for underskuddet i 2014 generelt til at være afbalancerede.
-
Mellem 2011 og 2013 er der generelt sket en forbedring af den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på knap 0,7 % af BNP om året, hvilket er i overensstemmelse med Kommissionens henstillinger. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014, dens vurdering af det reviderede udkast til budgetplan, som blev indgivet den 29. april 2014, og de yderligere foranstaltninger, som regeringen annoncerede den 12. maj 2014, forventes den strukturelle saldo at forbedres en anelse i 2014. I den forbindelse lader der i øjeblikket til at opstå et gab på 0,5 % af BNP i forhold til den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2014, hvilket er et tegn på, at der er behov for at opstramme budgetforanstaltningerne for at sikre fuld overholdelse af den præventive del af stabilitets- og vækstpagten i betragtning af den snigende risiko for en markant afvigelse fra den påkrævede tilpasningssti.
-
Gældskvoten steg fra 69,2 % til 74,5 % mellem 2009 og 2013. Den offentlige gæld forventes at stige til omkring 80 % af BNP i 2014, hovedsageligt som følge af, at de gældsforpligtelser, der følger af overførslen af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, medregnes i den offentlige gæld.
(6)
Fra 2014, som er året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Østrig underlagt den præventive del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig sin mellemsigtede budgetmålsætning i et rimeligt tempo, herunder overholde udgiftsmålet og gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af overholdelse af gældskriteriet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97.
(7)
I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.
(8)
Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Østrig blevet korrigeret, og afgørelse 2010/282/EU bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig er blevet korrigeret.
Artikel 2
Afgørelse 2010/282/EU ophæves hermed.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Republikken Østrig.
Udfærdiget i Luxembourg, den 20. juni 2014.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2014. június 20.)
az Ausztriában fennálló túlzott hiányról szóló 2010/282/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
(2014/404/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)
A Bizottság ajánlása alapján 2009. december 2-án a 2010/282/EU határozattal (1) a Tanács megállapította, hogy Ausztriában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2009-re tervezett államháztartási hiány 3,9 % volt, tehát túllépte a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, míg a bruttó államadósság a tervek szerint 2009-ben a GDP 68,2 %-a volt, vagyis túllépte a Szerződés szerinti, a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 2009-es államháztartási hiány és államadósság mértékét utóbb a GDP 5,5 %-ára, illetve 116,4 %-ára módosították.
(2)
2009. december 2-án a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és a 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Ausztriához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2013-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az említett tanácsi ajánlást nyilvánosságra hozták.
(3)
A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.
(4)
Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket (4).
(5)
Ausztria 2014. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2014-2018 közötti időszakra vonatkozó stabilitási program és a Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések magalapozottak:
-
Az osztrák államháztartási hiány azt követően, hogy 2010-ben a GDP 4,5 %-ának megfelelő értékkel tetőzött, már 2011-re 2,5 %-ra, azaz a Szerződésben meghatározott 3 %-os referenciaérték alá csökkent. Ez az eredetileg tervezett költségvetési hatáshoz képest jelentkező javulás részben a KA Finanz „rossz bank” feltőkésítésére fordított (a GDP mintegy 0,4 %-ának megfelelő összegű) kormányzati kiadások elszámolásával függött össze. Nevezetesen e tételek a 2012. év kormányzati számláin jelentek meg, amikor a feltőkésítés hatásait a bank pénzügyi beszámolója alapján megerősítették. A hiány csökkenése kisebb mértékben a kiadásoknak a kormányzat valamennyi szintjén a vártnál alacsonyabb alakulására és a vártnál magasabb bevételeket eredményező kedvezőbb gazdasági környezetre vezethetők vissza. Ellentmondva mind a nemzeti, mind a bizottsági előrejelzéseknek, az államháztartási hiány 2012-ben is a GDP 2,6 %-a volt, azaz a GDP 3 %-a alatt maradt. Ugyanakkor a pénzügyi ágazat helyreállítása céljából kilátásba helyezett, a következő években adott esetben a GDP 3 %-a fölötti hiányt eredményező esetleges további műveletekkel kapcsolatos kockázatok miatt a Bizottság nem fogalmazott meg idejekorán ajánlást a túlzotthiány-eljárás megszüntetésére irányulóan. Ezek a kockázatok azonban csak részben igazolódtak be, és 2013-ra vonatkozóan Ausztria a GDP 1,5 %-ának megfelelő hiányról számolt be. A hiány további csökkenése nagymértékben a várakozásokat meghaladó - a GDP 0,6 %-ának megfelelő - összegű egyszeri, például a mobiltelefon-frekvencia értékesítésből származó bevételeknek köszönhető.
-
A 2014-2018 közötti időszakra vonatkozó, az osztrák kormány által 2014. április 29-én elfogadott stabilitási programban vázolt tervek szerint az államháztartási hiány 2014-ben a GDP 2,7 %-ára nő, majd 2015-ben a GDP 1,4 %-ának megfelelő értékre csökken. A Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése 2014-re 2,8 %-os, 2015-re 1,5 %-os GDP-arányos hiánnyal számol. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzés távlatában a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Annak érdekében továbbá, hogy elkerüljék a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítási pályától való tervezett jelentős mértékű eltérést, a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) keretében a kormány bejelentett egy sor pótlólagos megtakarítást és a vártnál magasabb bevételt, amelyeket a Bizottságnak küldött levelében is megerősített, és amelyeket a Bizottság a GDP 0,2 %-ának megfelelő értékűnek talált.
-
Az államháztartási hiány 2014-es növekedése a Hypo Alpe Adria bank értékvesztett eszközeinek felszámolására létrehozott vagyonkezelő szervezethez (Abbaueinheit) kötődik. A Hypo Alpe Adria felszámolására létrehozott struktúra hatását a kormány által kinevezett külső szakértőkből álló tanácsadó csoport legfeljebb 4 milliárd EUR-ra (a GDP 1,2 %-a) becsüli, beleértve azt a 750 millió EUR összegű tőkejuttatást is, amely 2014-ben már megvalósult. A hiánynövelő hatás végső mértéke a Hypo Alpe Adria eszközeinek független eszközminőség-elemzésétől fog függni, amelyet még az év hátralévő részében el fognak végezni azért, hogy az Eurostat értékelhesse a művelet statisztikai hatását. A rendelkezésre álló, a szakértői csoport által elvégzett értékelés kellőképpen óvatosnak tűnik, következésképp megalapozottnak tekinthető. Ugyanakkor nem zárható ki, hogy a műveletnek nagyobb hiánynövelő hatása lesz. A 2014-re vonatkozó hiány-előrejelzést övező lefelé mutató kockázatok közül ez a legjelentősebb. Ezzel együtt, és figyelembe véve a kormány által a Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése közzétételét követően bejelentett, várhatóan az államháztartási hiány további csökkenését eredményező, pótlólagos diszkrecionális intézkedéseket is, a 2014-es hiánnyal kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek.
-
A strukturális - azaz a gazdasági ciklusnak megfelelően kiigazított, továbbá az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések hatásától megtisztított - államháztartási egyenleg 2011 és 2013 között a tanácsi ajánlásokkal összhangban évente átlagosan a GDP 0,7 %-ának megfelelő értékkel javult. A Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése, a 2014. április 29-én benyújtott, aktualizált költségvetésiterv-javaslatra és a kormány által 2014. május 12-én bejelentett pótlólagos intézkedésekre vonatkozó értékelése alapján a strukturális egyenleg várhatóan enyhén javulni fog 2014-ben. Ezzel összefüggésben úgy tűnik, hogy a strukturális egyenleg 2014. évi kiigazítása a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben el fog maradni a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges mértéktől, ami azt sugallja, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának való teljes körű megfelelés érdekében - a szükséges kiigazítási pályától való jelentős eltérés kockázatának kialakulása miatt - meg kell erősíteni a költségvetési intézkedéseket.
-
A GDP-arányos adósságráta 2009 és 2013 között 69,2 %-ról 74,5 %-ra nőtt. Az előrejelzések szerint a bruttó államadósság 2014-ben a GDP mintegy 80 %-ának megfelelő mértékűre nő, aminek hátterében elsősorban az áll, hogy a Hypo Alpe Adria értékvesztett eszközeinek a vagyonkezelő szervezetre történő átruházásával összefüggésben felmerülő kötelezettségeket az államháztartás adósságának részeként számolták el.
(6)
A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, azaz 2014-től kezdődően Ausztria a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell előrehaladnia középtávú költségvetési céljának elérése felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá megfelelő előrehaladást kell tennie az adósságkritérium teljesítése felé, a 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésének megfelelően.
(7)
A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.
(8)
A Tanács véleménye szerint Ausztriában a túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2010/282/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Átfogó értékelés alapján megállapítást nyert, hogy Ausztriában megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.
2. cikk
A 2010/282/EU határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ennek a határozatnak az Osztrák Köztársaság a címzettje.
Kelt Luxembourgban, 2014. június 20-án.