RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 695/2013
af 15. juli 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 452/2007 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på mellem 9,9 % og 38,1 % på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Ukraine; ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010 (3) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Since Hardware (Guangzhou) Co, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter efter en ny undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 (»de oprindelige undersøgelser«).
(2)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 270/2010 (4) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter.
(3)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 580/2010 (5) ændrede Rådet den gældende endelige antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine til 7 % efter en delvis interimsundersøgelse, som var begrænset til dumpingaspektet, i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(4)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 77/2010 (6) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, efter en ny undersøgelse (ny eksportør) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4.
(5)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 805/2010 (7) genindførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, for at efterkomme Domstolens dom i sag C-141/08 P (8).
(6)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 987/2012 (9) genindførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina fremstillet af Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. for at efterkomme Domstolens dom i sag T-274/07 (10).
(7)
Ovennævnte undersøgelser betegnes i det følgende »de tidligere undersøgelser«.
2. Anmodninger om undersøgelse
2.1. Udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Ukraine og Kina
(8)
Den 25. januar 2012 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(9)
Anmodningen blev indgivet af tre EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede EU-produktion af strygebrætter (»ansøgerne i forbindelse med udløbsundersøgelsen«).
(10)
Anmodningen om udløbsundersøgelse vedrørte alle lande, som i øjeblikket er omfattet af de gældende foranstaltninger, nemlig Kina og Ukraine, og blev indgivet med den begrundelse, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(11)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 25. april 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledningen af en udløbsundersøgelse (12), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse«).
2.2. Delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine for så vidt angår den eneste eksporterende producent i Ukraine
(12)
Den 17. marts 2012 modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en delvis interimsundersøgelse, begrænset til dumpingaspektet, i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen blev indgivet af Eurogold Industries Ltd., den eneste eksporterende producent af den pågældende vare fra Ukraine (»ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen«).
(13)
I henhold til ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen har de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, ændret sig, og disse ændringer er af varig karakter. På grundlag af disse ændringer blev det påstået, at de gældende antidumpingforanstaltninger ikke længere var nødvendige for at modvirke dumping.
(14)
Efter en gennemgang af anmodningen og efter høring af det rådgivende udvalg, fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige beviser for at indlede en delvis interimsundersøgelse, som blev indledt den 12. juni 2012 (13) (»meddelelse om indledning af interimsundersøgelse«).
3. Undersøgelsen
3.1. Udløbsundersøgelse
(a) Undersøgelsesperiode og betragtet periode i forbindelse med udløbsundersøgelsen
(15)
Undersøgelsen vedrørende dumping og skade i forbindelse med udløbsundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»udløbsundersøgelsesperioden« eller »UUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UUP (»den betragtede periode«).
(b) Parter, som er berørt af undersøgelsen og stikprøveudtagning
(16)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importører og brugere i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for de pågældende eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(17)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og EU-producenter fremgik det af meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(18)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev de kinesiske eksporterende producenter bedt om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge de oplysninger, der fremgik af meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse. Kun to eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og formidlede Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Det blev derfor ikke fundet nødvendigt at anvende stikprøver.
(19)
Den eneste ukrainske eksporterende producent samarbejdede i den parallelle delvise interimsundersøgelse og anmodede om, at de data, der blev verificeret og indsamlet som led i interimsundersøgelsen, også anvendtes i forbindelse med udløbsundersøgelsen, jf. betragtning 31.
(20)
Kommissionen angav i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af 3 virksomheder ud af de ca. 20-30 EU-producenter, som inden indledningen af undersøgelsen var kendte producenter af samme vare. De tre virksomheder i stikprøven blev udtaget på grundlag af deres salgs- og produktionsmængde af samme vare i 2011 og deres geografiske placering i Unionen. Stikprøven tegnede sig for over 40 % af den samlede anslåede EU-produktions- og -salgsmængde i UUP og blev derfor fundet repræsentativ. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til den foreslåede stikprøve.
(21)
Ingen ikke forretningsmæssigt relaterede importører i Unionen gav sig til kende og samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen.
(c) Spørgeskemaer og kontrol
(22)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser.
(23)
Der blev sendt spørgeskemaer til begge de kinesiske eksporterende producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen. Kun en af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede og besvarede spørgeskemaet.
(24)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de tre EU-producenter i stikprøven. Desuden indsendte fire samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til skadesanalysen.
(25)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
-
Kina
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, Kina
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
EU-producenter
-
Colombo New Scal SpA, Italien
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polen
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Det Forenede Kongerige.
(26)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraine.
(d) Fremlæggelse af oplysninger
(27)
Alle interesserede parter blev informeret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og afslutte undersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine. Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger.
3.2. Delvis interimsundersøgelse
(a) Undersøgelsesperiode i forbindelse med interimsundersøgelsen
(28)
Undersøgelsesperioden for den delvise interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende importen fra Ukraine dækkede perioden fra 1. april 2011 til 31. marts 2012 (»interimsundersøgelsesperioden«). En fjernere undersøgelsesperiode, som den der anvendtes i udløbsundersøgelsen, ville ikke være i overensstemmelse med kravene i grundforordningens artikel 6, stk. 1. Desuden blev en lignende undersøgelsesperiode anvendt i forbindelse med en parallel tilbagebetalingsprocedure.
(b) Parter, som er berørt af undersøgelsen
(29)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen og repræsentanterne for det pågældende eksportland om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af interimsundersøgelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(c) Spørgeskemaer og kontrol
(30)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå dumping for ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen og behovet for at opretholde foranstaltningerne.
(31)
Ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen repræsenterende den samlede import af den pågældende vare fra Ukraine. Der blev sendt et spørgeskema til virksomheden, som samarbejdede ved at besvare det. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraine.
(d) Fremlæggelse af oplysninger
(32)
Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at afslutte undersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine. Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der belv ikke modtaget bemærkninger.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(33)
Den vare, der er genstand for både udløbsundersøgelsen og den delvise interimsundersøgelse, er den samme som i Rådets gennemførelsesforordning (EF) nr. 452/2007 og Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010, dvs. strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (»den pågældende vare«), som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
(34)
Som i de oprindelige undersøgelser blev det også i de nuværende undersøgelser bekræftet, at den pågældende vare og strygebrætter produceret og solgt på hjemmemarkederne i de pågældende lande, strygebrætter produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet og strygebrætter produceret og solgt på referencelandsmarkedet Ukraine har de samme fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
(35)
Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING, SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING OG DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARKTER
1. Dumping - udløbsundersøgelse - Kina
1.1. Generelle bemærkninger
(36)
Kun en kinesisk eksporterende producent samarbejdede, jf. ovenfor, i forbindelse med undersøgelsen og tegnede sig kun for en ubetydelig del af den samlede kinesiske eksport i UUP. Konklusionerne vedrørende denne virksomhed blev derfor ikke fundet repræsentative for hele landet.
(37)
De kinesiske myndigheder og ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev derfor underrettet om, at man ville anvende grundforordningens artikel 18, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger hertil, i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 4. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(38)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, måtte konklusionerne vedrørende dumping og sandsynligheden for fortsat dumping i det følgende baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og de statistikker, Kommissionen har til rådighed og som var mest nøjagtige, nemlig de månedlige oplysninger, som medlemsstaterne indsender i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»14.6-databasen«). Andre statistiske kilder såsom den kinesiske eksportdatabase og Eurostats data (otte cifre) blev fundet upålidelige, da de respektive toldkoder omfattede andre varer end den pågældende vare.
1.2. Normal værdi
(a) Referenceland
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(40)
Kommissionen foreslog i den forbindelse Ukraine som referenceland i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Ukraine var et af de lande, der anvendtes i de tidligere undersøgelser som et egnet referenceland med markedsøkonomi med henblik på at fastlægge den normale værdi for Kina. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til det påtænkte valg af referenceland. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(41)
Derudover søgte Kommissionen at indhente samarbejde fra andre potentielle referencelande såsom Malaysia, Bosnien-Hercegovina, Indien, Israel og Tyrkiet. Kun de tyrkiske myndigheder gav sig til kende og fremlagde en liste over kendte producenter, der kunne kontaktes, uden at angive, om nogen af disse producenter ville samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Samtidig indvilligede den eneste ukrainske eksporterende producent i, at virksomhedens indsendte og verificerede oplysninger i forbindelse med den parallelle interimsundersøgelse kunne anvendes i forbindelse med udløbsundersøgelsen. Disse data er repræsentative for hele landet.
(42)
Ud fra ovenstående kendsgerninger og kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev det konkluderet, at Ukraine var et egnet referenceland.
(b) Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(43)
Den eneste ukrainske eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med udløbsundersøgelsen, men samarbejdede i forbindelse med den parallelle delvise interimsundersøgelse og stillede de data, der blev indsamlet og verificeret som led i den delvise interimsundersøgelse, til rådighed for udløbsundersøgelsen.
(44)
I betragtning af det væsentlige overlap mellem undersøgelsesperioderne for udløbsundersøgelsen og interimsundersøgelsen og i betragtning af, at den pågældende ukrainske eksportør tegnede sig for 100 % af eksporten fra Ukraine til Unionen, blev den normale værdi derfor fastlagt på grundlag af de oplysninger, der blev indsamlet og verificeret som led i den parallelle delvise interimsundersøgelse, jf. betragtning 77-83.
1.3. Eksportpris
(45)
Eksportprisen for ikke samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksportprisen blev således fastlagt på grundlag af de importstatistikker, Kommissionen havde til rådighed (dvs. 14.6-databasen) beregnet som et vejet gennemsnit.
(46)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev eksportpriserne baseret på prisen for de importerede varer ved første videresalg til uafhængige kunder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
1.4. Sammenligning
(47)
For de ikke samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen foretaget på ab fabrik-grundlag. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Hvor det var nødvendigt, blev der foretaget justeringer for fragtomkostninger i alle tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede prissammenligneligheden, på grundlag af de data, der blev indsamlet fra den samarbejdsvillige eksporterende producent.
(48)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev sammenligningen foretaget mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejende gennemsnitlige eksportpris, som blev fastlagt på grundlag af de indsendte og verificerede data sammenlignet på ab fabrik-grundlag pr. varetype og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev, hvor det var nødvendigt, foretaget justeringer på op til 5,9 % for fragtomkostninger i de tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede sammenligneligheden.
1.5. Dumpingmargen
(49)
Dumpingmargenen for den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne vejledende sammenligning, at der forekom dumping. Da importen fra denne virksomhed kun udgjorde en marginal del af den samlede importmængde fra Kina, betragtes konklusionerne for denne virksomhed ikke som repræsentative for hele Kina.
(50)
For de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev dumpingmargenen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen. På grund af det manglende samarbejde var det ikke muligt at foretage en sammenligning pr. varetype. Sammenligningen måtte derfor baseres på statistiske data, jf. betragtning 44 og 45. Sammenligningen viste en vejledende dumpingmargen på 11,5 %.
1.6. Sandsynligheden for fortsat dumping - Kina
(51)
På grund af det begrænsede samarbejde kunne der ikke indhentes oplysninger om det kinesiske hjemmemarked i forbindelse med undersøgelsen. Den samarbejdsvillige kinesiske eksportør blev udelukkende oprettet for at producere til EU-markedet og havde ingen oplysninger om situationen på hjemmemarkedet.
(52)
Konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping måtte hovedsagelig baseres på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og oplysninger, som blev verificeret og offentliggjort som led i den udløbsundersøgelse, som US International Trade Commission (»den amerikanske udløbsundersøgelse«) (14) gennemførte i juni 2010, og som Kommissionen fandt relevante med henblik på denne undersøgelse.
(a) Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Kina
(53)
Til trods for de gældende foranstaltninger og et fald i importen fra Kina i den betragtede periode, jf. betragtning 106, havde denne import fortsat en væsentlig markedsandel på EU-markedet på ca. 15-20 % i UUP og underbød EU-priserne med næsten 20 % i samme periode, jf. betragtning 109.
(54)
I betragtning af den væsentlige markedsandel og det vedvarende betydelige underbud i UUP kan det med rimelighed forventes, at den omfattende import fra Kina fortsat vil bevirke et væsentligt pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(b) Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina
(55)
De oplysninger, der fremkom i forbindelse med den amerikanske udløbsundersøgelse, viser en betydelig kapacitet i Kina, som udgør ca. 80 % af EU-forbruget (2009). Kommissionen var ikke i besiddelse af nyere oplysninger, der kunne modsige de oplysninger, som de amerikanske myndigheder havde indsamlet. På grund af det manglende samarbejde kunne den uudnyttede kapacitet ikke fastslås nøjagtigt.
(56)
Ud fra oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse var der stadig et stort antal producenter i Kina. Der var således ingen indikation af, at produktionskapaciteten skulle være faldende i Kina.
(57)
Ud fra de oplysninger, som Kommissionen indhentede fra den amerikanske udløbsundersøgelse, som blev bekræftet af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse vedrørende den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, kan ekstra kapacitet desuden nemt installeres for at imødekomme en stigning i efterspørgslen, idet produktionen hovedsagelig er baseret på arbejdskraft. Undersøgelsen viste desuden, at producenter, der også fremstiller andre varer end den pågældende vare, var i stand til uhindret at skifte mellem produktionen af andre varer og produktionen af den pågældende vare afhængigt af efterspørgslen. Hvis antidumpingtolden ophæves, vil de kinesiske producenter sandsynligvis forholdsvis hurtigt være i stand til at øge deres produktion af strygebrætter uden omfattende investeringer.
(58)
På grundlag af de foreliggende oplysninger blev det derfor konkluderet, at der i hvert fald er potentielt omfattende kapacitet i Kina, som kan omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
(c) EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(59)
På grund af det manglende samarbejde og da der ikke forelå pålidelige data, kunne der ikke foretages en prissammenligning mellem importen til Unionen og til eksportmarkeder i andre tredjelande og de kinesiske hjemmemarkedspriser. På grundlag af de foreliggende oplysninger viste den vejledende sammenligning, at priserne på importen fra Kina markant underbød de gennemsnitlige EU-priser, jf. betragtning 109. EU-markedet er således attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter på grund af prisniveauet.
(60)
På grundlag af konklusionerne i den amerikanske udløbsundersøgelse, som ikke blev modsagt af andre oplysninger, kan det konkluderes, at Unionen på nuværende tidspunkt er det største eksportmarked for de kinesiske producenter. Det næststørste eksportmarked, USA, er lukket for de kinesiske eksporterende producenter på grund af en høj antidumpingtold, som netop er blevet forlænget indtil 2015.
(61)
Importen fra Kina har en forholdsvis stabil og væsentlig markedsandel til trods for de gældende foranstaltninger, hvilket viser, at Unionen fortsat er et attraktivt eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter. Den manglende adgang til det amerikanske marked, det næststørste eksportmarked, viser, at tredjelandsmarkedernes absorptionskapacitet er begrænset. EU-markedet vil derfor sandsynligvis blive målet for de kinesiske eksporterende producenter, hvis antidumpingforanstaltningerne over for Kina ophæves.
(d) Tidligere adfærd
(62)
Oplysningerne fra den amerikanske udløbsundersøgelse viser, at de kinesiske producenter i høj grad er eksportorienterede. Dette bekræftes til dels af konklusionerne fra den nuværende udløbsundersøgelse, hvor den eneste eksporterende producent ikke var aktiv på det kinesiske hjemmemarked, men udelukkende eksporterede.
(63)
De amerikanske myndigheders forlængelse af antidumpingforanstaltningerne som følge af den amerikanske udløbsundersøgelse er et tegn på, at de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis på andre markeder vil gentages på EU-markedet, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
(64)
Den adfærd, som en kinesisk eksportør, som tidligere havde fordel af en nultold (Since Hardware (Guangzhou) Co.) har lagt for dagen, kan også betragtes som en stærk indikator for de kinesiske eksportørers sandsynlige adfærd, hvis tolden ophæves. Since Hardware, en af de største kinesiske eksporterende producenter, øgede sin markedsandel på EU-markedet med ca. 64 % udtrykt i mængde, med en konstateret dumping på ca. 52 % og et underbud af EU-erhvervsgrenens priser på 16 % (15). I betragtning af EU-markedets tiltrækningskraft og den overskydende kapacitet i Kina antyder den tidligere adfærd, at der sandsynligvis igen vil forekomme dumpingimport i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne ophæves.
1.7. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping - Kina
(65)
I betragtning af ovenstående og den omfattende uudnyttede kapacitet i Kina, de kinesiske producenters evne til hurtigt at øge deres produktionsmængde og dirigere dem til eksport, den omfattende dumping og underbud i forbindelse med denne eksport og EU-markedets tiltrækningskraft på denne eksport kan det konkluderes, at det med rimelighed kan forventes, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til øget eksport på dumpingniveau af strygebrætter fra Kina til Unionen.
2. Dumping - udløbsundersøgelse - Ukraine
2.1. Generelle bemærkninger
(66)
For så vidt angår Ukraine, samarbejdede den eneste kendte ukrainske eksporterende producent ikke i forbindelse med udløbsundersøgelsen, og derfor måtte de foreliggende faktiske oplysninger anvendes. På grund af overlappet mellem undersøgelsesperioderne for udløbsundersøgelsen og interimsundersøgelsen og da den ukrainske eksporterende producent tegnede sig for 100 % af importen fra Ukraine, blev de data, der blev indsamlet og verificeret som led i interimsundersøgelsen, anvendt som foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med den parallelle udløbsundersøgelse, efter aftale med producenten.
2.2. Konklusioner
(67)
Konklusionerne i interimsundersøgelsen i afsnit 6 blev anvendt som foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med udløbsundersøgelsen.
2.3. Dumpingmargen
(68)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne sammenligning, at der forekom dumping.
2.4. Sandsynligheden for fornyet dumping
(69)
Hvad angår sandsynligheden for fornyet dumping, blev følgende elementer analyseret: mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft, den ukrainske producents produktionskapacitet og overskydende kapacitet til eksport.
(a) Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine
(70)
Importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine steg med 24 %. Den tilsvarende markedsandel steg en anelse fra 8 % i 2008 til 10 % i udløbsundersøgelsesperioden.
(71)
I den betragtede periode fulgte importpriserne de samme tendenser som EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Samlet set steg importpriserne fra 2008 til udløbsundersøgelsesperioden med 14 %.
(b) EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(72)
I den betragtede periode var Ukraines priser ved eksport til tredjelande stort set alle lavere end priserne på EU-markedet. Prisforskellen var på over 10 % af eksportprisniveauet i udløbsundersøgelsesperioden.
(73)
De ukrainske eksportpriser til tredjelandsmarkeder lå generelt under de ukrainske eksportpriser til Unionen, hvilket underbygger konklusionen om, at EU-markedet er attraktivt, da det kan skabe en højere fortjeneste.
(c) Den ukrainske producents produktionskapacitet og overskydende kapacitet til eksport
(74)
I udløbsundersøgelsesperioden var kun en lille del af Ukraines samlede produktionskapacitet til rådighed for eksport.
(75)
I henhold til de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, var der ikke planlagt en yderligere stigning i den ukrainske kapacitet. Det er derfor ikke sandsynligt, at eksporten til Unionen vil stige, hvis foranstaltningerne ophæves.
(d) Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping - Ukraine
(76)
Ud fra ovenstående og især konklusionerne om den forventede udvikling i kapaciteten konkluderes det, at der ikke er sandsynlighed for, at den ukrainske eksporterende producent vil genoptage eksporten i skadevoldende mængder til dumpingpriser til EU-markedet på kort til mellemlang sigt, hvis foranstaltningerne ophæves.
3. Dumping - interimsundersøgelse - Ukraine
3.1. Normal værdi
(77)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det undersøgt, om det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i interimsundersøgelsesperioden, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde 5 % eller derover af salgsmængden ved eksport af den pågældende vare til Unionen. På dette grundlag blev den samarbejdsvillige ukrainske producents hjemmesalg betragtet som generelt repræsentativt.
(78)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper der solgtes på hjemmemarkedet, som var identiske eller sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(79)
For hver varetype, som den eksporterende producent solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være identisk eller direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når det samlede salg af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i interimsundersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(80)
Det blev efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved for hver varetype at fastslå andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
(81)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der solgtes til en nettosalgspris, som var lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris på den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på de faktiske hjemmemarkedspriser beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i interimsundersøgelsesperioden, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej.
(82)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i interimsundersøgelsesperioden.
(83)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. Den normale værdi blev beregnet ved at lægge de vejede gennemsnitlige salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A), som påløb i normal handel, og den vejede gennemsnitlige fortjeneste for de varetyper, der var fortjenstgivende, til den ukrainske producents produktionsomkostninger i udløbsundersøgelsesperioden.
3.2. Eksportpris
(84)
Da den ukrainske eksporterende producents eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3. Sammenligning
(85)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev justeret for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballerings-, kredit- og bankomkostninger samt provisioner i alle tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede prissammenligningen.
3.4. Dumpingmargen
(86)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne sammenligning, at der forekom dumping.
4. De ændrede omstændigheders varige karakter - Ukraine
(87)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
4.1. De ændrede omstændigheders varige karakter
(88)
Den ukrainske producent har omstruktureret sin salgsorganisation, således at alt eksportsalg af den pågældende vare til Unionen siden december 2010 er foregået direkte til den uafhængige kunde uden at involvere forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder. Beregningen af eksportprisen blev derfor justeret for at tage højde for disse nye omstændigheder.
(89)
Disse ændringer anses for at være af varig karakter, da de opgaver, der tidligere blev udført af den forretningsmæssigt forbundne virksomhed, nu er overført til den ukrainske producent for en periode på ca. et år. Intet tydede på en mulig kommende ændring i salgsstrukturen. Det konkluderes derfor, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(90)
Samme vare fremstilles af ca. 20-30 kendte producenter i Unionen. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(91)
EU-erhvervsgrenens årlige produktion blev anslået på grundlag af konklusionerne i undersøgelsen, jf. betragtning 1, vedrørende importen af strygebrætter fra Since Hardware (Guangzhou) Co., en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, og på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte. EU-erhvervsgrenens årlige produktion af strygebrætter kan anslås til over 5 mio. strygebrætter i 2009, hvilket fremgår af betragtning 65 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010 om indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for førnævnte eksporterende producent. Da der ikke forelå andre oplysninger, blev det således fundet rimeligt at antage, at den årlige EU-produktion udgjorde 5 mio. strygebrætter ved begyndelsen af den betragtede periode i den nuværende udløbsundersøgelse (2008). Udviklingen i produktionsmængden i den betragtede periode blev fastslået på grundlag af tendensen i de samarbejdsvillige EU-producenters produktionsmængde. EU-produktionsmængden udgjorde således ca. 5,2 mio. strygebrætter i UUP.
(92)
Tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 20, og de tegnede sig for over 40 % af den samlede EU-produktion af samme vare. Producenterne i stikprøven besvarede spørgeskemaet.
(93)
Desuden indsendte fire andre EU-producenter grundlæggende oplysninger om deres produktion og salg.
(94)
Det konstateredes, at disse syv EU-producenter tegnede sig for mere end 55 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
(95)
EU-markedet for strygebrætter er kendetegnet ved overvejende små og mellemstore producenter beliggende i flere medlemsstater, f.eks. Tyskland, Italien, Nederlandene, Polen, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
(96)
Da der kun findes en eksporterende producent i Ukraine, præsenteres EU-forbruget og en række makroøkonomiske indikatorer ved hjælp af indekstal af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
1. EU-forbruget
(97)
EU-forbruget blev fastlagt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, jf. betragtning 100, og importmængden uddraget fra 14.6-databasen.
(98)
Hvad angår importmængden fra Kina, kunne oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør ikke anvendes til at ekstrapolere den samlede importmængde fra Kina, da disse oplysninger kun repræsenterede en meget lille del af den samlede import fra Kina. Den samlede mængde måtte derfor fastlægges på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Da de relevante KN-koder i Eurostat omfatter flere varer end den pågældende vare, blev Eurostat ikke fundet egnet til at fastslå importmængden fra Kina. På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter og manglende samarbejde blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører var den eneste pålidelige statistiske kilde til at fastslå importmængden oplysningerne i 14.6-databasen. Da importmængderne i 14.6-databasen dog kun anføres i kg, måtte oplysningerne konverteres til stykker (enheder) ved hjælp af en omregningssats for importen fra Ukraine i den parallelle interimsundersøgelse. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da importen fra den samarbejdsvillige kinesiske virksomhed ikke blev fundet repræsentativ og da Ukraine, jf. betragtning 36, også blev anvendt som referenceland til fastlæggelse af den normale værdi for Kina, og derfor blev oplysningerne fundet repræsentative med henblik på fastlæggelsen af omfanget af importen fra Kina.
(99)
Hvad angår importen fra Ukraine, anvendtes de verificerede data i spørgeskemabesvarelsen fra den parallelle interimsundersøgelse. Selv om interimsundersøgelsesperioden dækkede perioden fra 1. april 2011 til 31. marts 2012 og derfor ikke omfattede det første kvartal af udløbsundersøgelsesperioden, blev det besluttet, at oplysningerne alligevel er egnede til at fastsætte importmængderne. Disse oplysninger var nemlig blevet verificeret og fundet fyldestgørende og repræsentative med henblik på fastsættelsen af importmængderne fra Ukraine i udløbsundersøgelsesperioden.
(100)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet blev anslået ved at ekstrapolere forholdet mellem den samlede produktionsmængde og de syv samarbejdsvillige EU-producenters samlede salgsmængde til EU-erhvervsgrenens samlede anslåede produktionsmængde for hvert år i den betragtede periode.
(101)
På dette grundlag faldt EU-forbruget mellem 2008 og UUP med 11 %. Mere bestemt faldt efterspørgslen med 7 procentpoint mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 9 procentpoint mellem 2009 og 2010. I UUP udgjorde EU-forbruget 9-10 mio. stykker, hvilket var et fald på 13 procentpoint i forhold til året før.
Tabel 1
Mængde
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Forbrug
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Indeks
100
93
102
89
Kilde: 14.6-databasen, spørgeskemabesvarelser
2. Import fra de pågældende lande
(102)
I den oprindelige undersøgelse, som blev afsluttet i 2007, blev importen med oprindelse i Kina og Ukraine vurderet kumulativt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i forbindelse med denne udløbsundersøgelse.
(103)
Det blev i den forbindelse konstateret, at dumpingmargenen for importen fra Kina lå over bagatelgrænsen (11,5 %), jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Hvad angår importen fra Ukraine, blev der ikke konstateret dumping i UUP eller sandsynlighed for fornyet dumping. På dette grundlag bør importen fra Ukraine dekumuleres med importen fra Kina, da kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, ikke er opfyldt.
3. Importen fra Kina
3.1. Mængde og markedsandel
(104)
Som følge af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter, jf. betragtning 98, blev den samlede importmængde fra Kina fastlagt på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen i henhold til grundforordningens artikel 18.
(105)
På dette grundlag faldt importen af den pågældende vare fra Kina i absolutte tal fra 4-4,5 mio. enheder i 2008 til 1,5-2,0 mio. enheder i UUP, hvilket udgjorde et fald på 59 % i den betragtede periode. Dette fald var mest udtalt mellem 2010 og UUP, hvor importen fra Kina faldt fra 3-3,5 mio. i 2010 til 1,5-2,0 mio. enheder i UUP, altså med 36 procentpoint. Faldet kom samtidig med genindførelsen af antidumpingtolden på importen fra Since Hardware i december 2010, jf. betragtning 64.
(106)
Mens markedsandelen for importen fra Kina faldt med 22 procentpoint i den betragtede periode, var markedsandelen markant i UUP, nemlig 15-20 %.
Tabel 2
2008
2009
2010
UUP (2011)
Mængde af import fra Kina pålagt foranstaltninger (1 000 stykker)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Indeks
100
73
76
40
Markedsandel for importen fra Kina underlagt foranstaltninger
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Kilde: 14.6-databasen
3.2. Priser og prisunderbud
(107)
På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter måtte den gennemsnitlige importpris for importen fra Kina fastlægges på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen. Oplysningerne i databasen blev omregnet til priser/stk. i henhold til ovennævnte metode, jf. betragtning 104. Ud fra denne metode steg importpriserne fra 7,0 EUR/stk. i 2008 til 8,2 EUR/stk. i UUP, altså en stigning på 17 %.
Tabel 3
Pris på importerede varer underlagt foranstaltninger (EUR/stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Kina
7,0
8,3
8,4
8,2
Indeks
100
119
121
117
Kilde: 14.6-databasen
(108)
For at fastlægge prisunderbuddet i UUP blev de stikprøveudvalgte EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-priser (dvs. uden fragtomkostninger i Unionen og efter fradrag af nedslag og rabatter), sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige importpriser, jf. betragtning 107, på cif-basis, med de relevante justeringer for told.
(109)
Sammenligningen viste, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med tæt på 20 %, udtrykt i procent af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i UUP.
4. Importen fra Ukraine
(110)
Som det fremgår af betragtning 99 blev importmængden og -priserne fra Ukraine fastlagt på grundlag af den ukrainske eksporterende producents verificerede spørgeskemabesvarelse i forbindelse med den igangværende parallelle interimsundersøgelse.
(111)
Følgende tabel viser udviklingen i importen fra Ukraine i den betragtede periode udtrykt i mængde og markedsandel.
Tabel 4
2008
2009
2010
UUP (2011)
Mængde af import fra Ukraine pålagt foranstaltninger (1 000 stykker)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indeks
100
104
128
124
Markedsandel for importen fra Ukraine underlagt foranstaltninger
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse
(112)
Importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine steg med 24 % mellem 2008 og 2011. Ukraine var i stand til at øge importen navnlig på grund af den høje antidumpingtold, der blev indført over for importen af strygebrætter fra Kina. Desuden bidrog ændringen af antidumpingtolden for Ukraine i juli 2010 fra 9,9 % til 7,7 % til denne udvikling og betød, at den ukrainske import blev mere konkurrencedygtig på EU-markedet.
(113)
Følgende tabel viser udviklingen i den gennemsnitlige importpris, cif-prisen, Unionens grænse, for importen fra Ukraine, der er pålagt foranstaltninger.
Tabel 5
Pris på importerede varer underlagt foranstaltninger (EUR/stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Ukraine
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Indeks
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse
(114)
Som det fremgår af tabel 5, steg den gennemsnitlige importpris med 10-15 % i den betragtede periode og var næsten på niveau med EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UUP.
5. Import fra andre tredjelande uden foranstaltninger
(115)
Importmængderne fra andre tredjelande, der ikke er pålagt foranstaltninger, blev fastlagt på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen, som blev omregnet til stykker efter samme metode, som blev anvendt ved fastlæggelsen af importmængderne fra Kina, jf. betragtning 98. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da de relevante KN-koder i Eurostat også omfatter andre varer end den pågældende vare og derfor ikke blev fundet egnede til at fastlægge importmængderne fra andre tredjelande.
(116)
Følgende tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 6
Importmængder fra andre tredjelande (1 000 stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Tyrkiet
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indeks
100
160-170
215-225
225-235
Andre tredjelande
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indeks
100
130-140
190-200
150-160
Alle andre lande, i alt
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indeks
100
140-150
200-210
180-190
Markedsandel for importen fra alle andre tredjelande
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Priser på import fra alle andre lande (EUR pr. stk.)
7,7
8,1
8,2
9,0
Kilde: 14.6-databasen
(117)
Importmængden fra andre tredjelande steg samlet set i den betragtede periode. Den steg og mere end fordobledes mellem 2008 og 2010, mens den faldt igen mellem 2010 og UUP. På dette grundlag steg mængden af import fra andre tredjelande betydeligt i den betragtede periode og var på 1,5-1,9 mio. stykker i UUP, hvilket svarer til en markedsandel på 15-20 % i UUP. Hovedparten af denne import kom fra Tyrkiet, hvorfra importen steg fra 0,3-0,5 mio. stykker i 2008 til 0,8-1,0 mio. stykker i UUP.
(118)
Den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande, der ikke er pålagt foranstaltninger, steg fra 7,7 EUR/stk. i 2008 til 9,0 EUR/stk. i UUP, altså en stigning på 17 %.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(119)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(120)
Der blev, jf. betragtning 20, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(121)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på to niveauer:
-
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, produktivitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev evalueret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de producenter, der gav sig til kende.
-
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lagre, arbejdskraftomkostninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for de tre EU-producenter i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
6.1. Makroøkonomiske indikatorer
(a) Produktion
(122)
Den samlede EU-produktion blev anslået som angivet i betragtning 91. På dette grundlag steg EU-produktionen med 4 % mellem 2008 og UUP. Mere specifikt faldt den med 2 % mellem 2008 og 2009, men steg med 6 procentpoint mellem 2009 og UUP til ca. 5,2 mio. enheder.
Tabel 7
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktion
5 000
4 887
5 072
5 194
Indeks
100
98
101
104
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(123)
Produktionskapaciteten blev anslået ved hjælp af forholdet mellem den samlede produktionsmængde og den samlede kapacitet hos de syv samarbejdsvillige EU-producenter for hvert år i den betragtede periode og EU-erhvervsgrenens samlede produktion, jf. betragtning 122.
(124)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 17 % i løbet af den betragtede periode. Denne stigning er dog kun relateret til en af EU-producenterne, mens kapaciteten hos de andre samarbejdsvillige EU-producenter var stabil i den betragtede periode. Resultaterne af undersøgelsen viser, at nogle af de ikke samarbejdsvillige EU-producenter kan have lukket deres produktionsanlæg, hvilket vil reducere den samlede EU-produktionskapacitet i den betragtede periode, hvilket ikke fremgår af tabel 8. Undersøgelsen viste også, at EU-erhvervsgrenen fremstillede andre varer end den pågældende vare (tørreapparater) til dels på de samme produktionsanlæg. Undersøgelsen viste desuden, at EU-producenterne uhindret kan skifte mellem produktionen af den pågældende vare og produktionen af andre varer. Det var derfor ikke muligt at fastlægge produktionskapaciteten for den pågældende vare med nøjagtighed.
(125)
Kapacitetsudnyttelsen, som i 2008 var på 66 %, faldt let i løbet af UUP til 58 %. Den samlede produktionskapacitet i Unionen kunne, jf. foregående betragtning, ikke fastslås med nøjagtighed. Da kapacitetsudnyttelsen beregnes på grundlag af den samlede kapacitet, kan denne heller ikke betragtes som en relevant skadesindikator i denne undersøgelse.
Tabel 8
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktionskapacitet
7 592
7 962
8 375
8 906
Indeks
100
105
110
117
Kapacitetsudnyttelse
66 %
61 %
61 %
58 %
Indeks
100
93
92
89
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(c) Salgsmængde
(126)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde blev fastslået som angivet i betragtning 100. EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg således med 10 % mellem 2008 og UUP. Denne stigning var især udtalt mellem 2010 og UUP, hvor salgsmængderne steg med 7 procentpoint. Dette faldt sammen med et fald i importen fra Kina efter indførelsen af antidumpingtolden over for Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabel 9
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Indeks
100
99
103
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(d) Markedsandel
(127)
I den betragtede periode genvandt EU-erhvervsgrenen noget af sin markedsandel, som steg fra 40-45 % i 2008 til 50-55 % i UUP, altså en stigning på 24 %. Denne stigning skyldtes hovedsagelig faldet i forbruget og i mængden af import fra Kina og den tilsvarende stigning i EU-erhvervsgrenens salgsmængder.
Tabel 10
2008
2009
2010
UUP (2011)
EU-producenternes markedsandel
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Indeks
100
107
101
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og 14.6-databasen
(e) Vækst
(128)
EU-forbruget faldt mellem 2008 og UUP. Sideløbende steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 10 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel steg med 24 %. EU-erhvervsgrenens produktion steg ligeledes med 4 %, investeringerne mere end fordobledes, jf. betragtning 141, og beskæftigelsen steg med 10 %, jf. betragtning 129, i samme periode. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen oplevede en vis vækst i den betragtede periode.
(f) Beskæftigelse
(129)
Beskæftigelsen og beskæftigelsestendensen for hele EU-erhvervsgrenen blev anslået ved at ekstrapolere de foreliggende oplysninger vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenter. I tråd med stigningen i salget viser EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau en stigning på 10 % mellem 2008 og UUP.
Tabel 11
2008
2009
2010
UUP (2011)
Beskæftigelse for samme vare
655
672
736
722
Indeks
100
102
112
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(g) Produktivitet
(130)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (stykker) pr. ansat faldt med 6 % i den betragtede periode. Dette hænger sammen med, at produktionen steg i mindre omfang end beskæftigelsen.
Tabel 12
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktivitet (1 000 stykker pr. ansat)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indeks
100
95
90
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(h) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(131)
Den konstaterede dumpingmargen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden af og priserne for importen fra Kina ikke betragtes som ubetydelig.
(132)
Hvad angår genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping, viser ovennævnte indikatorer en vis forbedring, men der er dog samtidig belæg for, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en udsat og sårbar situation.
6.2. Mikroøkonomiske indikatorer
(a) Priser og andre faktorer, der påvirker priserne
(133)
De stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig som vist i tabel 13. De gennemsnitlige priser var forholdsvis stabile i den betragtede periode, dog med en let stigning i UUP. Som ovenfor faldt denne stigning sammen med indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabel 13
2008
2009
2010
UUP (2011)
Enhedspris på EU-markedet (EUR/enhed)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indeks
100
98
100
103
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/enhed)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indeks
100
96
101
105
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(134)
Salgspriserne fulgte pristendensen for den vigtigste råvare (dvs. stål). Salgspriserne og omkostningerne var forholdsvis stabile i den betragtede periode, selv om omkostningerne steg lidt mere end salgspriserne, hvilket havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet mellem 2008 og UUP. EU-erhvervsgrenen var dog ikke i stand til at øge sine priser til bæredygtige niveauer, men var tvunget til at matche priserne på den kinesiske lavprisimport for at genvinde markedsandele i en periode med faldende forbrug.
(b) Arbejdskraftomkostninger
(135)
De gennemsnitlige lønninger var stabile i den betragtede periode, mens enhedsproduktionsomkostningerne steg med 3 % (jf. tabel 13).
Tabel 14
EUR/ansat
2008
2009
2010
UUP (2011)
Gennemsnitsløn
20 669
19 377
19 885
20 523
Indeks
100
94
96
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(c) Lagerbeholdninger
(136)
Lagerbeholdningerne steg i den betragtede periode. Lagerbeholdningerne var 56 % højere i UUP end i 2008.
Tabel 15
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Slutlagre
94
137
184
146
Indeks
100
147
197
156
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(d) Rentabilitet og investeringsafkast
(137)
EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin rentabilitet en smule mellem 2008, hvor den var på nulpunktet, og 2009, hvor den steg til 2 %. Rentabiliteten faldt dog igen i 2010 og endda yderligere i UUP, hvor den var på -1,7 %. Samlet set faldt rentabiliteten med næsten 2 % i den betragtede periode. Dette skyldtes især, jf. betragtning 134, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at øge sine salgspriser i takt med stigningen i omkostningerne, da den var tvunget til at matche de lave importpriser fra Kina for at genvinde markedsandele.
(138)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i store træk rentabilitetsudviklingen. Det steg mellem 2008 og 2009 og faldt fra 2009 til UUP. Faldet i investeringsafkastet var mere udtalt end faldet i rentabiliteten som følge af øgede investeringer, jf. betragtning 141.
Tabel 16
2008
2009
2010
UUP (2011)
Rentabilitet
(% af nettosalget)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indeks
100
102
99
98
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indeks
100
200
84
22
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(e) Likviditet og evne til at rejse kapital
(139)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne, som er erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter og udtrykkes som en procentdel af omsætningen af samme vare, forbedredes i takt med rentabiliteten fra nulpunktet i 2008 til 5 % i 2009. Den faldt til 3 % i 2010 og var negativ i UUP.
Tabel 17
2008
2009
2010
UUP (2011)
Likviditet
(% af omsætning)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(140)
Der var ingen særlige tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde svært ved at rejse kapital.
(f) Investeringer
(141)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af producenterne i stikprøven mere end fordobledes mellem 2008 og NUP. De steg markant mellem 2008 og 2009. Stigningen i investeringerne kan forklares med EU-erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser, som omfatter investeringer i deres egen produktionsproces for at gøre den mere konkurrencedygtig. Mellem 2010 og UUP var der et fald, mens investeringsniveauet dog stadig var betydeligt højere end i 2008.
Tabel 18
2008
2009
2010
UUP (2011)
Nettoinvesteringer (1 000 EUR)
239
504
1 046
569
Indeks
100
211
438
239
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
7. Konklusion om skade
(142)
Analysen af de makroøkonomiske indikatorer viste tegn på forbedring, navnlig med hensyn til EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder og markedsandele i den betragtede periode. Samtidig gik nogle af de relevante mikroøkonomiske indikatorer tilbage, f.eks. rentabiliteten og investeringsafkastet. Salgspriserne steg en anelse, men kunne ikke hæves til bæredygtige niveauer og modsvare stigningen i produktionsomkostningerne. Dette skyldtes især, at importen fra Kina havde en stor markedsandel i hele den betragtede periode, samtidig med at den foregik til meget lave priser, som EU-erhvervsgrenen måtte matche for at genvinde markedsandele.
(143)
Foranstaltningerne over for Kina har således kun delvist hjulpet EU-erhvervsgrenen til at genrejse sig efter den påførte skade.
(144)
Ud fra ovenstående analyse er EU-erhvervsgrenens situation blevet forbedret, og erhvervsgrenen påføres ikke væsentlig skade. Til trods for de tilsyneladende positive tendenser og de omfattende omstruktureringsbestræbelser er EU-erhvervsgrenen ikke desto mindre stadig skrøbelig og sårbar.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(145)
På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter måtte analysen vedrørende det kinesiske hjemmemarked og eksporten fra Kina til andre tredjelande, jf. betragtning 51-52, foretages ud fra de foreliggende oplysninger, dvs. oplysninger offentliggjort som led i den udløbsundersøgelse, som US International Trade Commission gennemførte i juni 2010 (»den amerikanske udløbsundersøgelse«).
(146)
I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig i en skrøbelig og sårbar situation, hvor den stadig var udsat for de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(147)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
2. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(148)
Hvad angår importen fra Kina, var der, jf. ovenfor, sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Importmængderne af den pågældende vare fra Kina vil sandsynligvis stige i en situation uden foranstaltninger til priser, der i væsentligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens kunder hovedsagelig er detailhandlere, dvs. store supermarkeder, der har en stærk forhandlingsposition og i stigende grad vil købe strygebrætter fra Kina, som højst sandsynligt vil komme ind på markedet til meget lave dumpingpriser. Pristrykket på EU-erhvervsgrenen vil derfor sandsynligvis forværres, og EU-erhvervsgrenen vil blive tvunget til at sænke sine priser med en deraf følgende ødelæggende virkning for rentabiliteten, som allerede var negativ i UUP.
(149)
I en sårbar og skrøbelig situation for EU-erhvervsgrenen vil de øgede mængder og prisvirkningen af dumpingimporten fra Kina føre til store økonomiske tab og tab af markedsandele.
(150)
Den adfærd, som en kinesisk eksportør, som tidligere havde fordel af en nultold (Since Hardware (Guangzhou) Co.) har lagt for dagen, kan betragtes som en stærk indikator for de kinesiske eksportørers sandsynlige adfærd, hvis tolden ophæves. Det skal erindres, at Since Hardware (Guangzhou) Co., som tidligere var pålagt en nultold (fra april 2007 til december 2010), markant øgede sin eksport til Unionen til væsentligt dumpede priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser i den periode. Som tidligere nævnt førte en antidumpingundersøgelse vedrørende denne virksomhed til indførelsen af en endelig antidumpingtold på 35,8 %. Undersøgelsen konkluderede også, at mængden af import fra denne virksomhed i undersøgelsesperioden for nævnte undersøgelse (2009) var blevet fordoblet i forhold til importen fra samme virksomhed i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, som blev afsluttet i 2007 (2005). Undersøgelsen vedrørende Since Hardware (Guangzhou) Co. konkluderede, at EU-erhvervsgrenen som følge heraf led væsentlig skade.
(151)
Desuden viste undersøgelsen, at de kinesiske eksporterende producenter inden indledningen af denne udløbsundersøgelse allerede havde kontaktet potentielle kunder i Unionen med pristilbud, der markant underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser. Dette viser, at der er stor sandsynlighed for, at de kinesiske eksporterende producenter vil søge at komme ind på EU-markedet med øgede mængder ved at sænke deres nuværende prisniveau, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3. EU-markedets tiltrækningskraft, gældende foranstaltninger i andre tredjelande og overskydende kapacitet
(152)
Som nævnt i betragtning 55-57 er den kinesiske strygebrætsindustri i høj grad eksportorienteret, og selv efter indførelsen af foranstaltningerne er Unionen stadig dens største og mest attraktive marked.
(153)
Det amerikanske marked er det næststørste eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter. Adgangen til det amerikanske marked er dog stadig begrænset på grund af de høje antidumpingforanstaltninger, som blev forlænget indtil 2015. Dette styrker sandsynligheden for, at importen fra Kina vil blive dirigeret til EU-markedet i øgede mængder, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes.
(154)
I henhold til de oplysninger, som Kommissionen har indhentet fra den amerikanske udløbsundersøgelse, er der potentielt omfattende overskydende kapacitet i Kina, og der kan nemt skabes yderligere overskydende kapacitet, hvis antidumpingtolden ophæves, idet produktionen af strygebrætter i Kina er arbejdskraftintensiv og en eventuel forøgelse af produktionen ikke kræver omfattende investeringer eller særlige færdigheder. På grundlag af alle de foreliggende oplysninger blev det derfor konkluderet, at der i hvert fald er potentielt omfattende overskydende kapacitet i Kina, som kan omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
4. Andre faktorer
4.1. Ikke-dumpet import fra Kina
(155)
Som nævnt ovenfor blev der ikke konstateret dumping for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør i UUP, der har en individuel toldsats på 22,7 %. Da importen fra denne virksomhed dog kun udgjorde en minimal del af den samlede importmængde fra Kina, kunne den ikke betragtes som væsentlig, og det kunne ikke konstateres, at den havde bidraget til EU-erhvervsgrenens udsatte situation i UUP.
(156)
Det blev endvidere konstateret, at importen fra denne virksomhed ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser i UUP.
4.2. Importen fra Ukraine
(157)
Som nævnt ovenfor steg importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine med 24 %. Dette resulterede i en svag stigning i den tilsvarende markedsandel i den betragtede periode.
(158)
Den gennemsnitlige importpris steg dog fra 2008 til UUP med 14 % og var på samme prisniveau som EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UUP.
(159)
EU-erhvervsgrenens udsatte situation kan således ikke forklares med importen af strygebrætter fra Ukraine. Det er ligeledes heller ikke sandsynligt, at importen fra Ukraine vil bidrage til en fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4.3. Import fra andre tredjelande uden foranstaltninger
(160)
Importmængden fra andre tredjelande uden foranstaltninger steg i den betragtede periode, selv om der dog var et let fald mellem 2010 og UUP. Stigningen i importen medførte også en stigning i markedsandelen i samme periode, fra 5-10 % til 15-20 %.
(161)
Selv om prisniveauet ved import fra andre tredjelande lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, lå de dog over den gennemsnitlige importpris fra Kina som fastlagt i den nuværende undersøgelse.
(162)
Til trods for ovenstående vil importen fra Kina sandsynligvis stige betydeligt til dumpingpriser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Undersøgelsen viste nemlig, at den gennemsnitlige importpris fra Kina uden antidumpingtold underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet med ca. 20 %. Importen fra Kina kan således forventes at komme ind på EU-markedet til priser, der ligger under den gennemsnitlige pris på import fra andre tredjelande, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, hvilket allerede var tilfældet i UUP. Det blev derfor konkluderet, at importen fra tredjelandsmarkeder havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men dog ikke kan svække konklusionen om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumpingimport fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves.
4.4. Fald i forbruget
(163)
Det skal bemærkes, at det tydelige fald i forbruget mellem 2010 og UUP hovedsagelig er den statistiske virkning af faldet i importen som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for Since Hardware (Guangzhou) Co. I samme periode var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sin salgsmængde og markedsandel. Faldet i forbruget kan derfor ikke have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
5. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(164)
I forbindelse med undersøgelsen blev det fastslået, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(165)
I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters dumpingniveau, EU-markedets tiltrækningskraft, den kinesiske eksporterende producent Since Hardware (Guangzhou) Co.'s tidligere adfærd, som der blev fremlagt beviser for i den undersøgelse, der afsluttedes i december 2010, de kinesiske producenters mulighed for nemt at øge kapaciteten i tilfælde af øget efterspørgsel, de kinesiske producenters meget eksportorienterede virksomhed og deres prisstrategier, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil blive konfronteret med øget dumpingimport fra Kina, som i væsentlig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Skulle dette blive tilfælde, forventes EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation med hensyn til rentabilitet ikke blot at forværres, men nogle af de seneste forbedringer i EU-erhvervsgrenens generelle resultater vil sandsynligvis tilintetgøres.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(166)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af strygebrætter med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(167)
Nærværende undersøgelse har analyseret en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger. Det giver således mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(168)
Det skal desuden bemærkes, at det foreslås at afslutte antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine, hvilket vil give en øget adgang for import fra tredjelande uden restriktioner til EU-markedet.
(169)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(170)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i den økonomiske situation, som kunne konstateres i den betragtede periode, delvis som følge af bestræbelser på at blive mere konkurrencedygtig og de etablerede foranstaltninger. Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil lide væsentlig skade som følge af de store mængder dumpingimport fra Kina, hvilket vil medføre en alvorlig forværring af dens økonomiske situation i betragtning af de underbudsmargener, der blev konstateret for UUP. Det vil føre til en forværring af den allerede nu negative rentabilitet, investeringsafkastet og lagerbeholdningerne og i sidste ende føre til EU-erhvervsgrenens forsvinden.
(171)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
3. Andre parters interesser
(172)
Ingen af de 15 kontaktede importører/forhandlere samarbejdede. Ingen af de andre potentielt interesserede parter gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen. Der foreligger ingen beviser for, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad vil påvirke importørerne eller brugerne af den pågældende vare. På denne baggrund kan det med rimelighed antages, at de største kunder, nemlig store detailforretninger, vil være i stand til at vælte en eventuel prisstigning som følge af antidumpingtolden over på slutbrugerne uden væsentlige virkninger for forbrugernes opfattelse af produktet.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(173)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at der ikke er nogen tvingende grunde, der klart viser, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Kina vil være i strid med Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(174)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes, og at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine afsluttes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger.
(175)
Det kan således konkluderes, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør opretholdes, og at den gældende antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine bør ophæves, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3, -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-koder 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 og 8516900051).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Fabrikant
Toldsats (%)
Taric-tillægs-kode
Folke-republikken Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Alle andre virksomheder
42,3
A999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine afsluttes, og antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine, som indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007, ophæves.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2013.
A TANÁCS 695/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. július 15.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (2), (3) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A 452/2007/EK rendelettel (2) a Tanács 9,9-38,1 % arányú végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára; az alaprendelet (5) cikke szerinti új vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálatok) az 1243/2010/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács a Since Hardware (Guangzhou) Co - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
(2)
A 270/2010/EU végrehajtási rendelettel (4) a Tanács a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot követően az 580/2010/EU végrehajtási rendelettel (5) a Tanács 7 %-ra módosította az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot.
(4)
Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot követően a 77/2010/EU végrehajtási rendelettel (6) a Tanács a Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
(5)
A 805/2010/EU végrehajtási rendelettel (7) a Tanács a Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára ismételten végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Bíróság C-141/08 P ügyben (8) hozott ítéletével összhangban.
(6)
A 987/2012/EU végrehajtási rendelettel (9) a Tanács a Kínai Népköztársaságból származó, a Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára ismételten végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Bíróság T-274/07 (10) ügyben hozott ítéletével összhangban
(7)
A fentiekben említett vizsgálatokra a továbbiakban „előző vizsgálatokként” is történik hivatkozás.
2. Felülvizsgálati kérelmek
2.1. Az Ukrajnával és Kínával szembeni hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata
(8)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. január 25-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára.
(9)
A kérelmet három uniós gyártó nyújtotta be, akik a vasalódeszkák uniós gyártásából jelentős részt - ebben az esetben több mint 40 %-ot - képviselnek (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat kérelmezői).
(10)
A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem a hatályos intézkedések által jelenleg lefedett összes országra, azaz Kínára és Ukrajnára vonatkozik, és arra alapozták, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását eredményezné.
(11)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. április 25-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (12), amelyben bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés).
2.2. Az Ukrajnával szembeni hatályos dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata az egyetlen ukrán exportáló gyártó tekintetében
(12)
2012. március 17-én a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A kérelmet az Eurogold Industries Ltd., az érintett termék egyetlen ukrán exportáló gyártója (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat kérelmezője) nyújtotta be.
(13)
Az időközi felülvizsgálat kérelmezője szerint az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező az említett változásokat alapul véve azt állította, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a hatályos intézkedések fenntartására.
(14)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, 2012. június 12-én (13) megindította a szóban forgó felülvizsgálatot (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés).
3. A vizsgálat
3.1. Hatályvesztési felülvizsgálat
a) Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak a hatályvesztési felülvizsgálatban
(15)
A hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében a dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1-je és 2011. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kárelemzés összefüggésében a trendvizsgálat 2008 januárjától a hatályvesztési felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
b) A vizsgálatban és a mintavételben érintett felek
(16)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
(17)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók és uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(18)
A kínai exportáló gyártók felkérést kaptak, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál és a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjanak tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. Mindössze két kínai exportáló gyártó jelentkezett és bocsátotta a Bizottság rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezért mintavételre nem volt szükség.
(19)
Az egyetlen ukrán exportáló gyártó együttműködött az egyidejűleg folytatott részleges időközi felülvizsgálatban, és kérelmezte, hogy az annak összefüggésében ellenőrzött és gyűjtött adatokat használják fel a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálatban (lásd a (30) preambulumbekezdést).
(20)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. E minta három vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert, a hasonló terméket feltehetően gyártó 20-30 uniós gyártó közül választottak ki. A mintában szereplő három vállalatot 2011. évi, a hasonló termékre vonatkozó értékesítési és gyártási volumenük és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésük alapján választották ki. A minta a hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós gyártás és értékesítés több mint 40 %-át képviselte, így reprezentatívnak minősült. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a választást. Egy érintett fél sem tett észrevételt a javasolt mintával kapcsolatban.
(21)
Egy független uniós importőr sem jelentkezett és működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálatban.
c) Kérdőívek és ellenőrzés
(22)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket.
(23)
Kérdőíveket küldtek a mintavételi eljárás során jelentkező két kínai exportáló gyártónak. Csak egyikük működött együtt, így egyetlen kínai exportáló gyártó töltötte ki a kérdőívet.
(24)
A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó mindegyike kitöltötte. Emellett négy együttműködő uniós gyártó bocsátott rendelkezésre általános adatokat a kárelemzéshez.
(25)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
-
Kína
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, Kína
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Uniós gyártók
-
Colombo New Scal SpA, Olaszország
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Lengyelország
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Egyesült Királyság
(26)
Tekintettel arra, hogy az eredeti vizsgálatokban piacgazdasági elbánásban nem részesített kínai exportáló gyártók esetében szükség van a rendes érték meghatározására, a rendes érték egy analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása érdekében ellenőrző látogatásra került sor a következő vállalat telephelyén:
-
Ukrajna
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukrajna
d) Nyilvánosságra hozatal
(27)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság szándékban állt, hogy a Kínából származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését javasolja, valamint az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre irányuló vizsgálatot megszünteti. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
3.2. Részleges időközi felülvizsgálat
a) Vizsgálati időszak a részleges időközi felülvizsgálatban
(28)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Ukrajnából származó behozatal részleges időközi felülvizsgálatának vizsgálati időszaka 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartott (a továbbiakban: időközi felülvizsgálati időszak). A hatályvesztési felülvizsgálatban alkalmazotthoz hasonló, kevésbé időszerű vizsgálati időszak nem állt volna összhangban az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel. Ezen felül hasonló vizsgálati időszakot alkalmaztak egy egyidejűleg zajló visszatérítési eljárásban is.
b) A vizsgálatban érintett felek
(29)
A Bizottság hivatalosan értesítette az időközi felülvizsgálat kérelmezőjét és az érintett exportáló ország képviselőit a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
c) Kérdőívek és ellenőrzés
(30)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa, fennáll-e az időközi felülvizsgálat kérelmezője által folytatott dömping, illetve szükséges-e az intézkedések fenntartása.
(31)
Az időközi felülvizsgálat kérelmezője az érintett termék Ukrajnából származó teljes importját képviselte. Az együttműködő vállalatnak kérdőívet küldtek, melyet az kitöltött. Ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalat telephelyén:
-
Ukrajna
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukrajna
d) Nyilvánosságra hozatal
(32)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság szándékban állt, hogy az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre irányuló vizsgálatot megszünteti. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(33)
A hatályvesztési felülvizsgálat és a részleges időközi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik a 452/2007/EK rendelet és az 1243/2010/EU végrehajtási rendelet tárgyát képező termékkel, azaz a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is (a továbbiakban: érintett termék).
(34)
A jelenlegi felülvizsgálatok megerősítették, hogy az eredeti vizsgálatokhoz hasonlóan az érintett termék, az érintett országokban gyártott és belföldi piacon értékesített vasalódeszkák, továbbá az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített vasalódeszkák, valamint az analóg országban, azaz Ukrajnában gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz.
(35)
Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING, A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE ÉS A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
1. Dömping - hatályvesztési felülvizsgálat - Kína
1.1. Általános észrevételek
(36)
A fent említetteknek megfelelően mindössze egy, a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a teljes Kínából származó import csekély hányadát képviselő kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban. Az e vállalat tekintetében tett megállapítások ezért nem minősülnek az országot tekintve reprezentatívnak.
(37)
Ebből adódóan a Bizottság értesítette a kínai hatóságokat és a nem együttműködő kínai exportáló gyártókat arról, hogy az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint jár el, és lehetőséget biztosított számukra, hogy az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban észrevételt tegyenek. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
(38)
Az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően a dömpinggel és a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos alábbi megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, így elsősorban a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, valamint a Bizottság rendelkezésére álló, a legmegbízhatóbbnak minősülő statisztikákra, azaz az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdése értelmében a tagállamok által havonta továbbított adatokra (a továbbiakban: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa). Az egyéb statisztikai források - köztük a kínai exportadatbázis és az Eurostat (8 számjegyű) adatai - megbízhatatlannak minősültek, mivel a vonatkozó vámtarifák az érintett terméktől eltérő termékekre is alkalmazandók.
1.2. Rendes érték
a) Analóg ország
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.
(40)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság e célból Ukrajnát javasolta analóg országnak. A Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték megállapításának céljából a Bizottság az előző vizsgálatokban többek között Ukrajnát választotta megfelelő piacgazdasági berendezkedésű harmadik országnak. Minden érdekelt félnek megadták a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen a tervezett analóg ország kiválasztásával kapcsolatban. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
(41)
Ezen felül a Bizottság egyéb potenciális analóg országokat is megpróbált együttműködésre bírni, ezek Malajzia, Bosznia és Hercegovina, India, Izrael, valamint Törökország. Mindössze a török hatóságok bocsátották rendelkezésre a felkeresendő ismert gyártók listáját, azt azonban nem jelezték, hogy a gyártók együttműködnének-e a vizsgálatban. Ezzel párhuzamosan az egyetlen ukrán exportáló gyártó hozzájárult, hogy a párhuzamosan zajló időközi felülvizsgálat összefüggésében benyújtott és ellenőrzött adatait felhasználják a hatályvesztési felülvizsgálatban. Ezek az adatok az egész országot tekintve reprezentatívnak minősülnek.
(42)
Tekintettel a fenti tényekre és az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjára, a Bizottság megállapította, hogy Ukrajna megfelelő analóg országnak minősül.
b) A rendes érték meghatározása az analóg országban
(43)
Az egyetlen ukrán exportáló gyártó nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálatban, ugyanakkor együttműködött az azzal egyidejűleg zajló időközi felülvizsgálatban, és kérelmezte, hogy az annak összefüggésében gyűjtött és ellenőrzött adatokat használják fel a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálatban.
(44)
Figyelembe véve a hatályvesztési és az időközi felülvizsgálati időszak közötti jelentős átfedést, valamint hogy a szóban forgó ukrán exportőr az Unióba irányuló ukrán export 100 %-át képviseli, a rendes értéket az egyidejűleg folytatott részleges időközi felülvizsgálatban gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg (lásd a (77)-(83) preambulumbekezdést).
1.3. Exportár
(45)
Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő kínai exportáló gyártók esetében az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Az exportárat ennek megfelelően a Bizottság rendelkezésére álló importstatisztikák (az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa) alapján, a súlyozott átlag kiszámításával állapították meg.
(46)
Az együttműködő kínai exportáló gyártó esetében az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termékek első, független vevő részére történő viszonteladási ára alapján számították ki.
1.4. Összehasonlítás
(47)
A nem együttműködő kínai exportáló gyártók esetében a rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Minden olyan esetben kiigazításokra került sor, amikor a fuvarozási és szállítási költségek az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták; ezeket az együttműködő kínai exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott adatok alapján állapították meg.
(48)
Az együttműködő kínai exportáló gyártó esetében a rendes érték súlyozott átlagát a rendelkezésre bocsátott és ellenőrzött adatok alapján megállapított exportár súlyozott átlagával hasonlították össze a gyártelepi ár alapján, terméktípusonként, és azonos kereskedelmi szinten. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Minden olyan esetben legfeljebb 5,9 %-os kiigazításokra került sor, amikor a fuvarozási és szállítási költségek az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták.
1.5. Dömpingkülönbözet
(49)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az együttműködő kínai exportáló gyártó dömpingkülönbözetét úgy állapították meg, hogy az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. Ez az előzetes összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét. Abból adódóan, hogy a szóban forgó vállalat importvolumene a Kínából származó teljes importvolumen igen csekély hányadát képviseli, az e vállalat tekintetében tett megállapítások nem minősülnek egész Kínát tekintve reprezentatívnak.
(50)
A nem együttműködő kínai exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a rendes érték és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása révén állapították meg. Az együttműködés hiányából adódóan a terméktípusonkénti összehasonlítást nem lehetett elvégezni. Így az összehasonlítás alapját a (44) és (45) preambulumbekezdésben leírt statisztikai adatok képezték. Az összehasonlítás 11,5 %-os indikatív dömpingkülönbözetet mutatott.
1.6. A dömping folytatódásának valószínűsége - Kína
(51)
Az alacsony szintű együttműködési készség miatt a vizsgálat alatt nem álltak rendelkezésre információk a kínai belföldi piacról. Az együttműködő kínai exportőr kizárólag uniós export céljából folytat gyártási tevékenységet, így nem rendelkezett információkkal a hazai helyzetet illetően.
(52)
A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos megállapítások alapját elsősorban a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, valamint az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által 2010 júniusában folytatott hatályvesztési felülvizsgálat (14) keretében ellenőrzött és nyilvánosságra hozott, a Bizottság által a vizsgálat szempontjából relevánsnak tekintett információk képezték.
a) A Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(53)
A hatályos intézkedések és a Kínából származó import figyelembe vett időszakban jellemző, az alábbiakban megállapított (lásd a (106) preambulumbekezdést) csökkenése ellenére a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a kínai import 15-20 %-os uniós piaci részesedése az uniós árakhoz képest közel 20 %-os áralákínálás mellett (lásd a (109) preambulumbekezdést) továbbra is jelentősnek bizonyult.
(54)
Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálati időszakot jellemző lényeges piaci részesedésre és a folyamatosan fennálló jelentős alákínálásra, ésszerű azt a következtetést levonni, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a jelentős mennyiségű kínai behozatal várhatóan továbbra is jelentős nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat áraira.
b) Termelési és szabad kapacitás Kínában
(55)
Az USA hatályvesztési felülvizsgálatban közzétett adatok szerint Kína jelentős, az uniós fogyasztás 80 %-ának megfelelő kapacitással bír (2009). A Bizottság nem azonosított ennél frissebb, a vizsgálatot lefolytató egyesült államokbeli hatóság által gyűjtötteknek ellentmondó információkat. Az együttműködés hiánya miatt a kihasználatlan kapacitás pontos mértékét nem lehetett megállapítani.
(56)
A hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben szereplő információk alapján a kínai gyártók száma változatlanul magas. Ezért nem azonosítottak a kínai termelési kapacitás csökkenésére utaló jeleket.
(57)
Ezen felül, az USA hatályvesztési felülvizsgálatból gyűjtött és az együttműködő kínai exportáló gyártó tekintetében a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai révén megerősítést nyert információk alapján azt a következtetést vonták le, hogy fokozódó kereslet esetén könnyen bővíthető a kapacitás, mivel a gyártás főként munkaerőt igényel. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az érintett terméktől eltérő termékeket is előállító gyártóknak a kereslet függvényében módjában áll könnyen átállni az egyéb termékek gyártásáról az érintett termék gyártására. Ezért a dömpingellenes vám visszavonása esetén a kínai gyártóknak vélhetőleg viszonylag rövid időn belül, jelentős beruházások nélkül módjában állna fokozni a vasalódeszka-gyártást.
(58)
Ezért a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy Kína potenciálisan jelentős kapacitással bír, mely a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén átirányítható az uniós piacra.
c) Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(59)
Az alacsony szintű együttműködési készség, valamint a megbízható adatok hiánya miatt az uniós import, a harmadik exportpiacok és a kínai belföldi piac árait nem lehetett összehasonlítani. A rendelkezésre álló tények alapján végzett előzetes összehasonlítás rámutatott, hogy a kínai import jelentős mértékben az uniós átlagárak alá kínál (lásd a (109) preambulumbekezdést). Ebből következik, hogy az uniós piacot az árak tekintetében a kínai exportáló gyártók vonzónak találják.
(60)
Továbbá, az USA hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai alapján - melyeket semmilyen információ sem cáfolt - azt a következtetést lehet levonni, hogy jelenleg az Unió minősül a kínai gyártók legnagyobb exportpiacának. Második legnagyobb exportpiacként az USA továbbra sem nyitott a kínai exportáló gyártók számára, mivel a számottevő mértékű dömpingellenes vámok alkalmazását nemrégiben 2015-ig kiterjesztették.
(61)
A Kínából származó import viszonylag stabil és jelentős piaci részesedésének köszönhetően az Unió exportpiaca még a hatályos intézkedések ellenére is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. A második legnagyobb, azaz az USA exportpiacának lezárása arra enged következtetni, hogy a harmadik piacok felvevőképessége korlátozott. Ebből adódóan a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések megszüntetése esetén valószínűsíthető, hogy a kínai exportáló gyártók exportjukat az uniós piacra irányítanák.
d) Korábbi magatartás
(62)
Az USA hatályvesztési felülvizsgálat keretében gyűjtött információk azt mutatják, hogy a kínai gyártók erőteljesen exportorientáltak. Ezt részben alátámasztják a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai, mivel az egyetlen exportáló gyártó nem volt jelen a kínai belföldi piacon, hanem kizárólag exportra termelt.
(63)
Az USA hatályvesztési felülvizsgálatot követően az USA meghosszabbította dömpingellenes intézkedései hatályát, amely jelzi, hogy a dömpingellenes intézkedések megszüntetése esetén a kínai exportáló gyártók által más piacokon folytatott dömping az uniós piacra helyeződne át.
(64)
A korábban 0 %-os vámtételben részesített Since Hardware (Guangzhou) Co kínai exportáló gyártó magatartása jelzi a kínai exportőrök várható magatartását abban az esetben, ha a vámokat megszüntetik. A Since Hardware - az egyik legnagyobb kínai exportáló gyártó - a körülbelül 52 %-ban megállapított dömpingszint mellet a volumen tekintetében hozzávetőlegesen 64 %-kal növelte uniós piaci részesedését, 16 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva (15). Figyelembe véve az uniós piac vonzerejét és a Kínában rendelkezésre álló kapacitást, az említett korábbi magatartás alátámasztja, hogy intézkedések megszüntetése esetén a dömpingelt import vélhetően ismét jelentős mennyiségben jelenne meg.
1.7. A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés - Kína
(65)
A fentiekben részletezett megállapítások fényében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy figyelembe véve a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitást, a kínai gyártók részéről a gyártási volumen gyors növelésének és a termelés exportra irányításának képességét, a jelentős dömpingszint és alákínálás jellemezte exportot, továbbá az unós piac vonzerejét a szóban forgó export szempontjából, ésszerűnek tűnik az a feltételezés, miszerint az intézkedések hatályon kívül helyezése a Kínából származó vasalódeszkák fokozott dömpingelt uniós exportját eredményezné.
2. Dömping - hatályvesztési felülvizsgálat - Ukrajna
2.1. Általános észrevételek
(66)
Ukrajna esetében az egyetlen ismert ukrán exportáló gyártó nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálatban, így a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Figyelembe véve a hatályvesztési és az időközi felülvizsgálati időszak közötti átfedést, valamint hogy a szóban forgó ukrán exportőr az Unióba irányuló ukrán export 100 %-át képviseli, a gyártó beleegyezésével az időközi felülvizsgálatban gyűjtött és ellenőrzött adatok szolgáltak rendelkezésre álló tényekként a párhuzamosan folytatott hatályvesztési felülvizsgálatban.
2.2. Megállapítások
(67)
A hatályvesztési felülvizsgálatban az időközi felülvizsgálat megállapításai szolgáltak rendelkezésre álló tényekként, ezeket az alábbiakban a 6. pont fejti ki részletesen.
2.3. Dömpingkülönbözet
(68)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet úgy állapították meg, hogy az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét.
2.4. A dömping megismétlődésének valószínűsége
(69)
A dömping megismétlődésének valószínűségét a következő tényezők révén elemezték: az Ukrajnából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai, az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje, valamint az ukrán gyártó rendelkezésére álló, exportra irányítható termelési és többletkapacitása.
a) Az Ukrajnából származó dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(70)
Az Ukrajnából származó vasalódeszkák importja 24 %-kal nőtt. Ezzel párhuzamosan a piaci részesedés a 2008. évi 8 %-ról kismértékben, 10 %-ra nőtt a hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatt.
(71)
A figyelembe vett időszak során az importárak ugyanazon tendencia szerint alakultak, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai. Az importárak 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között összességében 14 %-kal emelkedtek.
b) Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(72)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokba irányuló ukrán export árai jellemzően elmaradtak az uniós piacon alkalmazott áraitól. Az árkülönbség a hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatt meghaladta az exportár szintjének 10 %-át.
(73)
A harmadik országokba irányuló ukrán export árai jellemzően elmaradtak az Unióba irányuló ukrán export áraitól, ami alátámasztja azt a következtetést, hogy az uniós piac vonzónak minősül, mivel magasabb nyereséget eredményezhet.
c) Az ukrán gyártó rendelkezésére álló, exportra irányítható termelési és többletkapacitása
(74)
A hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatt Ukrajna termelési kapacitását alacsony mértékben fordították exportra.
(75)
A vizsgálatban gyűjtött információk szerint nem várható az ukrán kapacitás további bővítése. Ebből adódóan az intézkedések hatályvesztése esetén nem valószínű az Unióba irányuló export fokozódása.
d) Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről - Ukrajna
(76)
Figyelembe véve a fentieket, és különösen a kapacitás várható alakulását, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ukrán exportáló gyártó várhatóan nem folytatna káros mennyiségű, dömpingelt árú, az uniós piacra irányuló exporttevékenységet rövid, illetve középtávon.
3. Dömping - időközi felülvizsgálat - Ukrajna
3.1. Rendes érték
(77)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítési mennyisége az időközi felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék teljes értékesítési mennyisége elérte-e az érintett termék e vállalatok által képviselt, Unióba irányuló exportvolumenének 5 %-át. Ezek alapján az együttműködő ukrán gyártó hazai értékesítése összességében reprezentatívnak minősült.
(78)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló kivitel során értékesített típusokkal.
(79)
Az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal azonosnak vagy összehasonlíthatónak találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha annak az időközi felülvizsgálati időszakban a belföldi piac független vevőinek értékesített összmennyisége elérte az uniós export során értékesített hasonló terméktípus összmennyiségének 5 %-át.
(80)
Ezt követően megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomnak minősül-e. Ehhez valamennyi terméktípus esetében megállapították a független vevők részére történő nyereséges belföldi értékesítés arányát.
(81)
Amennyiben a kiszámított előállítási költségekkel megegyező, vagy annál magasabb nettó árú terméktípus értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és amennyiben a szóban forgó típus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges hazai árra alapozták, amelyet a kérdéses típus időközi felülvizsgálati időszak során történt összes hazai értékesítésének súlyozott átlagára alapján számítottak ki, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem.
(82)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus nyereséges, az időközi felülvizsgálati időszakban bonyolított belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(83)
A nem nyereséges terméktípusok vonatkozásában a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számították ki. A rendes értéket úgy számították ki, hogy az ukrán gyártó hatályvesztési felülvizsgálati időszakra megállapított előállítási költségeihez hozzáadták a szokásos kereskedelmi forgalomban jellemző eladási, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) súlyozott átlagát, valamint a nyereséges terméktípusok esetében keletkező nyereség súlyozott átlagát.
3.2. Exportár
(84)
Mivel az ukrán exportáló gyártó uniós exportját közvetlenül független uniós vevőknek értékesítette, az exportárak az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak.
3.3. Összehasonlítás
(85)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Kiigazítást végeztek minden olyan esetben, amikor a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási és mellékköltségek, a csomagolás, a hitel, a banki költségek, valamint a jutalékok az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták.
3.4. Dömpingkülönbözet
(86)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet úgy állapították meg, hogy az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. Az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét.
4. A megváltozott körülmények tartós jellege - Ukrajna
(87)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
4.1. A megváltozott körülmények tartós jellege
(88)
Az ukrán gyártó oly módon alakította át értékesítési struktúráját, hogy 2010 decembere óta kapcsolódó értékesítési vállalat bevonása nélkül, közvetlenül független vevőknek értékesíti az érintett exportált termék teljes mennyiségét. Az exportárak kiszámításakor ezt az új körülményt figyelembe vették.
(89)
A változás tartósnak tekinthető, mivel azokat a feladatokat, amelyeket korábban a kapcsolódó vállalat végzett, az ukrán gyártó gyakorlatilag egy éve átvette. Semmi sem mutat arra, hogy az értékesítési struktúra a jövőben megváltozna. Ennek megfelelően megállapítható, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(90)
Hasonló termék előállításával hozzávetőlegesen 20-30 uniós gyártó foglalkozik. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.
(91)
Az uniós gazdasági ágazat éves termelését a Since Hardware (Guangzhou) Co - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalát érintő, az (1) preambulumbekezdésben említett vizsgálat megállapításai, valamint az együttműködő uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok alapján becsülték meg. Amint arra az említett exportáló gyártó által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1243/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (65) preambulumbekezdése is kitér, 2009-ben a vasalódeszkák teljes uniós előállítása a becslések szerint meghaladta az évi 5 millió darabot. Egyéb információk hiányában ezért a Bizottság ésszerűnek tekintette a feltételezést, miszerint a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat figyelembe vett időszakának kezdetekor (2008) a teljes uniós gyártás 5 millió darabot tett ki. A gyártási volumen figyelembe vett időszakban bekövetkezett alakulását az együttműködő uniós gyártók gyártási volumenének tendenciája alapján állapították meg. Az így megállapított uniós gyártási mennyiség a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a becslések értelmében 5,2 millió darabot tett ki.
(92)
A fenti (19) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének 40 %-át képviselték. A mintába kiválasztott gyártók kitöltötték a kérdőívet.
(93)
Ezen felül négy uniós gyártó nyújtott be a gyártási és értékesítési adataival kapcsolatos alapvető információkat.
(94)
A fenti hét uniós gyártóról megállapítást nyert, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának több mint 55 %-át képviselték.
(95)
A vasalódeszkák uniós piacán rendszerint kis- és középtermelők vannak jelen, melyek különböző tagállamokban, köztük Németországban, Olaszországban, Hollandiában, Lengyelországban, Portugáliában, Spanyolországban és az Egyesült Királyságban tevékenykednek.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
(96)
Mivel mindössze egy ukrán gyártó exportál az Unióba, az alábbiakban az uniós fogyasztás és egyes makrogazdasági mutatók a bizalmas adatok védelme érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexált formában vagy értéktartományok megadásával szerepelnek.
1. Uniós fogyasztás
(97)
Az uniós fogyasztást a (100) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek volumene és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisában rögzített importvolumen alapján határozták meg.
(98)
Ami a Kínából származó import mennyiségét illeti, az egyetlen együttműködő kínai exportőr adatait nem lehetett a Kínából származó import összmennyiségének meghatározásához felhasználni, mivel az a Kínából származó teljes importnak mindössze igen kis részét képviselte. A behozatal összmennyiségét ezért az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján kellett megállapítani. Az Eurostat adatbázisában a vonatkozó KN-kódok alá az érintett terméken kívül egyéb termékek is tartoznak, ezért az Eurostat statisztikái nem minősültek alkalmasnak a Kínából származó behozatal volumenének megállapításához. Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók rendkívül alacsony együttműködési készségét és a független importőrök együttműködésének hiányát, a behozatal volumenének meghatározásához kizárólag az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa bizonyult megbízhatónak. Ugyanakkor mivel az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa a behozatali mennyiséget kilogrammban tünteti fel, az adatokat darabszámra bontva (egység) kellett átalakítani, melyhez az egyidejűleg zajló időközi felülvizsgálatban az Ukrajnából származó behozatal tekintetében megállapított átváltási arányt alkalmazták. A módszer azért tűnt ésszerűnek, mert az együttműködő kínai vállalat importja nem minősült reprezentatívnak, továbbá - amint arra a (36) preambulumbekezdés is kitér - Ukrajna analóg országként is szolgált a Kínára alkalmazandó rendes érték meghatározásakor, így a Kínából származó import szintjének meghatározásához az adatok reprezentatívnak minősültek.
(99)
Az Ukrajnából származó import esetében az egyidejűleg folytatott időközi felülvizsgálat során a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszokat használták fel. Annak ellenére, hogy a 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartó időközi vizsgálati időszak nem foglalta magában a hatályvesztési felülvizsgálati időszak első negyedévét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az információ alkalmas az import volumenének meghatározására. Az említett információt ellenőrizték, és megállapítást nyert, hogy alkalmas és reprezentatív a hatályvesztési felülvizsgálati időszak vonatkozásában az Ukrajnából származó import volumenének meghatározása céljából.
(100)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek volumenét oly módon becsülték meg, hogy a hét együttműködő uniós gyártó teljes gyártási volumenét és teljes értékesítési volumenét a figyelembe vett időszak minden egyes éve tekintetében kivetítették az uniós gazdasági ágazat becsült teljes gyártási volumenére.
(101)
A fentiek alapján az uniós fogyasztás 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkent. Részletesebben: a kereslet 2008 és 2009 között 7 százalékponttal csökkent, majd 2009 és 2010 között 9 százalékponttal nőtt. A hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a teljes uniós fogyasztás 9-10 millió darab között alakult, ami a megelőző évhez képest 13 százalékpontnyi csökkenést jelent.
1. táblázat
Volumen
(1 000 darab)
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Fogyasztás
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Forrás: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa, kitöltött kérdőívek
2. Behozatal az érintett országokból
(102)
A 2007-ben folytatott eredeti vizsgálat során a Kínából és Ukrajnából származó importot az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően összesítve értékelték. A Bizottság megvizsgálta, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat során szintén megfelelőnek bizonyul-e az összesített értékelés.
(103)
E tekintetben megállapítást nyert, hogy a Kínából származó behozatal tekintetében meghatározott dömpingkülönbözet (11,5 %) az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében meghaladta a minimális szintet. Az Ukrajnából származó behozatal vonatkozásában a hatályvesztési felülvizsgálati időszakra nem állapítottak meg sem dömpinget, sem a dömping megismétlődésének valószínűségét. Ezek alapján az Ukrajnából származó importot nem lehet a Kínából származó importtal összesítve értékelni, mivel nem teljesülnek az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített feltételek.
3. A Kínából származó behozatal
3.1. Volumen és piaci részesedés
(104)
Amint arra a (98) preambulumbekezdés is kitér, a kínai exportáló gyártók rendkívül alacsony együttműködési készségéből adódóan a Kínából származó import teljes mennyiségét az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg.
(105)
Ezen az alapon az érintett termék Kínából származó behozatala 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között abszolút értékben 4-4,5 millió darabról 1,5-2 millió darabra csökkent, ami a figyelembe vett időszakban 59 %-os visszaesésnek felel meg. A visszaesésé különösen jelentősnek mutatkozott 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között, amikor a kínai import 3-3,5 millióról 1,5-2 millió darabra csökkent, ami 36 százalékpontos esést jelent. Ez a csökkenő tendencia egybeesik a Since Hardware-re vonatkozó dömpingellenes vám 2010. decemberi ismételt kivetésével.
(106)
Annak ellenére, hogy a Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszakban 22 százalékponttal esett, a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentős, 15-20 %-os piaci részesedés mutatkozott.
2. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Intézkedések hatálya alá tartozó kínai import volumene (1 000 darab)
4 000-4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Intézkedések hatálya alá tartozó kínai import piaci részesedése
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Forrás: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
3.2. Árak és áralákínálás
(107)
A kínai exportáló gyártók rendkívül alacsony együttműködési készségéből adódóan a Kínából származó behozatal átlagárait az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, azaz az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisában szereplő információk alapján kellett megállapítani. Az adatbázisban rögzített információkat a fenti módszert alkalmazva (lásd a (104) preambulumbekezdést) alakították át ár/darab adatokra. A módszer révén megállapított importárak 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 7 EUR/darabról 8,2 EUR/darabra emelkedtek, ami 17%-os növekedésnek felel meg.
3. táblázat
Intézkedések hatálya alá tartozó import árai (EUR/darab)
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Kína
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Forrás: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
(108)
A hatályvesztési felülvizsgálati időszakot jellemző áralákínálás megállapításához a mintába felvett uniós gyártók uniós piaci független vevőknek felszámított, a gyártelepi árszintre kiigazított (azaz az Unión belüli szállítási költségek nélküli, és az engedmények és kedvezmények levonását követően érvényes) értékesítési árainak súlyozott átlagát összehasonlították a (107) preambulumbekezdésben megállapított, CIF alapon számított, és a vámoknak megfelelően kiigazított megfelelő importárak súlyozott átlagával.
(109)
Az összehasonlítás rámutatott, hogy a mintába felvett uniós gyártók hatályvesztési felülvizsgálati időszakban elért forgalma százalékos arányában kifejezve, a Kínából származó import közel 20 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá.
4. Az Ukrajnából származó behozatal
(110)
Amint arra a (99) preambulumbekezdés is kitér, az Ukrajnából származó behozatal volumenét és árait az ukrán exportáló gyártó által a párhuzamosan zajló időközi felülvizsgálat során a kérdőívre benyújtott és ellenőrzött válaszok alapján határozták meg.
(111)
A következő táblázat az Ukrajnából származó behozatal alakulását szemlélteti a figyelembe vett időszakban, a volumen és a piaci részesedés tekintetében.
4. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Intézkedések hatálya alá tartozó ukrán import volumene (1 000 darab)
700 - 900
800 - 1 000
900 - 1 100
900 - 1 100
Index
100
104
128
124
Intézkedések hatálya alá tartozó ukrán import piaci részesedése
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok
(112)
Az Ukrajnából származó vasalódeszkák importja 2008 és 2011 között 24 %-kal nőtt. Ukrajna elsősorban a Kínából származó vasalódeszkák importjára kivetett magasabb dömpingellenes vámnak köszönhetően növelhette importját. Emellett a tendenciához az is hozzájárult, hogy 2010 júliusában az Ukrajnával szembeni dömpingellenes vám 9,9 %-ról 7,7 %-ra módosult, így az ukrán import versenyképesebbé vált az uniós piacon.
(113)
Az alábbi táblázat az uniós határparitáson számított átlagos CIF-árak alakulását mutatja be az Ukrajnából származó, intézkedések hatálya alá tartozó import tekintetében.
5. táblázat
Intézkedések hatálya alá tartozó import árai (EUR/darab)
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Ukrajna
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok
(114)
Amint azt az 5. táblázat mutatja, a figyelembe vett időszakban az átlagos importár 10-15 %-kal nőtt, a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban pedig szorosan megközelítette az uniós gazdasági ágazat uniós piaci árait.
5. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
(115)
A más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal volumenét az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa alapján határozták meg; az adatokat a (98) preambulumbekezdésben leírt, a Kínából származó import volumene meghatározásakor alkalmazott módszerrel alakították át darabszámnak megfelelően. A módszer azért tűnt ésszerűnek, mert az Eurostat adatbázisában a vonatkozó KN-kódok alá az érintett terméken kívül egyéb termékek is tartoznak, ezért az nem minősül alkalmasnak a harmadik országokból származó behozatal volumenének megállapítására.
(116)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos importár szempontjából.
6. táblázat
Más harmadik országokból származó import volumene (1 000 darab)
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Törökország
300 - 500
500 - 700
700 - 900
800 - 1,000
Index
100
160 - 170
215 - 225
225 - 235
Más harmadik országok
400 - 600
600 - 800
900 - 1 100
700 - 900
Index
100
130 - 140
190 - 200
150 - 160
Minden más ország összesen
700 - 1,100
1,100 - 1,500
1,600 - 2,000
1,500 - 1,900
Index
100
140 - 150
200 - 210
180 - 190
Minden más harmadik országból származó import piaci részesedése
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Minden más országból származó import árai (EUR/darab)
7,7
8,1
8,2
9,0
Forrás: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
(117)
A figyelembe vett időszakban a más harmadik országokból származó behozatal volumene összességében növekedést mutatott. Az importvolumen 2008 és 2010 között nőtt, sőt több mint kétszeresére emelkedett, ugyanakkor 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között ismételten csökkent. Ezek alapján a más harmadik országokból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, és a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban elérte a 1,5-1,9 millió darabot, ami ebben az időszakban 15-20 %-os piaci részesedést jelent. Az említett behozatal jelentős része Törökországból érkezett, az innen származó import 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 0,3-0,5 millióról 0,8-1 millió darabra emelkedett.
(118)
A más harmadik országokból származó, intézkedések alá nem vont behozatal átlagárai 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 7,7 euróról 9 euróra nőttek, ami 17 %-os növekedésnek felel meg.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(119)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(120)
A (20) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a mintavételt az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára használták.
(121)
A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
-
a makrogazdasági mutatók (gyártás, termelési kapacitás, kapacitásfelhasználás, termelékenység, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint az uniós gazdasági ágazat helyreállása a korábbi dömpinget követően) értékelését az uniós gyártás egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján végezték el;
-
a mikrogazdasági mutatókat (átlagos egységárak, egységnyi költség, készletek, bérek, nyereségesség, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett három uniós gyártó által szolgáltatott információk alapján elemezték.
6.1. Makrogazdasági mutatók
a) Termelés
(122)
A teljes uniós termelést a (91) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően becsülték meg. Ezek alapján 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között az uniós termelés 4 %-os növekedést mutatott. Részletesebben: 2008 és 2009 között a termelés 2 %-kal csökkent, ám 2009 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 6 százalékponttal, hozzávetőlegesen 5,2 millió egységre nőtt.
7. táblázat
1 000 darabban kifejezve
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Termelés
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Forrás: kitöltött kérdőívek
b) Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(123)
A termelési kapacitást a (122) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően oly módon becsülték meg, hogy a hét együttműködő uniós gyártó teljes gyártási volumenét és teljes kapacitását a figyelembe vett időszak minden egyes éve tekintetében kivetítették az uniós gazdasági ágazat összetermelésére.
(124)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 17 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez az emelkedés azonban egyetlen uniós gyártónak tudható be, míg a többi együttműködő uniós gyártó kapacitása a figyelembe vett időszakban stabilnak mutatkozott. A vizsgálat megállapításai azt mutatják, hogy a nem együttműködő uniós gyártók némelyike bezárta gyártási létesítményeit, melynek következtében a figyelembe vett időszakban csökkent a teljes uniós termelési kapacitás, amit az alábbi 8. táblázat nem szemléltet. A vizsgálat azt is feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett terméktől eltérő termékeket is gyártott (pl. szárítókat), részben megegyező gyártóberendezéseken. Ezen felül a vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gyártók könnyen át tudnak állni az érintett termék gyártásáról az egyéb termékek gyártására. Ebből adódóan nem lehetett egyértelműen megállapítani az érintett termékre vonatkozó termelési kapacitást.
(125)
A kapacitáskihasználás 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 66 %-ról 58 %-ra csökkent. Amint azt az előző preambulumbekezdés jelzi, a teljes uniós termelési kapacitást nem lehetett megbízhatóan megállapítani. Mivel a kapacitáskihasználás megállapítása a teljes kapacitáson alapul, ebben az esetben ez sem tekinthető jelentős kármutatónak.
8. táblázat
1 000 darabban kifejezve
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Termelési kapacitás
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Kapacitáskihasználás
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Forrás: kitöltött kérdőívek
c) Értékesítési volumen
(126)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenét a (100) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően állapították meg. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piaci független vevők tekintetében 10 %-kal nőtt 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között. A növekedés különösen jelentősnek mutatkozott 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között, amikor az értékesítési volumen 7 százalékponttal nőtt. Mindez egybeesik a Kínából származó behozatalnak a Since Hardware (Guangzhou) Co importjára vonatkozó dömpingellenes vám kivetéséből adódó csökkenésével.
9. táblázat
1 000 darabban kifejezve
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Értékesítés uniós független vevőknek
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Forrás: kitöltött kérdőívek
d) Piaci részesedés
(127)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nőtt; 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 40-45 %-ról 50-55 %-ra emelkedett, ami 24 %-os növekedésnek felel meg. A növekedést egyrészt a mérsékelt fogyasztás indokolja, másrészt a kínai importvolumen és az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenében egyidejűleg mutatkozó növekedésből adódik.
10. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Uniós gyártók piaci részesedése
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
e) Növekedés
(128)
Az uniós fogyasztás 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között csökkent. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek volumene 10 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése pedig 24 %-kal emelkedett. Ugyanebben az időszakban hasonló tendenciát követve az uniós gazdasági ágazat termelése 4 %-kal nőtt, a beruházások megkétszereződtek (lásd a (141) preambulumbekezdést), a foglalkoztatás pedig 10 %-kal emelkedett (lásd a (129) preambulumbekezdést. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban növekedés volt tapasztalható.
f) Foglalkoztatás
(129)
A teljes uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos foglalkoztatást és foglalkoztatási tendenciákat az együttműködő uniós gyártókra vonatkozó, rendelkezésre álló számadatok alapján becsülték meg. Az értékesítés növekedésével egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 10 % emelkedést mutat.
11. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Foglalkoztatás a hasonló termék vonatkozásában
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Forrás: kitöltött kérdőívek
g) Termelékenység
(130)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - egy alkalmazott éves termelésében (darabszám) mérve - a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. Ez azzal a ténnyel áll összefüggésben, hogy a termelés alacsonyabb mértékben növekedett, mint a foglalkoztatás.
12. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Termelékenység (1 000 darab/alkalmazott)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Forrás: kitöltött kérdőívek
h) A dömpingkülönbözet nagysága és az uniós gazdasági ágazat helyreállása a korábbi dömpinget követően
(131)
A megállapítások értelmében a dömpingkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a minimális szintet. A tényleges dömpingkülönbözet mértékének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak, különösen figyelembe véve a Kínából származó import volumenét és árait.
(132)
A korábbi dömping hatásai tekintetében a fentiekben elemzett mutatók a javuló tendenciák ellenére egyúttal azt is alátámasztják, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan és sérülékeny.
6.2. Mikrogazdasági mutatók
a) Árak és az árakat befolyásoló egyéb tényezők
(133)
A mintába felvett uniós gyártók uniós független vevők esetében alkalmazott átlagos értékesítési árai az alábbi táblázat szerint alakultak. A figyelembe vett időszakban az átlagárak viszonylag stabilnak bizonyultak, noha a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban némileg emelkedtek. Csakúgy mint a fentiekben, ez a növekedés is egybeesett a Since Hardware (Guangzhou) Co importjára alkalmazandó dömpingellenes vám kivetésével.
13. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Egységár az uniós piacon (EUR/darab)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Egységnyi termelési költség (EUR/darab)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Forrás: kitöltött kérdőívek
(134)
Az értékesítési árak a fő alapanyagok (pl. acél) árának alakulását követik. A figyelembe vett időszakban az értékesítési árak és a költségek viszonylag változatlanok voltak, noha a költségek némileg nagyobb mértékben emelkedtek mint az értékesítési árak, ami 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat nyereségességére. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak nem állt módjában fenntartható szintre emelni árait, mivel piaci részesedésének bővítése érdekében arra kényszerült, hogy azokat a csökkenő kereslet jellemezte időszakban az olcsó kínai importhoz igazítsa.
b) Munkaerőköltség
(135)
A figyelembe vett időszakban az átlagos bérek stabilak voltak, ugyanakkor az egységnyi termelési költség 3 %-kal nőtt (lásd a 13. táblázatot).
14. táblázat
EUR/foglalkoztatott
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Átlagos bérek
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Forrás: kitöltött kérdőívek
c) Készletek
(136)
A készletek növekedtek a figyelembe vett időszak során. A hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a készletek 56 %-kal magasabb szintet mutattak, mint 2008-ban.
15. táblázat
1 000 darabban kifejezve
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Zárókészletek
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Forrás: kitöltött kérdőívek
d) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(137)
Az uniós gazdasági ágazatot a 2008-as nullszaldós szinthez képest 2009-ben 2 %-os nyereségesség jellemezte, ami enyhe növekedést jelent. Ennek ellenére a nyereségesség 2010-ben ismét csökkent, és a tendencia a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban is folytatódott, elérve a -1,7 %-ot. Összességében a nyereségesség közel 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Amint az a (137) preambulumbekezdésben is szerepel, a csökkenést az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem állt módjában fokozódó költségeivel párhuzamosan értékesítési árait is növelni, mivel piaci részesedésének bővítése érdekében arra kényszerült, hogy árait az alacsony kínai importárakhoz igazítsa.
(138)
A beruházások megtérülése mint a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. 2008 és 2009 között növekedett, majd 2009 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között csökkent. Amint arra a (141) preambulumbekezdés is rámutat, a beruházások megtérülésében mutatkozó visszaesés a fokozott beruházásokból adódóan jelentősebb volt, mint a nyereségességi szint csökkenése.
16. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Nyereségesség
(nettó értékesítés %-a)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Forrás: kitöltött kérdőívek
e) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(139)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom - azaz az ágazat azon képessége, hogy maga finanszírozza tevékenységeit, és melyet a hasonló termék forgalmának százalékos értékében fejeznek ki - a nyereségességgel párhuzamosan javult, azaz a 2008-as nullszaldós szintről 2009-ben 5 %-ra emelkedett. Ezt követően 2010-ben 3 %-ra csökkent, majd a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban negatív értéket mutatott.
17. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Készpénzforgalom
(a forgalom %-ában)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Forrás: kitöltött kérdőívek
(140)
Semmi sem utalt arra, hogy a tőkebevonás terén az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna.
f) Beruházások
(141)
A mintába felvett gyártóknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között több mint megkétszereződtek. 2008 és 2009 között a beruházások erőteljesen emelkedtek. A fokozott beruházásokat az indokolta, hogy az uniós gazdasági ágazat versenyképessége növelése érdekében átszervezést hajtott végre a termelési folyamat tekintetében. 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között csökkenés mutatkozott, ám a beruházások a 2008-as szinthez képest továbbra is jelentősnek bizonyultak.
18. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Nettó beruházások (ezer EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Forrás: kitöltött kérdőívek
7. A kárra vonatkozó következtetés
(142)
A makrogazdasági mutatók elemzése a figyelembe vett időszak tekintetében javulást jelzett, különösen a termelés és az értékesítési volumen, valamint az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében. Ezzel egyidejűleg egyes lényeges mikrogazdasági mutatók, köztük a nyereségesség és a beruházások megtérülése, csökkenést mutattak. Az értékesítési árak enyhe emelkedésük ellenére nem érték el a fenntartható szintet és nem igazodtak a megnövekedett termelési költségekhez. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a Kínából származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban továbbra is magas volt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének bővítése érdekében az említett behozatal alacsony áraihoz igazodott.
(143)
Ebből adódóan a Kínával szembeni intézkedések csak részben járultak hozzá ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat az okozott kárt követően helyreálljon.
(144)
Figyelembe véve a fenti elemzést, az uniós gazdasági ágazat helyzete javult, jelentős károkozásra nem került sor. A nyilvánvalóan kedvező tendenciák és az átszervezés terén tett jelentős erőfeszítések ellenére azonban az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan és sérülékeny.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(145)
Az (51)-(51) preambulumbekezdésekben említetteknek megfelelően - tekintettel a kínai exportáló gyártók alacsony együttműködési készségére - a kínai belföldi piaccal és az egyéb harmadik országokba irányuló kínai exporttal kapcsolatos elemzést a rendelkezésre álló információk, azaz az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által 2010 júniusában folytatott hatályvesztési felülvizsgálat keretében nyilvánosságra hozott információk alapján kellett elvégezni.
(146)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.
(147)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a kár megismétlődésének valószínűsége.
2. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(148)
A fentiekben említettek szerint a Kínából származó behozatal tekintetében az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. Intézkedések hiányában a Kínából származó érintett termék behozatali mennyisége minden valószínűség szerint növekedne, az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési áraival szemben jelentős alákínálást mutatva. A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat ügyfelei jellemzően kiskereskedők, azaz erőteljes tárgyalási pozícióval bíró szupermarketek, melyek egyre növekvő mértékben szerzik be Kínából a vélhetően igen alacsony dömpingelt árakon piacra lépő vasalódeszkákat. Így az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt nyomás vélhetően súlyosbodna, és az ágazat árai csökkentésére kényszerülne, ami katasztrofális következményekkel járna a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban is már negatív nyereségességére.
(149)
Így figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetét, a Kínából származó dömpingelt import megnövekedett volumene és árhatása súlyos anyagi veszteséget és a piaci részesedés visszaesését vonná maga után.
(150)
A korábban 0 %-os vámtételben részesített Since Hardware (Guangzhou) Co kínai exportáló gyártó magatartása jelzi a kínai exportőrök várható magatartását abban az esetben, ha a vámokat megszüntetik. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábban (2007. április és 2010. december között) 0 %-os vámtételben részesített Since Hardware (Guangzhou) Co az említett időszakban az uniós gazdasági ágazat áraival szemben számottevő alákínálást mutató dömpingelt árakon jelentős mértékben növelte az Unióba irányuló exportját. A korábban említetteknek megfelelően egy a vállalatra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat 35,8 %-os végleges dömpingellenes vám kivetését eredményezte. A szóban forgó vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a vonatkozó vizsgálati időszakban (2009) a vállalat által bonyolított import volumene az eredeti, 2007-ben folytatott vizsgálat vizsgálati időszakához (2005) képest megkétszereződött. A Since Hardware (Guangzhou) Co vonatkozásában folytatott vizsgálat azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett.
(151)
Ezen felül a vizsgálat rámutatott, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megindítása előtt a kínai exportáló gyártók már felvették a kapcsolatot a potenciális uniós vevőkkel, az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival szemben jelentős alákínálást mutató árakat kínálva. Mindez alátámasztja, hogy a kínai exportáló gyártók az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nagy valószínűséggel fokozott termékmennyiséggel, jelenlegi árszintjüket csökkentve próbálnának meg az uniós piacra lépni.
3. Az uniós piac vonzereje, egyéb harmadik országok hatályos intézkedései, és szabad kapacitás
(152)
Az (55)-(57) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai vasalódeszka-ágazat meglehetősen exportorientált és az Unió még az intézkedések bevezetése esetén is a legnagyobb és legvonzóbb piacnak minősül.
(153)
A kínai exportáló gyártóknak az USA jelenti a második legnagyobb exportpiacot. Ugyanakkor az USA piacára való jutás a 2015-ig kiterjesztett, szigorú dömpingellenes intézkedések következtében korlátozott. Ez megerősíti, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a Kínából származó import vélhetően fokozott mennyiségben irányulna az uniós piacra.
(154)
A Bizottság által az USA hatályvesztési felülvizsgálatból gyűjtött információk szerint Kína jelentős potenciális szabad kapacitással bír, és a dömpingellenes intézkedések visszavonása esetén a kapacitás könnyen fokozható, mivel Kínában a vasalódeszkák gyártása munkaerő-igényes, és a termelés fokozása nem igényel jelentős beruházást vagy speciális készségeket. Ezért a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy Kína potenciálisan jelentős szabad kapacitással bír, mely a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén átirányítható az uniós piacra.
4. Egyéb tényezők
4.1. A Kínából származó nem dömpingelt behozatal
(155)
A fent említetteknek megfelelően a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban nem állapítottak meg dömpinget a 22,7 %-os egyedi vámtételben részesülő, egyetlen kínai együttműködő exportőr tekintetében. Ugyanakkor mivel a szóban forgó vállalat importja a Kínából származó teljes importvolumen igen csekély hányadát képviseli, a vállalat nem minősült jelentősnek, és nem tekintették úgy, hogy hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatti bizonytalan helyzetéhez.
(156)
Megállapítást nyert továbbá, hogy az említett vállalat importja a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban nem kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá.
4.2. Az Ukrajnából származó behozatal
(157)
A fentiekben említetteknek megfelelően az Ukrajnából származó vasalódeszkák importja 24 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban ez a megfelelő piac enyhe növekedését eredményezte.
(158)
Ugyanakkor 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között az átlagos importár 14 %-kal nőtt, és elérte az uniós gazdasági ágazat uniós piaci árszintjét.
(159)
Ebből adódóan az uniós gazdasági ágazat bizonytalan helyzete nem magyarázható az Ukrajnából származó vasalódeszka-importtal. Hasonlóképpen nem valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Ukrajnából származó behozatal hozzájárulna a kár megismétlődéséhez.
4.3. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
(160)
A más harmadik országokból származó, intézkedések alá nem vont behozatal volumene a figyelembe vett időszakban nőtt, noha 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között enyhe csökkenés volt tapasztalható. Az importvolumen növekedése a megegyező időszakban egyúttal a piaci részesedés növekedését is jelentette 5-10 %-ról 15-20 %-ra.
(161)
Annak ellenére, hogy a más harmadik országokból származó behozatal árszintje nem érte el az uniós gazdasági ágazat átlagárait, a jelenlegi vizsgálat megállapította, hogy a Kínából származó import átlagárait meghaladta.
(162)
A fentiek ellenére a kínai behozatal vélhetően jelentősen, dömpingelt árak mellett, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva növekszik. A vizsgálat feltárta, hogy a Kínából származó import átlagárai a dömpingellenes vám alkalmazása nélkül 20 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai alá. Ennek megfelelően az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó import vélhetően a más harmadik országokból származó import átlagárainál alacsonyabb árakkal lépne az uniós piacra, a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban tapasztaltakhoz hasonlóan. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a harmadik országok piacairól származó behozatal az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása ellenére nem képes ellensúlyozni azt a következtetést, miszerint az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai import valószínűleg a káros dömping megismétlődését vonná maga után.
4.4. A fogyasztás csökkenése
(163)
Megjegyzendő, hogy a fogyasztásban 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között mutatkozó nyilvánvaló visszaesés főként a Since Hardware (Guangzhou) Co importjára kivetett dömpingellenes vám következtében csökkent import statisztikai hatásának tudható be. Ugyanezen időszakban az uniós gazdasági ágazat növelni tudta értékesítési volumenét és piaci részesedését is. Ezért a fogyasztás csökkenése nem lehetett hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
5. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(164)
A vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár valószínűleg megismétlődne.
(165)
Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók által továbbra is folytatott dömping szintjét, az uniós piac vonzerejét, a Since Hardware (Guangzhou) Co kínai exportáló gyártó a 2010 decemberében folytatott vizsgálatban megállapított korábbi magatartását, a kínai gyártók azon képességét, hogy igény esetén könnyen fokozzák kapacitásukat, valamint a kínai gyártók erőteljes exportirányultságát, az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazatnak vélhetően az áraihoz képest jelentősen alákínáló kínai dömpingelt import növekedésével kellene szembenéznie. Ilyen körülmények között az uniós gazdasági ágazat jelenleg is nehéz helyzete vélhetően nem csak a nyereségesség tekintetében romlana, hanem az uniós gazdasági ágazat általános teljesítménye terén az utóbbi időben tapasztalható javuló tendenciák is valószínűleg romlanának.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(166)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a Kínából származó vasalódeszkák importjára a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításait követően esetlegesen kivetendő dömpingellenes intézkedések összességükben az Unió érdekével ellentétesek-e. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(167)
A jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések. Így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul kedvezőtlen hatásait.
(168)
Emlékeztetni kell arra, hogy a javaslat az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatala tekintetében a dömpingellenes eljárás megszüntetésére irányul, ami azt vonja maga után, hogy a harmadik országokból származó, korlátozásokhoz nem kötött import fokozott mértékben léphet az uniós piacra.
(169)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Kínából származó behozatal elleni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(170)
Az uniós gazdasági ágazat életképes iparágnak bizonyult. Ezt alátámasztották a gazdasági helyzetében a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt kedvező fejlemények, amelyek részben az ágazat versenyképességi törekvéseinek és a meglévő intézkedéseknek köszönhetőek. Várható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is ki tudja használni a fenntartandó intézkedéseket. Amennyiben nem maradnak fenn a Kínából származó behozatallal szembeni intézkedések, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg jelentős kárt szenved a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős mennyisége miatt, ami figyelembe véve a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban megállapított alákínálási különbözeteket komolyan rontaná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét. A jövedelmezőségi ráta, a beruházások megtérülése és a készletek már jelenleg is negatív értékeket mutatnak, és tovább romlanának, ami végeredményben vélhetően az uniós gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne.
(171)
Ennek megfelelően levonható a következtetés, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Más felek érdekei
(172)
A Bizottság 15 importőrrel/kereskedővel vette fel a kapcsolatot, ám egyikük sem működött együtt. Egy potenciális érdekelt fél sem jelentkezett a vizsgálat során. Nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az érintett termék importőreire vagy fogyasztóira. Az adott körülmények között ésszerűnek tűnik az a feltételezés, miszerint az elsődleges ügyfelek, azaz a nagy kiskereskedelmi üzletek a dömpingellenes vámoknak betudható esetleges áremelkedést anélkül háríthatják át a végső fogyasztókra, hogy azok jelentős változást érzékelnének.
4. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(173)
Ezen az alapon az a következtetés vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely egyértelműen arra utal, hogy a jelenlegi, Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása sérti az általános uniós érdeket.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(174)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását, az Ukrajnából származó behozatal esetében pedig azok megszüntetését szándékozik javasolni. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy ismertessék észrevételeiket.
(175)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, ugyanakkor az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára hatályban lévő dömpingellenes vám hatályát kell, hogy veszítse,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC-kódok: 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 és 8516900051) KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli - gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is - vasalódeszkák behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Gyártó
Vámtétel (%)
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Összes többi vállalat
42,3
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatala tekintetében folytatott dömpingellenes eljárás lezárul, és a 452/2007/EK rendelettel Ukrajnával szemben alkalmazott dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. július 15-én.