EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 235/2014
af 11. marts 2014
om oprettelse af et finansieringsinstrument for demokrati og menneskerettigheder på verdensplan
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 209 og 212,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Denne forordning udgør et af de instrumenter, hvormed der ydes direkte støtte til Unionens eksterne politikker, og erstatter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1889/2006 (4). Den opretter et finansieringsinstrument til fremme af og støtte til demokrati og menneskerettigheder på verdensplan, der gør det muligt at yde støtte, uafhængigt af om de pågældende tredjelandes regeringer og offentlige myndigheder giver deres samtykke.
(2)
I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) fastsættes det, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd.
(3)
I henhold til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i TEU samt artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), er ligestilling mellem kvinder og mænd en grundlæggende værdi og et mål for Unionen, og Unionen skal fremme og integrere ligestilling i alle sine aktiviteter.
(4)
I henhold til artikel 21 i TEU skal Unionens optræden udadtil bygge på de principper, der har ligget til grund for dens egen oprettelse, nemlig demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet samt respekt for grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt og folkeretten.
(5)
Inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil udgør fremme af menneskerettigheder, demokrati, retsstatsprincippet og god regeringsførelse og af en inklusiv og bæredygtig vækst to grundpiller i Unionens udviklingspolitik. En forpligtelse til at respektere samt fremme og beskytte menneskerettigheder og demokratiske principper er et væsentligt element i forbindelse med Unionens indgåelse af aftaler med tredjelande.
(6)
Den fælles meddelelse fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen af 12. december 2011 med titlen »Menneskerettigheder og demokrati i centrum for EU's optræden udadtil - en mere effektiv tilgang« foreslog særlige foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten og sammenhængen af Unionens tilgang til menneskerettigheder og demokrati.
(7)
Det instrument, der herved etableres, bør bidrage til at realisere målene for Unionens optræden udadtil, herunder målene for Unionens udviklingspolitik, især målene fastlagt i fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om den Europæiske Unions udviklingspolitik med titlen »Den europæiske konsensus« og Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2011 med titlen »Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« samt de af Unionens politikker, der har indvirkning på menneskerettighederne, herunder målene skitseret i EU's strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, der blev vedtaget af Rådet den 25. juni 2012.
(8)
I overensstemmelse med EU's strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, med henblik på at integrere menneskerettighedsprincipperne i gennemførelsen af denne forordning, bør Unionen anvende en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettighederne, det være sig borgerlige, politiske, økonomiske, sociale eller kulturelle.
(9)
Unionens bidrag til demokrati og retsstatsprincippet samt fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder tager udgangspunkt i verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og andre menneskerettighedsinstrumenter vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationer (FN) samt relevante regionale menneskerettighedsinstrumenter.
(10)
Ligestilling mellem kønnene, kvinders rettigheder, herunder styrkelse af kvinders indflydelse og status, og ikke-forskelsbehandling er grundlæggende menneskerettigheder og er væsentlige for social retfærdighed såvel som for bekæmpelse af uligheder. Fremme heraf bør være en tværgående prioritet i denne forordning.
(11)
Som fastslået i Rådets konklusioner af 18. november 2009 om demokratistøtte i EU's eksterne forbindelser hænger demokrati og menneskerettigheder uløseligt sammen og er gensidigt forstærkende. De grundlæggende frihedsrettigheder tænke-, samvittigheds- og religions- eller trosfrihed, ytringsfrihed samt forenings- og forsamlingsfrihed er nødvendige forudsætninger for politisk pluralisme, den demokratiske proces og et åbent samfund, mens demokratisk kontrol, national ansvarliggørelse og magtens deling er en forudsætning for at kunne opretholde et uafhængigt retsvæsen og retsstatsprincippet, hvilket igen er nødvendigt for at kunne beskytte menneskerettighederne effektivt.
(12)
Indsatsen for at opbygge og opretholde en menneskerettighedskultur og støtte et uafhængigt civilsamfunds opståen, herunder ved at styrke et sådant samfunds rolle i de relevante lande og få demokratiet til at fungere for alle, udgør, selv om den er særlig vigtig og vanskelig i spæde demokratier, en fortsat udfordring, som i første række skal løftes af befolkningerne i de pågældende lande, men som på ingen måde reducerer det internationale samfunds forpligtelser. Den kræver en række institutioner, herunder nationale demokratiske parlamenter og lokale folkevalgte forsamlinger, der sikrer deltagelse, repræsentation, lydhørhed og ansvarlighed. Opmærksomheden bør i denne sammenhæng især rettes mod lande i en overgangsfase samt mod skrøbelige situationer eller postkonfliktsituationer. Der bør tages hensyn til de indhøstede erfaringer og erfaringerne fra overgangen til demokrati inden for rammen af Unionens udvidelses- og naboskabspolitikker.
(13)
Efter udløbet af forordning (EF) nr. 1889/2006 er der for at kunne sætte effektivt, gennemsigtigt, rettidigt og fleksibelt ind på disse områder fortsat behov for særlige finansielle ressourcer og et separat finansieringsinstrument, der fortsat kan fungere uafhængigt.
(14)
EU-bistand, der ydes i henhold til denne forordning, bør udformes på en sådan måde, at den supplerer forskellige andre redskaber for gennemførelse af EU-politikker vedrørende demokrati og menneskerettigheder. Disse redskaber spænder fra politisk dialog og diplomatiske tiltag til forskellige instrumenter for finansielt og teknisk samarbejde, herunder både geografiske og tematiske programmer. EU-bistanden bør desuden være et supplement til de mere kriseorienterede foranstaltninger under stabilitetsinstrumentet, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 230/2014 (5) herunder hastende foranstaltninger, der er nødvendige i den første fase af overgangsprocessen.
(15)
Inden for rammerne af nærværende forordning skal Unionen yde bistand til fremme af menneskerettigheder og demokrati på globalt, regionalt, nationalt og lokalt plan i partnerskab med civilsamfundet. Civilsamfundet skal i denne sammenhæng forstås som omfattende alle former for samfundsindsats, der gøres af enkeltpersoner eller grupper, som er uafhængige af staten, og hvis arbejde bidrager til at fremme menneskerettigheder og demokrati, herunder menneskerettighedsforkæmpere som defineret i FN's erklæring om individers, gruppers og samfundsgruppers ret og ansvar for at fremme og beskytte universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (erklæringen om menneskerettighedsforkæmpere). I forbindelse med gennemførelsen af denne forordning bør der tages behørigt hensyn til Unionens lokale landestrategier for menneskerettigheder.
(16)
Mens målene vedrørende demokrati og menneskerettigheder i stadig højere grad skal integreres i alle instrumenter til finansiering af Unionens optræden udadtil, bør den EU-bistand, der ydes i henhold til denne forordning, ydermere spille en særlig komplementær og supplerende rolle, dels på grund af sin globale karakter, dels fordi indsatsen ikke er afhængig af samtykke fra de pågældende tredjelandes regeringer og andre offentlige myndigheder. Denne rolle bør åbne mulighed for at samarbejde og indgå partnerskaber med civilsamfundet om følsomme spørgsmål vedrørende menneskerettigheder og demokrati, såsom migranters udøvelse af menneskerettigheder og rettigheder for asylansøgere og internt fordrevne, således at bistanden bliver fleksibel og har den fornødne reaktivitet til at kunne tilpasses skiftende omstændigheder eller modtagernes behov eller kriseperioder. Denne forordning bør desuden give Unionen få mulighed for at formulere og støtte særlige mål og foranstaltninger på internationalt plan, der hverken er geografisk betingede eller foranlediget af kriser, og som kræver en tværnational tilgang eller omfatter en indsats i både Unionen og en række tredjelande. Denne forordning bør endvidere skabe de nødvendige rammer for tiltag såsom støtte til uafhængige valgobservationsmissioner udført af Unionen (EU-valgobservationsmissioner), der kræver politikkohærens, sammenhængende forvaltning og fælles standarder for gennemførelse.
(17)
Udviklingen og konsolideringen af demokratiet i henhold til denne forordning kan muligvis omfatte ydelse af strategisk støtte til nationale demokratiske parlamenter og forfatningsgivende forsamlinger, navnlig for at fremme deres kapacitet til at støtte og fremskynde demokratiske reformprocesser.
(18)
Unionen bør lægge særlig vægt på de lande og krisesituationer, hvor menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder er mest truet, og hvor manglende respekt for disse rettigheder er mest udtalt og systematisk. I sådanne tilfælde bør de overordnede politiske mål være at fremme respekten for den relevante internationale ret, yde konkret støtte til civilsamfundet, forbedre dets muligheder for at handle og bidrage til dets arbejde, der udføres under meget vanskelige forhold. I sådanne lande eller situationer og for at kunne imødekomme presserende behov for at beskytte menneskerettighedsforkæmpere og demokratiforkæmpere bør Unionen være i stand til at reagere fleksibelt og rettidigt gennem anvendelse af hurtigere og mere fleksible administrative procedurer og ved hjælp af en række finansieringsmekanismer. Det bør især være tilfældet, hvor valget af proceduremæssige ordninger kan få direkte indvirkning på foranstaltningernes effektivitet eller udsætte modtagerne for alvorlig intimidering, gengældelse eller andre risici.
(19)
I konfliktsituationer bør Unionen søge at fremme alle konfliktparters overholdelse af deres retlige forpligtelser i henhold til den humanitære folkeret i overensstemmelse med de relevante EU-retningslinjer. I lande, der befinder sig i en overgangsfase, bør EU-bistanden i henhold til denne forordning endvidere støtte et hensigtsmæssigt miljø, der gør det muligt for politiske aktører, der går ind for et demokratisk pluralistisk flerpartisystem, at komme frem. Denne forordning bør også sigte mod at fremme demokratiske strukturer, magtdeling og ansvarlige offentlige myndigheder.
(20)
EU-valgobservationsmissioner yder et betydeligt og effektivt bidrag til demokratiske processer i tredjelande. Fremme af og støtte til demokrati rækker imidlertid langt ud over selve valgprocessen, og derfor bør der tages hensyn til alle stadier af valgperioden. Udgifterne til EU-valgobservationsmissioner bør derfor ikke tegne sig for en uforholdsmæssigt stor del af de samlede midler, der er til rådighed i henhold til denne forordning.
(21)
Betydningen af oprettelsen af en stilling som EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder (EUSR) bør understreges. EUSR bør bidrage til, at Unionens indsats og menneskerettighedspolitik fremtræder som en helhed, er sammenhængende og effektiv, og bør medvirke til at sikre sammenhæng i anvendelsen af alle Unionens instrumenter og medlemsstaternes indsats med henblik på at nå Unionens politikmål.
(22)
Unionen bør tilstræbe den mest effektive anvendelse af de ressourcer, der er til rådighed, for at optimere virkningen af sin optræden udadtil. Dette bør nås ved hjælp af sammenhæng og komplementaritet mellem Unionens instrumenter for optræden udadtil samt skabelse af synergier mellem denne forordning, andre EU-instrumenter til finansiering af optræden udadtil og andre af Unionens politikker. Dette bør endvidere føre til gensidig styrkelse af de programmer, der iværksættes i henhold til instrumenterne til finansiering af optræden udadtil.
(23)
Unionen og medlemsstaterne bør tilstræbe regelmæssig udveksling af oplysninger og rådføre sig med hinanden på et tidligt stadium i programmeringsprocessen for at fremme komplementariteten i deres respektive aktiviteter. Unionen bør også rådføre sig med andre donorer og relevante aktører.
(24)
Alt efter omstændighederne bør Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil regelmæssigt og hyppigt udveksle synspunkter og oplysninger med Europa-Parlamentet. Herudover bør Europa-Parlamentet og Rådet gives adgang til dokumenter for at sikre, at de kan udøve deres ret til indsigelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6) på et informeret grundlag. Foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, bør tage behørigt hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets synspunkter.
(25)
Unionen, herunder i relevant omfang via delegationerne, bør tilstræbe regelmæssig udveksling af oplysninger og rådføre sig med civilsamfundet på alle niveauer, herunder i tredjelande, så tidligt som muligt i programmeringsprocessen for at gøre det lettere for civilsamfundet at yde et bidrag og sikre, at det spiller en væsentlig rolle i disse procedurer.
(26)
For at tilpasse forordningens anvendelsesområde til den rivende udvikling i tredjelande bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår de prioriteter, der er defineret i bilaget til nærværende forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(27)
Gennemførelsesbeføjelserne til programmering og finansiering af de foranstaltninger, der støttes inden for rammerne af denne forordning, bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. Under hensyntagen til disse gennemførelsesretsakters karakter, især deres politisk retningsgivende karakter og deres finansielle virkninger, bør de i princippet vedtages efter undersøgelsesproceduren, undtagen hvor der er tale om tekniske gennemførelsesbestemmelser uden større finansielle virkninger.
(28)
Der er fastsat fælles regler og procedurer for gennemførelse af instrumenterne til finansiering af Unionens optræden udadtil i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2014 (7).
(29)
Nærværende forordning fastlægger en finansieringsramme for hele dens anvendelsesperiode, der skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (8).
(30)
De nærmere regler for, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere, er fastlagt i Rådets afgørelse 2010/427/EU (9).
(31)
Målene for denne forordning, nemlig at fremme demokrati og menneskerettigheder på verdensplan, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(32)
Det er hensigtsmæssigt at sikre en glidende overgang uden afbrydelser mellem forordning (EF) nr. 1889/2006 og nærværende forordning og at afstemme anvendelsesperioden for nærværende forordning med anvendelsesperioden for Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (10) Nærværende forordning bør derfor anvendes fra den 1. januar2014 indtil den 31. december 2020 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og formål
Ved denne forordning oprettes et europæisk instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) for perioden 2014-2020, i henhold til hvilket Unionen yder bistand til udvikling og konsolidering af demokrati og retsstatsprincippet samt af respekten for alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.
Formålet med denne bistand er navnlig at:
a)
støtte, udvikle og konsolidere demokratiet i tredjelande ved at fremme participatorisk og repræsentativt demokrati, styrke den samlede demokratiske proces, navnlig ved at styrke en aktiv rolle for civilsamfundet i denne proces og retsstatsprincippet samt forbedre valghandlingers troværdighed, især gennem EU-valgobservationsmissioner
b)
øge respekten for og overholdelsen af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som er stadfæstet i FN's verdenserklæring om menneskerettighederne og andre internationale og regionale menneskerettighedsinstrumenter, og styrke beskyttelse, fremme, gennemførelse og overvågning af disse rettigheder, især gennem støtte til relevante civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og ofre for undertrykkelse og overgreb
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. EU-bistand skal fokusere på følgende:
a)
fremme og styrkelse af et participatorisk og repræsentativt demokrati i overensstemmelse med retningslinjerne for den samlede demokratiske proces, herunder parlamentarisk demokrati, og af demokratiseringsprocesser, særlig gennem civilsamfundsorganisationer på lokalt, nationalt og internationalt plan, bl.a. ved at:
i)
fremme forenings- og forsamlingsfrihed, uhindret bevægelighed for personer, menings- og ytringsfrihed, herunder politisk, kunstnerisk og kulturel udtryksfrihed, uhindret adgang til information, en fri presse og uafhængige pluralistiske medier, både traditionelle og ikt-baserede medier, internetfrihed og foranstaltninger til bekæmpelse af administrative hindringer for udøvelsen af disse frihedsrettigheder, herunder bekæmpelse af censur, navnlig ved vedtagelse og gennemførelse af relevant lovgivning
ii)
styrke retsstatsprincippet, fremme den dømmende og den lovgivende magts uafhængighed, støtte og evaluere retlige og institutionelle reformer, herunder deres gennemførelse, fremme domstolsadgang og støtte nationale menneskerettighedsinstitutioner
iii)
fremme og styrke Den Internationale Straffedomstol, internationale ad hoc-straffedomstole og retsopgør efter regimeskift samt sandheds- og forsoningsmekanismer
iv)
støtte overgangen til demokrati og reformer med henblik på at sikre en effektiv og gennemsigtig demokratisk og national ansvarliggørelse og nationalt tilsyn, herunder i sikkerhedssektoren og retsvæsenet, og styrke bekæmpelsen af korruption
v)
fremme politisk pluralisme og demokratisk politisk repræsentation og tilskynde til kvinders og mænds og især medlemmer af marginaliserede og sårbare gruppers politiske deltagelse, både som vælgere og som kandidater, i demokratiske reformprocesser på lokalt, regionalt og nationalt plan
vi)
styrke demokratiet på lokalplan ved at sikre et bedre samarbejde mellem civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder og således konsolidere den politiske repræsentation på det niveau, som er tættest på borgerne
vii)
fremme kvinders og mænds lige deltagelse i det sociale, økonomiske og politiske liv og støtte ligestilling mellem kønnene, kvinders deltagelse i beslutningsprocesser og kvinders politiske repræsentation, især i politiske overgangsprocesser, demokratisering og statsopbygning
viii)
fremme handicappedes lige deltagelse i det sociale, økonomiske og politiske liv, herunder foranstaltninger, som skal lette deres udøvelse af hertil knyttede frihedsrettigheder, og støtte lige muligheder, ikkeforskelsbehandling og politisk repræsentation
ix)
støtte foranstaltninger, der letter fredelig forsoning mellem segmenter i samfundene, herunder ved at støtte tillidsskabende foranstaltninger i forbindelse med menneskerettigheder og demokratisering
b)
fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, der er stadfæstet i FN's verdenserklæring om menneskerettighederne og andre internationale og regionale instrumenter på området for borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, hovedsagelig gennem civilsamfundsorganisationer, bl.a. på følgende områder:
i)
afskaffelse af dødsstraffen og oprettelse af moratorier med henblik på dens afskaffelse, og, hvor dødsstraffen stadig findes, fremme af dens afskaffelse og overholdelse af internationale minimumsstandarder
ii)
forebyggelse af tortur, mishandling og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf samt tvungne forsvindinger og rehabilitering af ofre for tortur
iii)
støtte til, beskyttelse af og bistand til menneskerettighedsforkæmpere, herunder imødekommelse af deres presserende behov for beskyttelse i overensstemmelse med artikel 1 i FN-erklæringen om menneskerettighedsforkæmpere; disse mål, herunder langsigtet bistand og adgang til husly, kunne være omfattet af en mekanisme til beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere
iv)
bekæmpelse af racisme og fremmedhad samt diskrimination på grund af køn, race, farve, kaste, etnisk eller social oprindelse, genetiske træk, sprog, religion eller tro, politisk eller anden overbevisning, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder, seksuel orientering, kønsidentitet eller ethvert andet forhold
v)
retten til at tænke frit, samvittighedsfrihed og religions- eller trosfrihed, bl.a. ved hjælp af foranstaltninger til bekæmpelse af alle former for had, intolerance og diskrimination, der er begrundet i religion eller tro, og ved at fremme tolerance og respekt for religiøs og kulturel mangfoldighed i og mellem samfundene
vi)
oprindelige folks rettigheder, som bl.a. stadfæstet i FN-erklæringen om oprindelige folks rettigheder, idet der fokuseres på vigtigheden af deres involvering i udviklingen af projekter, der vedrører dem, og ved at yde støtte med henblik på fremme af deres inddragelse og deltagelse i internationale mekanismer
vii)
rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal, som stadfæstet i FN-erklæringen vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter
viii)
rettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interkønnede (LGBTI), herunder foranstaltninger til at afkriminalisere homoseksualitet, bekæmpe homofobisk og transfobisk vold og forfølgelse og fremme forsamlingsfriheden, foreningsfriheden og ytringsfriheden for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interkønnede
ix)
kvinders rettigheder, som fastlagt i FN-konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder og den valgfrie protokol hertil, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder og piger, navnlig omskæring af kvinder, tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber, æresforbrydelser, vold i hjemmet eller seksuel vold samt handel med kvinder og piger
x)
børns rettigheder, som fastlagt i FN-konventionen om barnets rettigheder og de valgfrie protokoller hertil, herunder bekæmpelse af børnearbejde, handel med børn og børneprostitution, rekruttering og brug af børnesoldater og beskyttelse af børn mod forskelsbehandling uanset deres race, farve, køn, sprog, religion eller tro, politisk eller anden overbevisning, national, etnisk eller social oprindelse, formueforhold, handicap, fødsel eller ethvert andet forhold
xi)
handicappedes rettigheder som fastlagt i FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap
xii)
økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, herunder retten til en tilstrækkelig levestandard, og grundlæggende arbejdsnormer
xiii)
virksomheders sociale ansvar, navnlig via gennemførelsen af FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, og friheden til at oprette egen virksomhed, som fastlagt i artikel 16 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
xiv)
uddannelse og erhvervsuddannelse samt overvågning inden for menneskerettigheder og demokrati
xv)
støtte til lokale, regionale, nationale og internationale civilsamfundsorganisationer, der arbejder på at beskytte, fremme eller forsvare menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder
xvi)
fremme af forbedrede vilkår og overholdelsen af standarder i fængsler i overensstemmelse med den menneskelige værdighed og de grundlæggende rettigheder
c)
styrkelse af de internationale rammer for beskyttelse af menneskerettighederne, retfærdighed, ligestilling mellem kønnene, retsstatsprincippet og demokratiet samt for fremme af den internationale humanitære folkeret, navnlig ved at:
i)
yde støtte til internationale og regionale instrumenter og organer på området for menneskerettigheder, retfærdighed, retsstatsprincippet og demokrati
ii)
fremme civilsamfundets samarbejde med internationale og regionale mellemstatslige organisationer og støtte civilsamfundsaktiviteter, herunder ikke-statslige organisationers kapacitetsopbygning, der tager sigte på at fremme og overvåge gennemførelsen af internationale og regionale instrumenter vedrørende menneskerettigheder, retfærdighed, retsstatsprincippet og demokrati
iii)
give uddannelse i og udbrede oplysninger om humanitær folkeret og yde støtte til dens håndhævelse
d)
opbyggelse af tillid til demokratiske valgprocesser og institutioner samt styrkelse af deres troværdighed og gennemsigtighed på alle stadier af valgperioden, navnlig gennem:
i)
udsendelse af EU-valgobservationsmissioner og andre foranstaltninger til overvågning af valgprocesser
ii)
bidrag til udvikling af nationale civilsamfundsorganisationers valgobservationskapacitet på regionalt og lokalt plan og støtte til deres initiativer til fremme af større deltagelse i og opfølgning af valgprocessen
iii)
støtte til foranstaltninger, der tager sigte på en sammenhængende integrering af valghandlinger i den demokratiske proces, formidling af oplysninger og gennemførelse af henstillinger fra EU-valgobservationsmissioner, navnlig i samarbejde med civilsamfundsorganisationer og relevante offentlige myndigheder, herunder parlamenter og regeringer, i overensstemmelse med denne forordning
iv)
fremme af fredelige udfald udførelse af valgprocesser, nedbringelse af valgrelateret vold og alle samfundssegmenters anerkendelse af troværdige resultater.
2. Hvor det er relevant, tages der i alle de foranstaltninger, der er omhandlet i denne forordning, hensyn til principperne om bekæmpelse af enhver form for forskelsbehandling, integration af kønsaspektet, deltagelse, øget indflydelse samt ansvarliggørelse, åbenhed og gennemsigtighed.
3. Alle foranstaltninger, der er omhandlet i denne forordning, gennemføres på tredjelandes område eller skal være direkte forbundet med situationer i tredjelande eller med globale eller regionale tiltag.
4. Alle foranstaltninger, der er omhandlet i denne forordning, skal tilgodese de særlige aspekter ved krise- eller nødsituationer og lande eller situationer, hvor der er alvorlige problemer med grundlæggende frihedsrettigheder, hvor menneskers sikkerhed er mest truet, eller hvor menneskerettighedsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere arbejder under de vanskeligste vilkår.
Artikel 3
Koordinering, sammenhæng og komplementaritet i EU-bistand
1. EU-bistand i henhold til denne forordning skal være i overensstemmelse med de overordnede rammer for Unionens optræden udadtil og komplementær i forhold til den bistand, der ydes af andre instrumenter eller aftaler om ekstern bistand.
2. For at øge effektiviteten, sammenhængen og ensartetheden i Unionens optræden udadtil tilstræber Unionen og medlemsstaterne regelmæssig udveksling af oplysninger og rådfører sig med hinanden på et tidligt stadium i programmeringsprocessen for at fremme komplementariteten og sammenhængen i deres respektive aktiviteter både på beslutningsplan og på stedet. Sådanne konsultationer kan føre til fælles programmering og fælles aktiviteter mellem Unionen og medlemsstaterne. Unionen rådfører sig også med andre donorer og aktører.
3. Alt efter omstændighederne udveksler Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil regelmæssigt synspunkter og oplysninger med Europa-Parlamentet.
4. Unionen tilstræber regelmæssig udveksling af oplysninger og rådfører sig med civilsamfundet på alle niveauer, herunder i tredjelande. Navnlig yder Unionen overalt, hvor det er muligt, og i overensstemmelse med de relevant procedurer teknisk vejledning og støtte i forbindelse med ansøgningsproceduren.
Artikel 4
Generelle rammer for programmering og gennemførelse
1. EU-bistand, der ydes i henhold til denne forordning, gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 236/2014 og ved hjælp af følgende foranstaltninger:
a)
strategidokumenter, jf. artikel 5, og ændringer heraf i relevant omfang
b)
årlige handlingsprogrammer, individuelle foranstaltninger og støtteforanstaltninger i henhold til artikel 2 og 3 i forordning (EU) nr. 236/2014
c)
særlige foranstaltninger i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 236/2014
2. Enhver programmering eller revision af programmer, der finder sted efter offentliggørelsen af den midtvejsevalueringsrapport, der er nævnt i artikel 17 i forordning (EU) nr. 236/2014 (»midtvejsevalueringsrapporten«), skal tage hensyn til den pågældende rapports resultater og konklusioner.
Artikel 5
Strategidokumenter
1. Unionens strategi for dens bistand i henhold til denne forordning fastlægges i strategidokumenter på grundlag af Unionens prioriteringer, den internationale situation og de vigtigste partneres aktiviteter. De skal være i overensstemmelse med denne forordnings overordnede formål, mål, anvendelsesområde og principper.
2. I strategidokumenterne fastlægges de prioriterede områder, der udvælges til EU-finansiering i denne forordnings gyldighedsperiode, de specifikke mål, de forventede resultater og resultatindikatorerne. De skal ligeledes angive den vejledende finansielle tildeling, både de samlede beløb og beløbet for hvert prioriteret område, eventuelt i form af et beløbsinterval.
3. Strategidokumenterne godkendes efter undersøgelsesproceduren i artikel 16, stk. 3, i forordning (EU) nr. 236/2014. Hvor det er nødvendigt på grund af væsentlige ændringer i omstændigheder eller politik, opdateres strategidokumenterne efter samme procedure.
Artikel 6
Tematiske prioriteter og delegation af beføjelser
De specifikke mål og prioriteter for Unionens bistand i henhold til denne forordning er anført i bilaget.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at ændre de tematiske prioriteter, der er fastlagt i bilaget. Efter offentliggørelsen af midtvejsevalueringsrapporten og baseret på anbefalingerne deri skal Kommissionen navnlig vedtage en delegeret retsakt om ændring af bilaget senest den 31. marts 2018.
Artikel 7
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, tillægges Kommissionen i denne forordnings gyldighedsperiode.
3. Den i artikel 6 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 8
Udvalg
Kommissionen bistås af et udvalg for demokrati og menneskerettigheder. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 9
Adgang til dokumenter
For at sikre, at Europa-Parlamentet og Rådet kan udøve deres ret til indsigelse på et informeret grundlag, skal de have adgang til alle EIDHR-dokumenter, som er relevante i forbindelse hermed, i overensstemmelse med de gældende regler.
Artikel 10
Finansieringsramme
Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne forordning i perioden 2014-2020 fastsættes til 1 332 752 000 EUR.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme.
Artikel 11
Tjenesten for EU's Optræden Udadtil
Denne forordning anvendes i overensstemmelse med afgørelse 2010/427/EU.
Artikel 12
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. marts 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 235/2014/EU RENDELETE
(2014. március 11.)
a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítását szolgáló finanszírozási eszköz létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Ez a rendelet egyike azon eszközöknek, amelyek az Unió külső politikáinak közvetlen támogatására szolgálnak, és az 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) helyébe lép. Ez a rendelet létrehozza a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának és támogatásának finanszírozási eszközét, amely lehetővé teszi az érintett harmadik ország kormányának és hatóságainak hozzájárulásától független támogatásnyújtást.
(2)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke értelmében az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok - ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait - tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.
(3)
Az EUSZ 2. cikkének és 3. cikke (3) bekezdésének, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkének megfelelően a nők és férfiak közötti egyenlőség az Unió egyik alapvető értéke és célkitűzése, és az Uniónak valamennyi tevékenységében elő kell mozdítania és érvényesítenie kell a nemek közötti egyenlőséget.
(4)
Az EUSZ 21. cikke alapján az Unió külső tevékenységének ugyanazon elvekre kell épülnie, amelyek a létrehozását vezérelték, nevezetesen a demokráciára, a jogállamiságra, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan voltára, az emberi méltóság tiszteletben tartására, az egyenlőség és a szolidaritás elveire, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartására.
(5)
Az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretben az emberi jogok, a demokrácia, a jogállamiság és a jó kormányzás, valamint az inkluzív és fenntartható növekedés előmozdítása az Unió fejlesztéspolitikájának is két alappillére. A demokratikus elvek és az emberi jogok tiszteletben tartására, előmozdítására és védelmére irányuló kötelezettségvállalás az Unió harmadik országokkal fennálló szerződéses kapcsolatainak egyik alapvető eleme.
(6)
Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában - egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. decemberi közös közleménye kiemelte, hogy szükség van az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós megközelítés hatékonyságát és összehangoltságát növelni, továbbá konkrét intézkedésekre tett javaslatot az említett cél elérése érdekében.
(7)
A most létrehozott eszköz célja, hogy hozzájáruljon az Unió külső tevékenységével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez, ideértve az uniós fejlesztéspolitika célkitűzéseit, így különösen, Tanácsnak, a tagállamoknak a Tanács keretében ülésező kormányai képviselőinek, az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló, Európai konszenzus című közös nyilatkozatában és a Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele című, 2011. október 13-i bizottsági közleményben foglalt célkitűzéseket, az emberi jogokra vonatkozó uniós szakpolitikák célkitűzéseit, ideértve az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott uniós stratégiai keret és cselekvési terv a célkitűzéseit is.
(8)
Összhangban az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerettel és cselekvési tervvel, az Uniónak annak érdekében, hogy az emberi jogi elveket integrálja e rendelet végrehajtásába, olyan, jogokon alapuló megközelítést kell alkalmaznia, amely minden - polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális - emberi jogra kiterjed.
(9)
A demokráciához és a jogállamisághoz, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdításához és védelméhez történő uniós hozzájárulás az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) keretében elfogadott más emberi jogi okmányokban, valamint a vonatkozó regionális emberi jogi okmányokban gyökerezik.
(10)
A nemek közötti egyenlőség, a nők jogai - ezen belül a nők társadalmi szerepvállalásának növelése - és a megkülönböztetésmentesség alapvető emberi jogok, és a társadalmi igazságosság, valamint az egyenlőtlenségek elleni küzdelem szempontjából is elengedhetetlenek. Érvényre juttatásuk e rendelet átfogó prioritását kell, hogy képezze.
(11)
A demokrácia és az emberi jogok elválaszthatatlanul összefonódnak egymással és kölcsönösen erősítik egymást, ahogyan arra a Tanács a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében való támogatásáról szóló 2009. november 18-i következtetéseiben is emlékeztet. A gondolati, lelkiismereti és vallás- vagy meggyőződési szabadság, a szólásszabadság, a gyülekezési és egyesülési szabadság a politikai pluralizmus, a demokratikus folyamatok és a nyílt társadalom előfeltételei, míg a demokratikus kontroll, a hazai elszámoltathatóság és a hatáskörök szétválasztása alapvető a független igazságszolgáltatás és a jogállamiság fenntartásához, amelyek viszont az emberi jogok hatékony védelméhez szükségesek.
(12)
Noha az emberi jogok kultúrájának kiépítése és fenntartása, valamint a független civil társadalmak kialakulásának támogatása, többek között az ilyen társadalmaknak az érintett országokban betöltött szerepének megerősítése, valamint a demokráciának mindenki számára való működőképessé tétele révén - bár különösen sürgős és nehéz a kialakulóban lévő demokráciákban - alapvetően olyan, folyamatos kihívás, amely elsősorban az érintett ország népének feladata, anélkül azonban, hogy ez csökkentené a nemzetközi közösség elkötelezettségét. Ehhez az intézmények széles köre szükséges, köztük olyan demokratikus nemzeti parlamentek és helyileg választott közgyűlések, amelyek részvételt, képviseletet, fogékonyságot és elszámoltathatóságot biztosítanak. Ebben az összefüggésben kiemelt figyelmet kell fordítani az átmeneti szakaszban lévő, valamint az instabil és a konfliktust követő helyzetben lévő országokra. Figyelembe kell venni az Unió bővítési és a szomszédságpolitikája keretében a demokráciába való átmenettel kapcsolatos tapasztalatokat, illetve az abból levont tanulságokat.
(13)
Annak érdekében, hogy e kérdések kezelése az 1889/2006/EK rendelet hatályvesztése után is hatékony, átlátható, időszerű és rugalmas módon valósuljon meg, továbbra is szükség van olyan elkülönített pénzügyi forrásokra és egy külön finanszírozási eszközre, amelyek ezután is önállóan működhetnek.
(14)
Az e rendelet szerinti uniós támogatást úgy kell kialakítani, hogy az kiegészítse a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos uniós szakpolitikák végrehajtásának különféle egyéb eszközeit. Ezen eszközök a politikai párbeszédtől és a diplomáciai lépésektől a pénzügyi és technikai együttműködés különféle eszközeiig terjednek, beleértve mind a földrajzi, mind pedig a tematikus programokat. Az uniós támogatásnak ezenkívül a 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköznek a válságokhoz nagyobb mértékben kapcsolódó beavatkozásait - köztük az átmeneti folyamat első szakaszai alatt szükséges sürgős fellépéseket - is ki kell egészítenie.
(15)
E rendelet alapján az Uniónak támogatást kell nyújtania az emberi jogokkal és a demokratizálódással kapcsolatos globális, regionális, nemzeti és helyi kérdéseknek a civil társadalommal partnerségben történő kezeléséhez. Ezzel összefüggésben civil társadalom alatt értendők az államtól független, az emberi jogokat és a demokráciát előmozdító csoportok és egyének - köztük „Az egyének, a csoportok, és a társadalmi szervek joga és felelőssége az egyetemesen elismert emberi jogok és alapvető szabadságjogok elősegítésére és védelmére” című ENSZ-nyilatkozatban (az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozat) meghatározott emberijog-védők - által folytatott társadalmi tevékenységek valamennyi típusát. E rendelet végrehajtása során megfelelő figyelmet kell fordítani az Unió helyi, országspecifikus emberi jogi stratégiáira.
(16)
Ezen túlmenően, miközben a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos célokat egyre inkább be kell építeni valamennyi külső tevékenységre vonatkozó pénzügyi eszközbe, az e rendelet szerinti uniós támogatásnak - globális jellegénél és az érintett harmadik országok kormányainak és egyéb állami hatóságainak hozzájárulásától való cselekvési függetlenségénél fogva - külön kiegészítő és pótlólagos jellegű szereppel kell rendelkeznie. Ennek a szerepnek lehetővé kell tennie az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos érzékeny kérdések - mint például a migránsok emberi jogainak gyakorlása és a menedékkérők és az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek jogai - tekintetében a civil társadalommal folytatott együttműködést és partnerséget, biztosítva a rugalmasságot és a szükséges reagálóképességet ahhoz, hogy reagálni lehessen a változó körülményekre vagy a kedvezményezettek szükségleteire vagy a válságidőszakokra. Ennek a rendeletnek továbbá lehetővé kell tennie az Unió számára azt is, hogy nemzetközi szinten fogalmazzon meg és támogasson olyan egyedi célokat és intézkedéseket, amelyek földrajzilag nem kapcsolódnak egymáshoz, és válságokhoz sem kötődnek, viszont transznacionális megközelítést tehetnek szükségessé, vagy pedig mind az Unión belül, mind harmadik országokban végzett műveletekkel járhatnak. A rendeletnek továbbá biztosítania kell a szükséges keretet a különböző műveletekhez, például támogatást nyújt az Unió - politikai koherenciát, egységesített irányítási rendszert és közös működési normákat igénylő - független választási megfigyelő missziói számára (EU EOMs).
(17)
A demokrácia e rendelet értelmében történő fejlesztése és megszilárdítása kiterjedhet a nemzeti demokratikus parlamenteknek és alkotmányozó gyűléseknek nyújtott stratégiai támogatásra, különösen a demokratikus reformfolyamatok támogatására és továbbvitelére irányuló képességük javítása céljából.
(18)
Az Uniónak különös figyelmet kell szentelnie azon országoknak és sürgősségi helyzeteknek, ahol az emberi jogokat és alapvető szabadságokat fokozott veszély fenyegeti, és ahol e jogok és szabadságok semmibe vétele különösen hangsúlyos és szisztematikus. Ilyen esetekben az Unió politikai prioritásai közé kell tartoznia a vonatkozó nemzetközi jogi szabályok tiszteletben tartásának előmozdítása, kézzelfogható támogatás és cselekvési eszközök biztosítása a helyi civil társadalom számára, illetve hozzájárulás nyújtása ez utóbbi rendkívül nehéz körülmények között végzett munkájához. Az ilyen országokban vagy helyzetekben, illetve az emberijog-védők és a demokráciáért küzdő aktivisták sürgős védelmi szükségleteinek kezelése érdekében az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy rugalmasan és kellő időben, gyorsabb és rugalmasabb adminisztratív eljárásokat és különféle finanszírozási mechanizmusokat alkalmazva lépjen fel. Így különösen akkor, ha a választott eljárás szabályai közvetlenül befolyásolnák az intézkedések hatékonyságát, vagy a kedvezményezetteket a megfélemlítés, megtorlás vagy más típusú kockázat veszélyének tennék ki.
(19)
Konfliktushelyzetekben az Unió erőfeszítéseinek annak előmozdítására kell irányulniuk, hogy valamennyi konfliktusban érintett fél betartsa a nemzetközi humanitárius jog értelmében rá háruló jogi kötelezettségeit, a vonatkozó uniós iránymutatásokkal összhangban. Az ezen rendelet keretében nyújtott uniós támogatásnak az átmeneti szakaszban lévő országokban elő kell segítenie továbbá egy olyan megfelelő környezet kialakítását, amely lehetővé teszi a demokratikus többpártrendszer iránt elkötelezett politikai szereplők megjelenését. Ennek a rendeletnek ezenfelül a demokratikus struktúrák, a hatalommegosztás és a hatóságok elszámoltathatóságának előmozdítására is irányulnia kell.
(20)
Az uniós választási megfigyelő missziók jelentősen és eredményesen hozzájárulnak a demokratikus folyamatokhoz a harmadik országokban. A demokrácia előmozdítása és támogatása azonban lényegesen túlmutat magán a választási folyamaton, ezért a választási ciklus valamennyi szakaszát számításba kell venni. Az uniós választási megfigyelő missziókkal kapcsolatos kiadásokra ezért nem fordítható aránytalan összeg a rendelet alapján rendelkezésre álló teljes finanszírozásból.
(21)
Hangsúlyozni kell az EU emberi jogi különleges képviselői posztja létrehozásának a fontosságát. A különleges képviselőnek hozzá kell járulnia az uniós intézkedések és emberi jogi politika egységességéhez, összhangjához és eredményességéhez, és elő kell segítenie annak biztosítását, hogy az összes uniós eszközt és tagállami intézkedést következetesen alkalmazzák az uniós szakpolitikai célok elérése érdekében.
(22)
Az Uniónak a rendelkezésre álló források leghatékonyabb kihasználására kell törekednie külső tevékenysége hatásainak optimalizálása érdekében. Ezt a célt az Unió különböző, külső tevékenységet szolgáló eszközök közötti összehangoltság és kiegészítő jelleg, valamint az e rendelet, a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó egyéb eszközök és az egyéb uniós szakpolitikák közötti szinergiák megteremtése révén kell elérni. Ennek pedig a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozóeszközök keretében kidolgozott programok kölcsönös megerősítését is maga után kell vonnia.
(23)
Az Unió és a tagállamok a programozási folyamat korai szakaszában rendszeres információcserére törekszenek, továbbá konzultációt folytatnak tevékenységeik egymást kiegészítő jellegének előmozdítása céljából. Az Uniónak emellett más adományozókkal és érintett szereplőkkel is konzultálnia kell.
(24)
A Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) szükség szerint rendszeres vélemény- és információcserét kell tartania az Európai Parlamenttel. Ezen túlmenően az Európai Parlament és a Tanács számára hozzáférést kell biztosítani a dokumentumokhoz abból a célból, hogy a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) szerinti, ellenőrzéshez való jogukat a szükséges információk birtokában gyakorolhassák. Az e rendelet értelmében hozott intézkedések keretében megfelelően figyelembe kell venni az Európai Parlament és a Tanács véleményét.
(25)
Az Uniónak - adott esetben küldöttségei révén - rendszeres információcserére kell törekednie és konzultálnia kell a civil társadalom minden szintjével, a harmadik országokban is, a programozási folyamat lehető legkorábbi szakaszában, hogy a civil társadalom könnyebben hozzá tudjon járulni a folyamathoz, és ezáltal konstruktív szerepet játszhasson abban.
(26)
Annak érdekében, hogy e rendelet hatálya igazodjék a harmadik országok gyorsan változó világához, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet mellékletében meghatározott prioritásokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(27)
Az e rendelet értelmében támogatott tevékenységek programozásával és finanszírozásával kapcsolatos végrehajtási hatáskört a 182/2011/EU rendelettel összhangban kell gyakorolni. E végrehajtási aktusok sajátosságai - és különösen azok politikaorientáló jellege vagy pénzügyi vonzatai - miatt e végrehajtási aktusok elfogadására főszabályként a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, kivéve a kevés költséggel járó technikai jellegű végrehajtási intézkedések esetében.
(28)
Az Unió külső tevékenységei finanszírozására vonatkozó eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályokat és eljárásokat a(z) 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) határozza meg.
(29)
Ez a rendelet az időbeli hatályának megfelelő időtartamra pénzügyi keretösszeget határoz meg, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében vett elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. (8)
(30)
Az EKSZ szervezetét és működését a 2010/427/EU tanácsi határozat (9) állapítja meg.
(31)
Mivel e rendelet célját,- nevezetesen a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak léptéke és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(32)
Indokolt az 1889/2006/EK rendelet és e rendelet közötti zökkenőmentes és megszakítás nélküli átmenetet biztosítani, és e rendelet alkalmazásának időszakát az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (10) alkalmazási időszakához igazítani. Ezért ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Célkitűzések és hatály
E rendelet a 2014-2020-as időszakra vonatkozóan létrehozza a demokrácia és az emberi jogok előmozdításának európai eszközét (EIDHR), amely alapján az Unió támogatást nyújt a demokrácia és a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának fejlesztéséhez és megszilárdításához.
Ez a támogatás különösen a következőkre irányul:
a)
a demokrácia támogatása, fejlesztése és megszilárdítása a harmadik országokban a részvételi és képviseleti demokrácia javítása, az egész demokratikus ciklus megerősítése - különösen a civil társadalom aktív szerepének és a jogállamiságnak az előmozdításával -, valamint a választási folyamatok megbízhatóságának fokozása révén, különösen az uniós választási megfigyelő missziók közreműködése révén.
b)
az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más nemzetközi és regionális emberi jogi okmányokban meghatározott emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és betartásának javítása, valamint azok védelmének, előmozdításának, végrehajtásának és nyomon követésének fokozása, elsősorban az érintett civil társadalmi szervezeteknek, az emberi jogok védőinek, továbbá az elnyomás és az erőszak áldozatainak nyújtott támogatás útján;
2. cikk
Hatály
(1) Az uniós támogatás a következőkre összpontosul:
a)
a részvételi és képviseleti demokrácia - beleértve a parlamenti demokráciát is - és a demokratizálódási folyamatok támogatása és javítása a demokratikus ciklus egészére irányuló megközelítéssel összhangban, elsősorban a helyi, nemzeti és nemzetközi civil társadalmi szervezeteken keresztül, többek között az alábbiakban felsorolt területeken:
i.
az egyesülési és gyülekezési szabadság, illetve a személyek akadálytalan mozgásának elősegítése, a lelkiismereti és véleménynyilvánítási szabadság, beleértve a politikai, művészi és kulturális kifejezés szabadságát, az információhoz való akadálytalan hozzáférés, a szabad sajtó és a független plurális - akár hagyományos, akár ikt-alapú - média, szabad internet, valamint az e szabadságok gyakorlását gátló adminisztratív akadályok lebontását célzó intézkedések, beleértve a cenzúra elleni küzdelmet, különösen a vonatkozó jogszabályok elfogadása és végrehajtása révén;
ii.
a jogállamiság erősítése, az igazságszolgáltatás és a jogalkotás függetlenségének előmozdítása, a jogi és intézményi reformok és végrehajtásuk támogatása és értékelése, továbbá az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés elősegítése; valamint a nemzeti emberi jogi intézmények támogatása;
iii.
a Nemzetközi Büntetőtörvényszék, az ad hoc nemzetközi törvényszékek, az átmeneti igazságszolgáltatási, illetve a fegyverszüneti és megbékélési folyamatok előmozdítása és megerősítése;
iv.
egyrészt a demokráciába való átmenet, másrészt a hatékony és átlátható demokratikus és hazai elszámoltathatóság és felügyelet - beleértve a biztonsági és igazságügyi szektor felügyeletét is - elérésére irányuló reformok támogatása, valamint a korrupció elleni intézkedések megerősítése;
v.
a politikai pluralizmus és a demokratikus politikai képviselet előmozdítása, valamint a nők és férfiak helyi, regionális és nemzeti szintű demokratikus reformfolyamatokban mind szavazóként, mind jelöltként való politikai részvételének ösztönzése, különös tekintettel a perifériára szorult és veszélyeztetett társadalmi csoportok tagjaira;
vi.
a helyi demokrácia megerősítése a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok közötti jobb együttműködés biztosításával, megerősítve ezzel a polgárokhoz legközelebbi szintű politikai képviseletet;
vii.
a nők és férfiak egyenlő részvételének támogatása a társadalmi, gazdasági és politikai életben, valamint a nemek közötti egyenlőségnek, a nők döntéshozatali eljárásokban való részvételének és politikai képviseletének támogatása különösen a politikai átalakulás, a demokratizálódás és az államépítés folyamata során;
viii.
a fogyatékossággal élő személyek egyenjogú részvételének biztosítása a társadalmi, gazdasági és politikai életben, ideértve a kapcsolódó szabadságok általuk történő gyakorlását megkönnyítő intézkedéseket, valamint az esélyegyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és a politikai képviselet támogatása;
ix.
a társadalom szegmensei közötti megbékélés megkönnyítését célzó kísérő intézkedések, beleértve az emberi jogokhoz és a demokratizálódáshoz kapcsolódó bizalomépítő intézkedések támogatását;
b)
az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdítása és védelme, amint az az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és egyéb, a polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogok területén létező nemzetközi és regionális jogi okmányokban szerepel, elsősorban a civil társadalmi szervezetek révén, és többek között az alábbiakhoz kapcsolódóan:
i.
a halálbüntetés eltörlése és moratórium elrendelése annak eltörlését megelőzően, és ahol még létezik halálbüntetés, annak eltörlésének támogatása és a nemzetközi minimumszabályok tiszteletben tartása olyan országokban, ahol a halálbüntetést továbbra is alkalmazzák;
ii.
a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés, illetve az erőszakos eltüntetés megakadályozása, valamint a kínzások áldozatainak rehabilitációja;
iii.
az emberi jogok védelmezőinek támogatása és védelme - ideértve sürgős védelmi szükségleteik fedezését is - az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozat 1. cikkével összhangban; e célokra, köztük a hosszabb távú segítségnyújtás és a menedékbiztosítás céljára egy emberijog-védő mechanizmust lehetne létrehozni;
iv.
a rasszizmus és az idegengyűlölet, valamint a nem, faj, bőrszín, kaszt, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy más meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság vagy nemi identitás alapján, illetve bármilyen egyéb alapon történő megkülönböztetés elleni küzdelem;
v.
a gondolat-, lelkiismeret- és vallás- vagy meggyőződési szabadság, a valláson vagy meggyőződésen alapuló gyűlölet, intolerancia és hátrányos megkülönböztetés összes formájának felszámolására irányuló intézkedések révén is, valamint a vallási és kulturális sokszínűség iránti tolerancia és tisztelet erősítését mind a társadalmon belül, mind a társadalmak között;
vi.
az őslakos népek jogai, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban meghatározottaknak megfelelően, többek között hangsúlyozva, hogy fontos bevonni az őslakosokat az őket érintő fejlesztési projektekbe, és támogatást nyújtva az őslakos népeknek a nemzetközi mechanizmusokkal való interakciójuk és az azokban való részvételük elősegítése érdekében;
vii.
a nemzeti, etnikai, vallási vagy nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogai, a nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban meghatározottaknak megfelelően;
viii.
a leszbikus, homoszexuális, biszexuális, transznemű és interszexuális személyek (LMBTI) jogai, köztük a homoszexualitás büntethetőségének megszüntetésére, a homofób és transzfób erőszak és zaklatás elleni küzdelemre, illetve az LMBTI személyek gyülekezési, egyesülési és szólásszabadsághoz fűződő jogainak előmozdítására irányuló intézkedések;
ix.
a nők jogai, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményben és annak fakultatív jegyzőkönyvében meghatározottaknak megfelelően, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett erőszak valamennyi formájával - különösen a női nemi szerv megcsonkításával, a kényszer- és elrendezett házasságokkal, a „becsületbeli okokból” elkövetett bűncselekményekkel, a családon belüli és nemi erőszakkal, valamint a nő- és leánykereskedelemmel - szembeni intézkedéseket is;
x.
a gyermekek jogai, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményben és annak fakultatív jegyzőkönyveiben meghatározottaknak megfelelően, beleértve a gyermekmunka, a gyermekkereskedelem és gyermekprostitúció, valamint a gyermekek katonának való besorozása és katonaként való bevetése elleni küzdelmet és a gyermekek diszkrimináció elleni védelmét is, fajtól, bőrszíntől, nemtől, nyelvtől, vallástól vagy meggyőződéstől, politikai vagy más véleménytől, nemzeti, etnikai vagy társadalmi származástól, vagyoni helyzettől, fogyatékosságtól, születési vagy más státustól függetlenül;
xi.
a fogyatékkal élők jogai, a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben meghatározottaknak megfelelően;
xii.
gazdasági, szociális és kulturális jogok, többek között a megfelelő életszínvonalhoz való jog és az alapvető munkaügyi normák;
xiii.
a vállalatok társadalmi felelősségvállalása, különösen az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek érvényesítésének előmozdítása révén, és a vállalkozás szabadsága, az Európai Unió Alapjogi Chartájának16. cikkében meghatározottaknak megfelelően;
xiv.
oktatás, képzés és ellenőrzés az emberi jogok és a demokrácia területén;
xv.
az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmében és előmozdításában részt vevő helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi civil társadalmi szervezetek támogatása;
xvi.
az emberi méltósággal és az alapvető jogokkal összhangban lévő feltételek és az előírások betartásának javítása a börtönökben.
c)
az emberi jogok, az igazságszolgáltatás, a nemek közötti egyenlőség, a jogállamiság és a demokrácia védelmére, valamint a nemzetközi humanitárius jog előmozdítására vonatkozó nemzetközi keret erősítése, különösen a következőkkel:
i.
támogatás nyújtása az emberi jogokra, az igazságszolgáltatásra, a jogállamiságra és a demokráciára vonatkozó nemzetközi és regionális jogi okmányok és szervek részére;
ii.
a civil társadalom és a nemzetközi és regionális kormányközi szervezetek közötti együttműködés elősegítése, valamint az emberi jogokkal, az igazságszolgáltatással, a jogállamisággal és a demokráciával kapcsolatos nemzetközi és regionális jogi okmányok nyomon követését és végrehajtását segítő civil társadalmi tevékenységek - köztük a nem kormányzati szervezetek kapacitásépítésének - támogatása;
iii.
a nemzetközi humanitárius joggal kapcsolatos képzés és ismeretterjesztés, valamint támogatás annak érvényesítéséhez;
d)
a demokratikus választási folyamatokkal és intézményekkel kapcsolatos bizalom kiépítése és e folyamatok megbízhatóságának és átláthatóságának javítása a választási ciklus valamennyi szakasza során, különösen a következőkkel:
i.
az uniós választási megfigyelő missziók kiküldése és a választási folyamatok figyelemmel kísérésére szolgáló egyéb intézkedések;
ii.
a regionális és helyi szintű hazai civil társadalmi szervezetek választási megfigyelő kapacitásainak növeléséhez való hozzájárulás és a választási folyamatban való részvételt, illetve a folyamat utólagos ellenőrzését fokozó kezdeményezéseik támogatása;
iii.
a választási folyamatoknak a demokratikus ciklusba való következetes integrációját célzó intézkedések támogatása, az uniós választási megfigyelő missziókról szóló információk terjesztése és az e missziók által adott ajánlások végrehajtása elsősorban a civil társadalmi szervezetekkel, valamint az érintett hatóságokkal, többek között a parlamentekkel és kormányokkal együttműködve, e rendelettel összhangban;
iv.
a választási folyamatok békés kimenetelének előmozdítása, a választási erőszak csökkentése és a hiteles eredmények elfogadtatása a társadalom minden rétegével.
(2) Az e rendeletben említett valamennyi intézkedés vonatkozásában szükség esetén figyelembe kell venni a bármilyen alapon történő megkülönböztetés elleni küzdelem, a nemek közötti egyenlőség, a részvétel, az emancipáció, az elszámoltathatóság, a nyitottság és az átláthatóság elvét.
(3) Az e rendeletben említett intézkedéseket harmadik országok területén kell végrehajtani, vagy azoknak közvetlenül kell kapcsolódniuk a harmadik országokban felmerülő helyzetekhez, illetve globális vagy regionális műveletekhez.
(4) Az e rendeletben említett intézkedéseknek figyelembe kell venniük a válság- vagy sürgősségi helyzetek sajátos tulajdonságait, valamint az olyan országokat vagy helyzeteket, amelyekben súlyos problémát jelent az alapvető szabadságjogok hiánya, az emberek biztonságát fokozott veszély fenyegeti vagy az emberi jogi szervezetek és emberijog-védők különösen nehéz körülmények között tevékenykednek.
3. cikk
Az uniós támogatás koordinációja, összehangoltsága és kiegészítő jellege
(1) Az e rendelet szerinti uniós támogatásnak összhangban kell állnia az Unió külső tevékenységének általános keretével, valamint ki kell egészítenie a kapcsolódó, külső támogatásokhoz fenntartott eszközök vagy megállapodások keretében nyújtott támogatást.
(2) Az Európai Unió külső tevékenysége hatékonyságának, összehangoltságának és következetességének fokozása érdekében az Unió és a tagállamok a programozási folyamat korai szakaszában rendszeres információcserére törekszenek, továbbá konzultációt folytatnak abból a célból, hogy javítsák tevékenységeik egymást kiegészítő jellegét és összehangoltságát döntéshozatali szinten és az adott helyszínen is. Az ilyen irányú egyeztetés eredményeként közös programozásra és közös tevékenységre kerülhet sor az Unió és a tagállamok között. Az Unió emellett más adományozókkal és szereplőkkel is konzultál.
(3) A Bizottság vagy az EKSZ szükség szerint rendszeres vélemény- és információcserét tart az Európai Parlamenttel.
(4) Emellett az Unió rendszeres információcserére törekszik és konzultációt folytat a civil társadalommal minden szinten, a harmadik országokban is. Ezenfelül az Unió lehetőség szerint és a vonatkozó eljárásokkal összhangban technikai iránymutatást ad és segítséget nyújt a támogatás igénylésére vonatkozóan.
4. cikk
A programozás és a végrehajtás általános kerete
(1) Az e rendelet szerinti uniós támogatást a 236/2014/EU rendelettel összhangban és a következő intézkedések útján kell végrehajtani:
a)
az 5. cikkben említett stratégiai dokumentumok és adott esetben azok módosításai;
b)
a 236/2014/EU rendelet 2. és 3. cikke szerinti éves cselekvési programok, egyedi intézkedések és kísérő intézkedések;
c)
a 236/2014/EU rendelet 2. cikke szerinti különleges intézkedések.
(2) a 236/2014/EU rendelet 17. cikkében említett félidős felülvizsgálati jelentés (a továbbiakban: félidős felülvizsgálati jelentés) közzétételét követően végrehajtott programozási vagy program-felülvizsgálati tevékenység során figyelembe kell venni a félidős felülvizsgálati jelentésben foglalt eredményeket, megállapításokat és következtetéseket.
5. cikk
Stratégiai dokumentumok
(1) A stratégiai dokumentumok meghatározzák az e rendelet szerinti támogatásra vonatkozó uniós stratégiát, az Unió prioritásait, a nemzetközi helyzetet és a főbb partnerek tevékenységeit. E dokumentumoknak összhangban kell lenniük e rendelet általános céljaival, célkitűzéseivel, alkalmazási körével és elveivel.
(2) A stratégiai dokumentumok meghatározzák az e rendelet alkalmazási időtartama alatt uniós finanszírozásra kiválasztott, prioritást élvező területeket, az egyedi célkitűzéseket, a várható eredményeket és a teljesítménymutatókat. Ezenfelül megadják - mind az átfogó, mind pedig a prioritást élvező területenkénti - indikatív pénzügyi allokációt; adott esetben tartomány formájában.
(3) A stratégiai dokumentumokat a 236/2014/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadni. Amennyiben a körülményekben és a szakpolitikában végbement jelentős változások indokolják, a stratégiai dokumentumokat ugyanolyan eljárás szerint frissíteni kell.
6. cikk
Tematikus prioritások és felhatalmazás
Az e rendelet értelmében nyújtott uniós támogatás konkrét céljait és prioritásait a melléklet tartalmazza.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a mellékletben megállapított tematikus prioritások módosítására vonatkozóan. Így különösen, a félidős felülvizsgálati jelentés közzétételét követően és a félidős felülvizsgálati jelentésben foglalt ajánlások alapján a Bizottság legkésőbb 2018. március 31-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a melléklet módosításáról.
7. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap a 6. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 4a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása e rendelet időbeli hatályával megegyező időtartamra szól
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 6. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
8. cikk
Bizottság
A Bizottságot egy, a demokráciával és az emberi jogokkal foglalkozó bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottságnak minősül.
9. cikk
A dokumentumokhoz való hozzáférés
Abból a célból, hogy ellenőrzéshez való jogukat a szükséges információk birtokában gyakorolhassák, az Európai Parlament és a Tanács az alkalmazandó szabályokkal összhangban hozzáférhet a demokrácia és az emberi jogok európai eszközével (EIDHR) kapcsolatos valamennyi, az ellenőrzéshez szükséges dokumentumhoz.
10. cikk
Pénzügyi keretösszeg
Az e rendelet végrehajtására elkülönített pénzügyi keretösszeg a 2014-2020-as időszakra 1 332 752 000 EUR.
Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi a többéves pénzügyi keret korlátai között.
11. cikk
Európai Külügyi Szolgálat
Ezt a rendeletet a 2010/427/EU határozattal összhangban kell alkalmazni.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. március 11-én.