RÅDETS AFGØRELSE
af 3. december 2013
om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF
(EØS-relevant tekst)
(2013/743/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 182, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med artikel 182, stk. 3, i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) gennemføres rammeprogram for forskning og innovation 2014-2020 ("Horisont 2020") fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 (3) ved hjælp af særprogrammer, som fastsætter de specifikke mål og bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil.
(2)
Horisont 2020's overordnede mål bør forfølges gennem tre prioriteter, der specifikt vedrører det at frembringe videnskabelige topresultater ("Videnskabelig topkvalitet"), at være industriførende på en række områder ("Industrielt lederskab") og at håndtere samfundsmæssige udfordringer ("Samfundsmæssige udfordringer"). Det overordnede mål bør desuden forfølges gennem de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet". Disse prioriteter og specifikke mål bør gennemføres ved hjælp af et særprogram, der fastsætter en del for hver af de tre prioriteter, en del for det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen", en del for det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" og en del for de ikkenukleare direkte aktioner gennemført af Det Fælles Forskningscenter (JRC).
(3)
Alle Horisont 2020's prioriteter og specifikke mål bør omfatte en international dimension. Der bør opretholdes internationale samarbejdsaktiviteter på et niveau, der mindst svarer til niveauet i Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologiske udvikling og demonstration (2007-13) ("syvende rammeprogram"), vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1982/2006/EF (4).
(4)
Forordning (EU) nr. 1291/2013 fastsætter Horisont 2020's generelle mål, prioriteterne og hovedlinjerne for de specifikke mål og aktioner, der skal gennemføres, mens særprogrammet bør fastsætte de specifikke mål og hovedlinjerne for de aktiviteter, der vedrører de enkelte dele. Gennemførelsesbestemmelserne i forordning (EU) nr. 1291/2013 gælder fuldt ud for særprogrammet, herunder også bestemmelserne om etiske principper.
(5)
Hver del bør supplere særprogrammets andre dele og gennemføres i sammenhæng med disse.
(6)
Der er kritisk behov for at styrke, udbrede og udvide Unionens videnskabelige grundlag og for at sørge for verdensførende forskning og talent, som kan sikre Europas konkurrenceevne og velfærd på lang sigt. Prioriteten “Videnskabelig topkvalitet” bør støtte Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter inden for frontlinjeforskning og fremtidige og fremspirende teknologier, Marie Skłodowska-Curie-aktioner og europæiske forskningsinfrastrukturer. Aktiviteterne bør sigte mod at opbygge kompetencer på lang sigt med et stærkt fokus på næste generation af videnskab, systemer og forskere og at støtte nye talenter fra hele Unionen og fra associerede lande. Unionens aktiviteter til støtte for videnskabelig topkvalitet bør medvirke til at konsolidere det europæiske forskningsrum og gøre Unionens videnskabelige system mere konkurrencedygtigt og attraktivt på globalt plan.
(7)
Forskningsaktioner, der gennemføres i henhold til prioriteten "Videnskabelig topkvalitet", bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet.
(8)
Det Europæiske Forskningsråd (EFR) bør erstatte og efterfølge Det Europæiske Forskningsråd, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF (5). Det bør arbejde i henhold til de anerkendte principper om videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet og gennemskuelighed.
(9)
Med henblik på at bevare og øge Unionens industrielle lederskab er det tvingende nødvendigt at stimulere den private sektors investeringer i forskning og udvikling og innovation, fremme forskning og innovation med en erhvervsinitieret dagsorden og fremskynde udviklingen af nye teknologier, der skal danne grundlag for fremtidens virksomheder og økonomiske vækst. Prioriteten "Industrielt lederskab" bør støtte investeringer i topkvalitetsforskning og -innovation inden for centrale støtteteknologier og andre industrielle teknologier, lette adgangen til risikovillig kapital for innovative virksomheder og projekter og støtte innovation i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i hele Unionen.
(10)
Rumforskning og -innovation, hvor Unionen har delt kompetence, bør indgå som et integreret element i prioriteten "Industrielt lederskab" for at opnå størst mulig videnskabelig, økonomisk og samfundsmæssig virkning og for at sikre en effektiv og omkostningseffektiv gennemførelse.
(11)
Håndteringen af de store samfundsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ("Europa 2020-strategien"), kræver store investeringer i forskning og innovation for at udvikle og indføre nye og banebrydende løsninger, der har den nødvendige størrelse og det nødvendige omfang. Disse udfordringer giver også større økonomiske muligheder for innovative virksomheder og bidrager således til Unionens konkurrenceevne og beskæftigelsen.
(12)
Priroriteten "Samfundsmæssige udfordringer" bør øge effektiviteten af forskning og innovation, når det gælder at reagere på de centrale samfundsmæssige udfordringer, ved at støtte topkvalitetsforskning og -innovation. Disse aktiviteter bør gennemføres ved anvendelse af en problemorienteret tilgang, som forener ressourcer og viden på tværs af områder, teknologier og discipliner. Forskning inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber er et vigtigt aspekt i forbindelse med håndteringen af alle udfordringerne. Aktiviteterne bør dække hele viften af forskning og innovation, herunder innovationsrelaterede aktiviteter såsom pilotprojekter, demonstrationsprojekter, prøveanlæg, støtte til offentlige indkøb, prænormativ forskning og standardiseringsarbejde samt markedsføring af innovationer. Aktiviteterne bør direkte støtte de tilsvarende sektorpolitiske kompetencer på EU-plan, hvis det er relevant. Alle udfordringer bør håndteres, så de bidrager til det overordnede mål om bæredygtig udvikling.
(13)
Der bør skabes en passende balance mellem små og store projekter inden for prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer" og det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi".
(14)
Det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" bør udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både maksimeres og spredes bredt ud i hele Unionen i overensstemmelse med princippet om topkvalitet.
(15)
Det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" bør opbygge effektivt samarbejde mellem videnskaben og samfundet, fremme rekrutteringen af nyt talent til videnskaben og koble videnskabelig topkvalitet sammen med social bevidsthed og socialt ansvar.
(16)
Det Fælles Forskningscenter (JRC), som er en integreret del af Horisont 2020, bør fortsætte med at yde uafhængig kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker. Med henblik herpå bør JRC udføre forskning af højeste kvalitet. Når JRC gennemfører direkte aktioner i overensstemmelse med sit mandat, bør det navnlig lægge vægt på områder, som er vigtige for Unionen, nemlig intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst, og overskrifterne "Sikkerhed og unionsborgerskab" samt "Det globale Europa" i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.
(17)
JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere og EU-politikkernes behov samt til målsætningen om at beskytte Unionens finansielle interesser. Forskningsaktionerne bør i givet fald tilpasses disse behov og den videnskabelige og teknologiske udvikling og bør sigte mod at opnå videnskabelig topkvalitet.
(18)
JRC bør fortsat tilvejebringe yderligere ressourcer gennem konkurrencebaserede aktiviteter, herunder deltagelse i indirekte aktioner i Horisont 2020, tredjepartsarbejde og i mindre grad udnyttelse af intellektuel ejendom.
(19)
Særprogrammet bør supplere aktioner, som gennemføres i medlemsstaterne, og andre EU-aktioner, som er nødvendige for den overordnede strategiske indsats for gennemførelsen af Europa 2020-strategien.
(20)
I henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF (6) er retlige enheder i de oversøiske lande og territorier berettiget til at deltage i Horisont 2020 med forbehold af de særlige betingelser fastsat i sidstnævnte.
(21)
For at sikre, at de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne afspejler markedsforholdene, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF delegeres til Kommissionen med henblik på, at denne kan tilpasse eller videreudvikle de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.
(22)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet.
(23)
Gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med arbejdsprogrammerne for prioriteterne "Videnskabelig topkvalitet", "Industrielt lederskab" og "Samfundsmæssige udfordringer" og for de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet" bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7).
(24)
JRC's Styrelsesråd oprettet ved Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom (8) er blevet hørt om det videnskabelige og teknologiske indhold af særprogrammet for JRC's ikkenukleare direkte aktioner.
(25)
Af klarheds- og retssikkerhedshensyn bør følgende retsakter ophæves: Rådets beslutning 2006/971/EF (9), Rådets beslutning 2006/972/EF (10), Rådets beslutning 2006/973/EF (11), Rådets beslutning 2006/974/EF (12) og Rådets beslutning 2006/975/EF (2007-2013) (13) -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Ved denne afgørelse oprettes særprogrammet til gennemførelse forordning (EU) nr. 1291/2013, og der fastsættes specifikke mål for Unionens støtte til de forsknings- og innovationsaktiviteter, der er beskrevet i artikel 1 i den nævnte forordning, og regler for gennemførelsen.
Artikel 2
Oprettelse af særprogrammet
1. Særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) ("særprogrammet") oprettes hermed for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 1291/2013 består særprogrammet af følgende dele:
a)
del I "Videnskabelig topkvalitet"
b)
del II "Industrielt lederskab"
c)
del III "Samfundsmæssige udfordringer"
d)
del IV "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen"
e)
del V "Videnskab med og for samfundet"
f)
del VI "Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner".
Artikel 3
Specifikke mål
1. Del I "Videnskabelig topkvalitet" har til formål at styrke kvaliteten i den europæiske forskning i overensstemmelse med det prioriterede område "Videnskabelig topkvalitet", der er anført i artikel 5, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1291/2013-forordningen, ved at forfølge følgende specifikke mål:
a)
styrkelse af frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter
b)
styrkelse af forskningen i fremtidige og fremspirende teknologier (FET)
c)
styrkelse af færdigheder, uddannelse og karriereudvikling gennem Marie Skłodowska-Curie-aktioner ("Marie Skłodowska-Curie-aktioner")
d)
styrkelse af europæiske forskningsinfrastrukturer, herunder e-infrastrukturer ("forskningsinfrastrukturer").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del I.
2. Del II "Industrielt lederskab" har til formål at styrke det industrielle lederskab og konkurrenceevnen i overensstemmelse med det prioriterede område "Industrielt lederskab", der er anført i artikel 5, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1291/2013, ved at forfølge følgende specifikke mål:
a)
fremme af Europas industrielle lederskab gennem forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation inden for følgende nøgle- og industriteknologier ("Lederskab inden for støtte- og industriteknologi"):
i)
informations- og kommunikationsteknologier (ikt)
ii)
nanoteknologi
iii)
avancerede materialer
iv)
bioteknologi
v)
avanceret fremstilling og forarbejdning
vi)
rumfart
b)
bedre adgang til risikokapital til investeringer i forskning og innovation ("Adgang til risikokapital")
c)
øget innovation i SMV'er ("Innovation i SMV'er").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del II.
Der fastlægges særlige vilkår for at benytte sig af finansieringsfaciliteterne under det specifikke mål i første afsnit, litra b). Disse vilkår er anført i bilag I, del II, punkt 2.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 11 vedrørende ændring af andelen af investeringer fra Horisont 2020-egenkapitalfaciliteten ud af de samlede EU-investeringer i udvidelses- og vækstfasen vedrørende finansieringsinstrumenter som omhandlet i bilag I, del II, punkt 2.
3. Del III "Samfundsmæssige udfordringer" skal bidrage til det prioriterede område "Samfundsmæssige udfordringer" i artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1291/2013 gennem aktioner inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, som bidrager til følgende specifikke mål:
a)
forbedring af alles sundhed og trivsel gennem hele livet ("Sundhed, demografisk udvikling og trivsel")
b)
sikring af tilstrækkelige forsyninger af sikre og sunde fødevarer af høj kvalitet og andre biobaserede produkter ved at udvikle produktive, bæredygtige og ressourceeffektive primære produktionssystemer, fremme af tilhørende økosystemtjenester og genvinding af biologisk diversitet sammen med konkurrencedygtige forsynings-, forarbejdnings- og afsætningskæder med lav CO2-udledning ("Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug og skovbrug, havforskning og forskning i indre vandveje og bioøkonomien")
c)
overgang til et pålideligt, økonomisk overkommeligt, alment accepteret, bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem, der tager sigte på at reducere afhængigheden af fossilt brændsel, set i lyset af de stadig mere knappe ressourcer, stigende energibehov og klimaændringerne ("Sikker, ren og effektiv energi")
d)
udvikling af et europæisk transportsystem, som er ressourceeffektivt, klima- og miljøvenligt, sikkert og problemfrit til gavn for alle borgere, økonomien og samfundet ("Intelligent, grøn og integreret transport")
e)
udvikling af en ressource- og vandeffektiv økonomi og et ressourceeffektivt samfund, der er robust over for klimaændringer, beskyttelse og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og økosystemer og en bæredygtig forsyning og anvendelse af råstoffer for at opfylde en voksende verdensbefolknings behov inden for bæredygtige rammer for planetens naturressourcer og økosystemer ("Klimaindsats, miljø, ressourceeffektivitet og råstofforsyning")
f)
fremme af en øget indsigt i Europa, tilvejebringelse af løsninger og støtte til rummelige, innovative og reflekterende europæiske samfund på baggrund af hidtil usete forandringer og tiltagende global indbyrdes afhængighed ("Europa i en verden i forandring - rummelige, innovative og reflekterende samfund")
g)
fremme af sikre europæiske samfund i situationer med hidtil usete forandringer og tiltagende indbyrdes global afhængighed og globale trusler og samtidig styrkelse af den europæiske tradition for frihed og retfærdighed ("sikre samfund - beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del III.
4. Del IV "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" skal bidrage til det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013 ved at udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både er maksimeret og er bredt tilgængelige i hele Unionen i henhold til princippet om topkvalitet.
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med dette specifikke mål er beskrevet i bilag I, del IV.
5. Del V "Videnskab med og for samfundet" skal bidrage til det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013 ved at opbygge et effektivt samarbejde mellem videnskab og samfundet, rekruttere nye talenter til videnskaben og matche videnskabelig topkvalitet med social bevidsthed og ansvar.
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del V.
6. Del VI "Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner" skal bidrage til alle de prioriterede områder i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013 med det specifikke mål at levere kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til Unionens politikker.
Hovedlinjerne i forbindelse med dette specifikke måls aktiviteter er beskrevet i bilag I, del VI.
7. Særprogrammet vurderes ud fra de opnåede resultater og virkninger i forhold til resultatindikatorer.
Bilag II indeholder yderligere oplysninger om de vigtigste resultatindikatorer.
Artikel 4
Budgettet
1. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1291/2013 udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet 74 316,9 mio. EUR.
2. Beløbet i stk. 1 i nærværende artikel fordeles mellem de seks dele, der er beskrevet i artikel 2, stk. 2, i nærværende afgørelse, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013. Den vejledende fordeling af budgetbevillingerne på de specifikke mål, der er anført i denne afgørelses artikel 3, og det samlede maksimumbidrag til JRC's aktioner er angivet i bilag II til forordning (EU) nr. 1291/2013.
3. Højst 5 % af de beløb, der er anført i artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013 for særprogrammets del I- V, må anvendes til Kommissionens administrative udgifter. Kommissionen sikrer, at dens administrative udgifter i løbet af programmet vil falde, og den vil bestræbe sig på at nå et mål på højst 4,6 % i 2020. Disse tal tages op til revision som led i den foreløbige evaluering af Horisont 2020 som fastsat i artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013.
4. Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2020 til dækning af udgifter til teknisk eller administrativ bistand for fortsat at kunne forvalte aktioner, der ikke er afsluttet den 31. december 2020.
AFSNIT II
GENNEMFØRELSE
Artikel 5
Arbejdsprogrammer
1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer.
2. Kommissionen vedtager fælles eller særskilte arbejdsprogrammer for gennemførelsen af del I-V af særprogrammet omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)-e), undtagen for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 10, stk. 4.
3. Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), som fastlagt af det Videnskabelige Råd, jf. artikel 7, stk. 2, litra b), vedtages af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 10, stk. 3. Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den mener, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med proceduren i artikel 10, stk. 4. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning.
4. Kommissionen vedtager et særskilt flerårigt arbejdsprogram ved hjælp af en gennemførelsesretsakt for del VI af særprogrammet omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra f).
Dette arbejdsprogram skal tage hensyn til udtalelsen fra JRC's Styrelsesråd som omhandlet i Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom.
5. I arbejdsprogrammerne tages der hensyn til videnskabens, teknologiens og innovationens status på nationalt og internationalt plan samt på EU-plan og for den politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige udvikling. Hvor det er relevant, skal de indeholde oplysninger om samordningen med de forsknings- og innovationsaktiviteter, som udføres af medlemsstaterne (og deres regioner), herunder inden for områder, hvor der findes fælles programlægningsinitiativer. De ajourføres efter behov.
6. Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af del I-V omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)-e), i nærværende afgørelse skal beskrive de tilstræbte mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoderne og det samlede udgiftsbeløb, herunder indikative oplysninger om de klimarelaterede udgifter, hvor det er relevant. De skal også omfatte en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der er allokeret til hver aktion, en foreløbig tidsplan for gennemførelsen og en flerårig tilgang og strategiske retningslinjer for de følgende gennemførelsesår. I forbindelse med tilskud skal de anføre prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt og den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger. De skal også angive eventuelle supplerende udnyttelses- og formidlingsforpligtelser for deltagerne i overensstemmelse med artikel 43 i forordning (EU) nr. 1290/2013 (14). De skal efter behov give mulighed for en strategisk top-down-tilgang såvel som en bottom-up-tilgang, hvor målene nås på innovative måder.
Herudover skal disse arbejdsprogrammer omfatte et afsnit, som udpeger de tværgående spørgsmål, som er omhandlet i artikel 14 og under underafsnittet "Tværgående spørgsmål og støtteforanstaltninger i Horisont 2020" i bilag I til forordning (EU) nr. 1291/2013, og som dækker to eller flere specifikke mål inden for det samme prioriterede område eller på tværs af to eller flere prioriterede områder. Aktionerne gennemføres på en integreret måde.
7. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 10, stk. 4, følgende foranstaltninger:
a)
afgørelsen om godkendelse af finansieringen af indirekte aktioner, hvis Unionens bidrag som led i det specifikke program skønnes at nå op på eller overstige 2,5 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i nærværende afgørelses artikel 3, stk. 1, litra a), og undtagen aktioner finansieret under pilotprojektet "Den hurtige vej til innovation" omhandlet i artikel 24 i forordning (EU) nr. 1291/2013
b)
afgørelsen om godkendelse af finansiering af aktioner, der omfatter anvendelse af humane embryoner og humane embryonale stamceller, og aktioner under det specifikke mål "Sikre samfund - beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed" omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra g)
c)
afgørelsen om godkendelse af finansieringen af aktioner, hvis Unionens bidrag som led i det specifikke program skønnes at nå op på eller overstige 0,6 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål "Europa i en verden i forandring - rummelige, innovative og reflekterende samfund" omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra f) og aktioner under de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet" omhandlet i henholdsvis artikel 3, stk. 4, og artikel 3, stk. 5
d)
udarbejdelse af mandatet for evalueringen, jf. artikel 32 i forordning (EU) nr. 1291/2013.
Artikel 6
Det Europæiske Forskningsråd
1. Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd ("EFR"), som skal være midlet til at gennemføre aktionerne under del I "Videnskabelig topkvalitet", som vedrører det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i nærværende afgørelses artikel 3, stk. 1, litra a). EFR skal efterfølge det EFR, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF.
2. EFR består af det uafhængige videnskabelige råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8.
3. EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere.
Formanden udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et uafhængigt indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornyes én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd.
Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i videnskabens verden.
4. Grundlaget for EFR's arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af EFR i henhold til beslutning 2006/972/EF.
5. EFR's aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold i konkurrence på EU-niveau. EFR's forskningsstøtte tildeles udelukkende på grundlag af kriteriet om topkvalitet.
6. Kommissionen står som garant for EFR's uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt.
Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EFR's aktioner sker i overensstemmelse med principperne i stk. 4 og den overordnede strategi for EFR, jf. artikel 7, stk. 2, litra a), som fastsat af Det Videnskabelige Råd.
Artikel 7
Det Videnskabelige Råd
1. Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere af begge køn i forskellige aldersgrupper med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab uafhængigt af eksterne interesser.
Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.
Medlemmerne udnævnes med et firårigt mandat, der kan fornyes én gang i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde.
2. Det Videnskabelige Råd fastlægger:
a)
den overordnede strategi for EFR
b)
arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EFR's aktiviteter
c)
metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte
d)
sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af EFR's arbejde samt kvaliteten af den udførte forskning
e)
en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter imødegås.
Kommissionen afviger kun fra holdninger, som Det Videnskabelige Råd har fastlagt i henhold til litra a), c), d) og e), hvis den mener, at de ikke overholder bestemmelserne i denne afgørelse. I så fald vedtager Kommissionen foranstaltninger for at bevare kontinuiteten i gennemførelsen af særprogrammet og for at nå dets mål, hvorved den beskriver de punkter, hvor der afviges fra Det Videnskabelige Råds holdninger, og behørigt begrunder afvigelserne.
3. Det Videnskabelige Råd handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, del I, punkt 1.1.
4. Det Videnskabelige Råd handler udelukkende med sigte på at nå det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), i henhold til principperne i artikel 6, stk. 4. Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og i størst mulig åbenhed.
Artikel 8
Specifik gennemførelsesstruktur
1. Den specifikke gennemførelsesstruktur er ansvarlig for den administrative gennemførelse og programgennemførelsen, jf. bilag I, del I, punkt 1.2. Den støtter Det Videnskabelige Råd i varetagelsen af alle dets opgaver.
2. Kommissionen sikrer, at den specifikke struktur for gennemførelsen strengt, effektivt og med den nødvendige smidighed følger EFR's mål og krav og kun disse.
AFSNIT III
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 9
Tilsyn og oplysninger om gennemførelse
1. Kommissionen fører et årligt tilsyn med og aflægger rapport om gennemførelsen af Horisont 2020 i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1291/2013 og bilag III til denne afgørelse.
2. Kommissionen orienterer med jævne mellemrum udvalget som omhandlet i artikel 10 om de samlede fremskridt med gennemførelsen af særprogrammets indirekte aktioner for at give udvalget mulighed for på et tidligt tidspunkt at give relevant input til udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne, navnlig den flerårige tilgang og de strategiske retningslinjer, og den forelægger udvalget rettidige oplysninger om alle aktioner foreslået eller finansieret under Horisont 2020, jf. bilag IV.
Artikel 10
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg (programudvalget). Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Udvalget holder møde i forskellige sammensætninger, jf. bilag V, alt efter hvilket emne der skal drøftes.
3. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
4. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
5. Hvis udtalelsen fra udvalget skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den skriftlige procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.
Artikel 11
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, tillægges Kommissionen for Horisont 2020's samlede varighed.
3. Den i artikel 3, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om at tilbagekalde bringer de i den pågældende afgørelse anførte delegerede beføjelser til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller fra en senere dato, der fastsættes nærmere i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med en måned på Rådets initiativ.
6. Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem eller om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser.
Artikel 12
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. De aktioner, som er iværksat i henhold til de i nærværende artikels stk. 1 nævnte beslutninger og økonomiske forpligtelser i forbindelse med aktioner, der gennemføres i henhold til disse beslutninger, hører fortsat under disse beslutninger, indtil de er afsluttet. Hvis det er nødvendigt, varetages eventuelle tilbageværende opgaver for de udvalg, som er nedsat ved de i nærværende artikels stk. 1 nævnte beslutninger, af det udvalg, der er omhandlet i artikel 10.
3. Den finansielle tildeling til særprogrammet kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem særprogrammet og de foranstaltninger, der er omfattet af beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 14
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2013.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2013. december 3.)
a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014-2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2013/743/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 182. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 182. cikke (3) bekezdésének megfelelően a, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet 2013. december 11. (3) által létrehozott Horizont 2014-2020 kutatási és innovációs keretprogramról (a továbbiakban: Horizont 2020) olyan egyedi program révén kell végrehajtani, amely meghatározza a végrehajtás részletes szabályait, rögzíti annak időtartamát és rendelkezik a szükségesnek ítélt eszközökről.
(2)
A „Horizont 2020” keretprogram általános célkitűzés elérését a kiváló tudomány létrehozása („Kiváló tudomány”), az ipari vezető szerep kivívása („Ipari vezető szerep”) és a társadalmi kihívások kezelése (Társadalmi kihívások”) három prioritásnak kell szolgálnia. Az általános célkitűzés elérését továbbá „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése”, valamint „A tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű különös célkitűzések is szolgálják. E prioritásokat és különös célkitűzéseket egy olyan egyedi program révén kell végrehajtani, amely egy-egy, a három prioritásnak megfelelő részből, egy „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” elnevezésű különös célkitűzést, egy „A tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű különös célkitűzést, valamint egy, a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen tevékenységeit érintő részt határoz meg.
(3)
A „Horizont 2020” keretprogram minden prioritása és különös célkitűzése esetében szükség van nemzetközi dimenzióra. A nemzetközi együttműködési tevékenységeknek legalább olyan szintűnek kell lenniük, mint az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozatával (4) elfogadott Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó (2007-2013) hetedik keretprogramja (a továbbiakban: a hetedik keretprogram) esetében
(4)
Míg a 1291/2013/EU rendelet a „Horizont 2020” keretprogram általános célkitűzését, a prioritásokat, valamint az elvégzendő tevékenységek és a különös célkitűzések fő irányvonalait határozza meg, az egyedi programnak kell meghatároznia az egyes részekhez konkrétan kapcsolódó különös célkitűzéseket és az egyes részek esetében végrehajtandó tevékenységek fő irányvonalait. A 1291/2013/EU rendeletben meghatározott végrehajtási rendelkezések az egyedi programra is vonatkoznak, beleértve az etikai elvekre vonatkozó rendelkezéseket is.
(5)
Mindegyik résznek ki kell egészítenie az egyedi program többi részét, és mindegyik részt az egyedi program többi részével összhangban kell végrehajtani.
(6)
Európa hosszú távú versenyképességének és jólétének garantálásához nélkülözhetetlen az uniós tudományos bázis kiválóságának megerősítése, kiszélesítése és kibővítése, valamint a világszínvonalú kutatás és tehetség rendelkezésre állásának biztosítása. A „Kiváló tudomány” című prioritásnak az Európai Kutatási Tanács által a felderítő kutatások, a jövőbeli és a kialakulóban lévő technológiák, a Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek és az európai kutatási infrastruktúrák terén folytatott tevékenységeket kell támogatnia. E tevékenységeknek a kompetencia hosszú távú fejlesztését kell célozniuk a tudomány, a rendszerek és a kutatók következő generációjára összpontosítva, és támogatást biztosítva a feltörekvő tehetségek számára az EU teljes területén és a társult országokban. A kiváló tudomány támogatását szolgáló uniós tevékenységeknek elő kell segíteniük az Európai Kutatási Térség konszolidációját, valamint az Unió tudományos rendszerét globálisan versenyképessé és vonzóvá kell tenniük.
(7)
A „Kiváló tudomány” prioritáskeretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni.
(8)
Az Európai Kutatási Tanácsnak fel kell váltania a 2007/134/EK bizottsági határozattal (5) létrehozott Európai Kutatási Tanácsot, és annak jogutódjává kell válnia. E testületnek a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság elfogadott alapelveinek megfelelően kell működnie.
(9)
Az Unió ipari vezető szerepének megtartása és kiterjesztése érdekében égető szükség van a magánszféra kutatás-fejlesztési és innovációs beruházásainak ösztönzésére, a kutatás és innováció vállalkozásorientált programmal történő előmozdítására, és a jövő vállalkozásainak alapját adó új technológiák fejlesztésének felgyorsítására. Az „Ipari vezető szerep” prioritásnak a kulcsfontosságú alaptechnológiák és más ipari technológiák terén folyó kiváló kutatásba és innovációba való beruházásokat kell támogatnia, meg kell könnyítenie az innovatív vállalatok és projektek kockázati finanszírozáshoz jutását, továbbá a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak (mkkv) egész Unióra kiterjedő innovációs támogatást kell nyújtania.
(10)
A tudományos, gazdasági és társadalmi hatások legmagasabb fokú kiaknázása, valamint a hatékony és költséghatékony végrehajtás biztosítása érdekében a megosztott uniós hatáskörbe tartozó űrkutatásnak és -innovációnak az „Ipari vezető szerep” prioritás koherens elemét kell alkotnia.
(11)
Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégiában (Európa 2020 stratégia)meghatározott fő társadalmi kihívások megoldása jelentős beruházásokat igényel a kutatás és innováció terén, a szükséges léptékű és hatókörű, új és áttörő jelentőségű megoldások kifejlesztése és alkalmazása érdekében. Ezek a kihívások egyben jelentős gazdasági lehetőségeket is kínálnak az innovatív vállalatok számára, és ezáltal hozzájárulnak az uniós versenyképességhez és foglalkoztatáshoz.
(12)
A „Társadalmi kihívások” prioritás célja, hogy a kiváló kutatási és innovációs tevékenységek támogatása révén növelje a kutatás és fejlesztés hatásosságát a kulcsfontosságú társadalmi kihívásokra való reagálás terén. E tevékenységeket a kihívásokból kiinduló olyan megközelítés alkalmazásával kell végrehajtani, mely egyesíti a különféle területeken, technológiákban és tudományágakban rendelkezésre álló forrásokat és tudást. A társadalom- és bölcsészettudományi kutatások e kihívások megoldásának fontos részét alkotják. E tevékenységeknek a teljes kutatási és innovációs palettára ki kell terjedniük, ideértve az innováció olyan kísérő tevékenységeit is, mint amilyen a kísérleti kutatás, a demonstráció, a tesztelési környezet kialakítása, valamint a közbeszerzés, a normaelőkészítő kutatás és szabványosítás támogatása, illetőleg az innovációk piaci elterjesztése. A tevékenységeknek adott esetben uniós szinten közvetlenül kell támogatniuk a megfelelő ágazati szakpolitikai kompetenciákat. Mindegyik kihívásnak hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés átfogó célkitűzéséhez.
(13)
A „Társadalmi kihívások” prioritáson, valamint a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” elnevezésű különös célkitűzés témán belül megfelelő egyensúlyban kell lenniük a kisebb és a nagyobb projekteknek.
(14)
„A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” elnevezésű különös célkitűzés feladata teljes mértékben kiaknázni az európai tehetségekben rejlő lehetőségeket, valamint biztosítani az innováción alapuló gazdaság előnyeinek maximális kihasználását és az előnyökből való minél szélesebb körű részesülést az Unióban, a kiválóság elvének megfelelően.
(15)
A „Tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű különös célkitűzés feladata, hogy hatékony együttműködést alakítson ki a tudomány és a társadalom között, hogy új tehetségeket toborozzon a tudomány számára, és hogy a tudományos kiválósághoz társadalmi tudatosság és felelősség társuljon.
(16)
A „Horizont 2020” keretprogram szerves részeként a JRC-nek továbbra is független, felhasználóközpontú tudományos és műszaki támogatást kell nyújtania az uniós szakpolitikák meghatározásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez. A JRC-nek feladata teljesítéséhez a legkiválóbb kutatási minőséget kell nyújtania. Miközben a feladatának megfelelően végrehajtja a közvetlen tevékenységeket, a JRC-nek kiemelt hangsúlyt kell fektetnie azokra a területekre, amelyek kulcsfontosságúak az EU számára; ezek az intelligens, inkluzív és fenntartható fejlődés,valamint a 2014-2020-as többéves pénzügyi keret biztonság, a polgári felelősség és a „globális Európa” költségvetési tételei.
(17)
A JRC közvetlen tevékenységeit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve a JRC felhasználóinak releváns szükségleteit és az uniós szakpolitikák szükségleteit, valamint tiszteletben tartva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó célkitűzést. A kutatási tevékenységeket adott esetben ezekhez a szükségletekhez és a tudományos és technológiai fejlesztésekhez kell igazítani, és törekedni kell a tudományos kiválóság elérésére.
(18)
A JRC-nek az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell előteremtenie versenyképes tevékenységek révén, ideértve a „Horizont 2020” keretprogram közvetett tevékenységeiben való részvételt, a harmadik országgal közösen folytatott munkát és kisebb mértékben a szellemi tulajdon kihasználását.
(19)
Az egyedi programnak ki kell egészítenie a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, az Európa 2020 stratégia megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges uniós fellépéseket.
(20)
A 2001/822/EK tanácsi határozat (6) szerint a tengerentúli országok és területek jogalanyai a „Horizont 2020”keretprogramban megállapított külön feltételek mellett jogosultak részt venni a keretprogramban.
(21)
Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi eszközök alkalmazásának különös feltételei megfeleljenek a piaci feltételeknek, a Bizottságot az EUMSZ 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni arra, hogy a pénzügyi eszközök alkalmazására irányadó feltételeknek a kiigazítása vagy további kidolgozása tekintetében jogalkotási aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is.
A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a kapcsolódó dokumentumokat a kellő időben és a megfelelő módon átadja a Tanácsnak.
(22)
Annak érdekében, hogy az egyedi program végrehajtása egységes feltételek mentén történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni, hogy munkaprogramokat fogadhasson el az egyedi program végrehajtására.
(23)
A „Kiváló tudomány”, az „Ipari vezető szerep” a „Társadalmi kihívások” prioritásokra, valamint „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” és „A tudomány a társadalommal és a társadalomért”elnevezésű különös célkitűzésre vonatkozó munkaprogramokhoz kapcsolódó végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.
(24)
A JRC nem nukleáris közvetlen tevékenységeiről szóló egyedi program tudományos és technológiai tartalmát illetően konzultációra került sor a 96/282/Euratom határozattal (8) létrehozott Igazgatótanácsával.
(25)
A jogbiztonság és egyértelműség érdekében hatályon kívül kell helyezni a 2006/971/EK tanácsi határozatot (9), a 2006/972/EK tanácsi határozatot (10), a 2006/973/EK tanácsi határozatot (11), a 2006/974/EK tanácsi határozatot (12), valamint a 2006/975/EK tanácsi határozatot (13),
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgykör
Ez a határozat létrehozza az 1291/2013/EU rendeletetvégrehajtó egyedi programot, és meghatározza az említett rendelet 1. cikkében lefektetett kutatási és innovációs tevékenységekhez nyújtott uniós támogatás különös célkitűzéseit, illetve a végrehajtási szabályokat.
2. cikk
Az egyedi program létrehozása
(1) A Tanács létrehozza a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot (2014-2020) végrehajtó egyedi programot (a továbbiakban: az egyedi program) a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra.
(2) Az 1291/2013/EU rendelet 5. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésével összhangban az egyedi program az alábbi részekből áll:
a)
I. rész: „Kiváló tudomány”;
b)
II. rész: „Ipari vezető szerep”;
c)
III. rész: „Társadalmi kihívások”;
d)
IV. rész: „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése”;
e)
V. része: „A tudomány a társadalommal és a társadalomért”;
f)
VI. rész: „A Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen tevékenységei”.
3. cikk
Különös célkitűzések
(1) Az egyedi program „Kiváló tudomány” című I. része - az 1291/2013/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott „Kiváló tudomány” prioritással összhangban - arra irányul, hogy a következő különös célkitűzések megvalósításával fokozza az európai kutatás kiválóságát:
a)
a felderítő kutatás megerősítése az Európai Kutatási Tanács (a továbbiakban: az Európai Kutatási Tanács (EKT)) tevékenységén keresztül;
b)
a kutatás erősítése a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák területén (a továbbiakban: a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák);
c)
a Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek (a továbbiakban: Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek) a készségfejlesztés, a képzés és a szakmai fejlődés területén;
d)
az európai kutatási infrastruktúra megerősítése, ideértve az elektronikus infrastruktúrát (a továbbiakban: a kutatási infrastruktúrák) is.
Ezen különös célkitűzések tekintetében a tevékenységek tágabb irányvonalait az I. melléklet I. része tartalmazza.
(2) Az „Ipari vezető szerep” című II. rész - az 1291/2013/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott „Ipari vezető szerep” prioritással összhangban - arra irányul, hogy a következő különös célkitűzések megvalósításával megerősítse az ipari vezető szerepet és a versenyképességet:
a)
Európa ipari vezető szerepének fellendítése a kutatás, technológiai fejlesztés, demonstráció és innováció révén a következő alap- és ipari technológiák területén (a továbbiakban: vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén):
i.
információs és kommunikációs technológiák (IKT);
ii.
nanotechnológiák;
iii.
fejlett anyagok;
iv.
biotechnológia;
v.
korszerű gyártás és feldolgozás;
vi.
világűr;
b)
a kockázati finanszírozáshoz jutás lehetőségének bővítése a kutatásba és innovációba való beruházás érdekében (a továbbiakban: kockázati finanszírozáshoz jutás);
c)
a kkv-k körében az innováció fokozása (a továbbiakban: innováció a kkv-k körében).
Ezen különös célkitűzések tekintetében a tevékenységek tágabb irányvonalait az I. melléklet II. része tartalmazza. A pénzügyi eszközöknek az első albekezdés b) pontja szerinti különös célkitűzés keretében történő alkalmazására külön feltételek vonatkoznak. E feltételeket az I. melléklet II. részének 2. fejezete tartalmazza.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 11. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a „Horizont 2020” keretprogram tőkefinanszírozási eszközéből származó beruházásnak az expanziós és a növekedési szakaszban lévő vállalkozásokat érintő beruházásokba történő teljes uniós beruházásban való arányának módosítására vonatkozóan az I. melléklet II. részének 2. fejezetében említett pénzügyi eszköz tekintetében.
(3) A „Társadalmi kihívások” című III. rész az 1291/2013/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott „Társadalmi kihívások” prioritás megvalósításához járul hozzá a kutatással, technológiai fejlesztéssel, demonstrációval és innovációval kapcsolatos olyan tevékenységek révén, amelyek az alábbi különös célkitűzések teljesítésére irányulnak:
a)
minden ember élethosszig tartó egészségének és jólétének a javítása (a továbbiakban: egészségügy, demográfiai változások és jólét);
b)
elegendő mennyiségű biztonságos, egészséges és jó minőségű élelmiszer és egyéb bioalapanyagú termék rendelkezésre állásának biztosítása: ehhez termelékeny, fenntartható és erőforrás-hatékony elsődleges termelési rendszereket kell kifejleszteni, meg kell erősíteni a hozzájuk kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatásokat, helyre kell állítani a biológiai sokféleséget, valamint versenyképes és karbonszegény feldolgozási és értékesítési láncokat kell létrehozni (a továbbiakban: élelmezésbiztonság, fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás, tengerkutatás, tenger- és belvíz-hasznosítási célú kutatás, valamint a biogazdaság);
c)
egy megbízható, megfizethető, a nyilvánosság által elfogadott, a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére irányuló, fenntartható és versenyképes energiarendszerre való áttérés, amelyet a fokozódó erőforráshiány, a növekvő energiaigény és az éghajlatváltozás tesz szükségessé (a továbbiakban: biztos, tiszta és hatékony energia);
d)
erőforrás-hatékony, éghajlat- és környezetbarát, biztonságos és fennakadás nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása valamennyi polgár, a gazdaság és a társadalom hasznára (a továbbiakban: intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés);
e)
az erőforrás- és vízhatékony és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló gazdaság és társadalom létrehozása, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák védelme és fenntartható kezelése, valamint a nyersanyagok fenntartható biztosítása és használata annak érdekében, hogy a bolygónk adta természeti erőforrások és ökoszisztémák fenntarthatóságának határain belül ki lehessen elégíteni a világ egyre növekvő népességének igényeit (a továbbiakban: éghajlat-politika, környezet, erőforrás-hatékonyság és nyersanyagok);
f)
Európa jobb megértésének az elősegítése, megoldások nyújtása, valamint a befogadó, innovatív és reflektív európai társadalmak előmozdítása, tekintettel a korábban nem tapasztalt változásokra és a növekvő globális egymásrautaltságra (a továbbiakban: Európa a változó világban - inkluzív, innovatív és reflektív társadalmak);
g)
a biztonságos európai társadalmak előmozdítása a korábban nem tapasztalt változások, valamint a növekvő globális egymásrautaltság és fenyegetettség közepette, és ezzel egyidejűleg a szabadság és a jogérvényesülés európai kultúrájának megerősítése (a továbbiakban: biztonságos társadalmak - Európa és polgárai szabadságának és biztonságának a védelme).
E különös célkitűzések tekintetében a tevékenységeket nagy vonalakban az I. melléklet III. része ismerteti.
(4) „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” IV. rész hozzájárul az 1291/2013/EU rendelet 5. cikke (3) bekezdésében meghatározott, „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” elnevezésű különös célkitűzésen keresztül az európai tehetségekben rejlő lehetőségek teljes mértékű kiaknázásához, valamint az innováción alapuló gazdaság előnyei maximális kihasználásának és a kiválóság elvével összhangban az Unióban történő széles körű elosztásának biztosításához
E különös célkitűzések tekintetében a tevékenységeket nagy vonalakban az I. melléklet IV. része ismerteti.
(5) A „Tudomány a társadalommal és a társadalomért” V. rész hozzájárul az 1291/2013/EU rendelet 5. cikke (3) bekezdésében meghatározott, „A tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű különös célkitűzésen keresztül, hogy hatékony együttműködést alakítson ki a tudomány és a társadalom között, hogy új tehetségeket toborozzon a tudomány számára, és hogy a tudományos kiválósághoz társadalmi tudatosság és felelősség társuljon.
E különös célkitűzések tekintetében a tevékenységeket nagy vonalakban az I. melléklet V. része ismerteti.
(6) „A Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen tevékenységei” című IV. rész a(z) 2013/1291/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott prioritások megvalósításához járul hozzá azzal a különös célkitűzéssel, hogy ügyfélre szabott tudományos és műszaki támogatást nyújtson az Unió szakpolitikáihoz.
E különös célkitűzések tekintetében a tevékenységeket nagy vonalakban az I. melléklet VI. része tartalmazza.
(7) Az egyedi programot az eredményességi mutatókhoz mért eredmények és hatás vonatkozásában kell értékelni.
További részleteket a II. melléklet tartalmaz.
4. cikk
Költségvetés
(1) Az 1291/2013/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyedi program végrehajtásának költségvetése 74 316,9 millió EUR.
(2) Az ezen cikk (1) bekezdésben említett összeget az e határozat 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hat rész között az 1291/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell felosztani. Az e határozat 3. cikkében meghatározott különös célkitűzések indikatív költségvetési bontását és a JRC tevékenységeihez való hozzájárulás teljes maximális összegét az 1291/2013/EU rendelet II. melléklete határozza meg.
(3) A Bizottság igazgatási kiadásai az 1291/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében az egyedi program I-V. részeire meghatározott összegnek legfeljebb 5 %-a lehet. A Bizottság gondoskodik róla, hogy a program során csökkenjenek az igazgatási kiadásai, és törekedni fog arra, hogy 2020-ban elérje a 4,6 %-os vagy annál alacsonyabb célt. Ezek a számok felülvizsgálására kerülnek, mégpedig a „Horizont 2020” keretprogramnak az - 1291/2013/EU rendelet 32. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint elvégzendő - időközi értékelése részeként.
(4) Szükség esetén - a 2020. december 31-éig le nem záruló tevékenységekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából - a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadások fedezésére előirányzatok vehetők fel a 2020 utáni költségvetésbe.
II. CÍM
VÉGREHAJTÁS
5. cikk
Munkaprogramok
(1) Az egyedi program végrehajtása munkaprogramok útján történik.
(2) A Bizottság közös vagy elkülönített munkaprogramokat fogad el az egyedi programnak a 2. cikk (2) bekezdése a)-e) pontjában említett I-V. részének végrehajtására vonatkozóan, a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett „Az Európai Kutatási Tanács (EKT)” elnevezésű különös célkitűzés szerinti tevékenységek végrehajtása kivételével. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 10. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell megalkotni.
(3) A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett „Az Európai Kutatási Tanács (EKT)” elnevezésű különös célkitűzés szerinti tevékenységeknek az Tudományos Tanácsa által a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján megállapított végrehajtási munkaprogramjait a Bizottság fogadja el végrehajtási aktus révén, a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban. A Bizottság kizárólag akkor térhet el a Tudományos Tanács által megállapított munkaprogramtól, ha úgy ítéli meg, hogy az nem felel meg e határozat rendelkezéseinek. Ebben az esetben a Bizottság a 10. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktus révén fogadja el a munkaprogramot. Ezt az intézkedését a Bizottságnak megfelelően meg kell indokolnia.
(4) A Bizottság az egyedi program VI. része tekintetében végrehajtási aktus útján külön többéves munkaprogramot fogad el a 2. cikk (2) bekezdésének f) pontját illetően.
A munkaprogram készítésekor figyelembe kell venni a JRC-nek a 96/282/Euratom határozatban említett kormányzótanácsa által adott véleményt.
(5) A munkaprogramok készítésekor figyelembe kell venni a tudomány, a technológia és az innováció állapotát nemzeti, uniós és nemzetközi szinten, valamint a releváns szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramoknak adott esetben információt kell tartalmazniuk a tagállamok (köztük azok régiói) által végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységek koordinációjáról, olyan területeken is, ahol közös programozási kezdeményezések vannak. A munkaprogramok szükség szerint frissítendők.
(6) Az egyedi programnak az ezen határozat 2. cikk (2) bekezdése a)-e) pontjában említett I-V. része végrehajtására szóló munkaprogramoknak meg kell határozniuk az elérni kívánt célkitűzéseket, az elvárt eredményeket, a végrehajtás módszerét és a munkaprogram teljes összegét, beleértve - adott esetben - az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások összegére vonatkozó indikatív adatokat is. Tartalmazniuk kell a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes tevékenységekre felhasználható összeget, végrehajtásuk indikatív menetrendjét, valamint a többéves megközelítést és a végrehajtás következő éveire vonatkozó stratégiai irányvonalakat. A támogatások vonatkozásában tartalmazniuk kell továbbá a prioritásokat, a kiválasztási és odaítélési feltételeket, a különböző odaítélési feltételek relatív súlyát, valamint az összes támogatható költség finanszírozásának maximális mértékét. Emellett ki kell térniük a résztvevők minden további felhasználási és terjesztési kötelezettségére is, a 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) 43. cikkével összhangban. A munkaprogramoknak lehetővé kell tenniük az olyan, felülről lefelé irányuló, illetve alulról felfelé építkező stratégiai megközelítéseket - szükség szerint -, amelyek innovatív módon próbálják elérni a célkitűzéseket.
A munkaprogramok ezen túlmenően külön szakaszban foglalkoznak a(z) 1291/2013/EU rendelet 14. cikkében, valamint a rendelet I. mellékletének „A több területet érintő kérdések és a támogató intézkedések a Horizont 2020 programban” alcímében említett - egy prioritáson belül, illetőleg két vagy több prioritás vonatkozásában kettő vagy annál több különös célkitűzést lefedő - több területet érintő tevékenységek meghatározásával. Ezeket a tevékenységeket integráltan kell végrehajtani.
(7) A Bizottság a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően, végrehajtási aktusok révén a következő intézkedéseket fogadja el:
a)
a tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozat, amennyiben az a konkrét program keretében nyújtott uniós finanszírozás becsült értéke legalább 2,5 millió EUR az ezen határozat 3. cikkének (1) bekezdésének a) pontjában említett „Európai Kutatási Tanács (EKT)” különös célkitűzés keretében végzett tevékenységek esetében, az 1291/2013/EU rendelet 24. cikkében említett gyorsított innovációt célzó kísérletek keretében finanszírozott tevékenységek kivételével
b)
az emberi embriók és emberi embrionális őssejtek felhasználásával járó tevékenységek finanszírozásának, valamint a 3. cikk (3) bekezdésének g) pontjában említett „Biztonságos társadalmak - Európa és polgárai szabadságának és biztonságának a védelme” elnevezésű különös célkitűzés szerinti tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozat,
c)
a tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozat, amennyiben az a konkrét program keretében nyújtott uniós finanszírozás becsült értéke legalább 0,6 millió EUR a 3. cikk (3) bekezdésének f) pontjában említett „Európa a változó világban - inkluzív, innovatív és reflektív társadalmak” elnevezésű különös célkitűzés keretében végzett tevékenységek, illetve a 3. cikk (4) és (5) bekezdésében említett „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” valamint „A tudomány a társadalommal és a társadalomért”elnevezésű különös célkitűzések esetében.
d)
az 1291/2013/EU rendelet 32. cikkében előírt értékelések feltételeinek kidolgozása.
6. cikk
Európai Kutatási Tanács
(1) A Bizottság létrehozza az Európai Kutatási Tanácsot (a továbbiakban: EKT), mely a „Kiváló tudomány” című I. rész szerinti, „” az ezen határozat 3. cikkének (1) bekezdésében említett „Európai Kutatási Tanács (EKT)” elnevezésű különös célkitűzéshez kapcsolódó tevékenységek végrehajtásának eszköze. Az EKT a 2007/134/EK határozattal létrehozott EKT jogutódja.
(2) Az EKT a 7. cikkben előírt független Tudományos Tanácsból és a 8. cikkben előírt célzott végrehajtó struktúrából áll.
(3) Az EKT elnökkel rendelkezik, akit rangidős és nemzetközi elismerésnek örvendő tudósok közül választanak ki.
Az elnököt - a független, célzott keresőbizottság közreműködésével lebonyolított átlátható felvételi eljárás nyomán - a Bizottság nevezi ki négyéves időtartamra szóló, egy ízben megújítható megbízatással. A felvételi eljárást és a kiválasztott jelöltet a Tudományos Tanácsnak jóvá kell hagynia.
Az elnök betölti a Tudományos Tanács elnöki tisztségét, biztosítja annak irányítását és a célzott végrehajtási struktúrával való kapcsolattartását, továbbá képviseli azt a tudomány világában.
(4) Az EKT-nak a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság, az eredményesség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján kell működnie. Biztosítania kell az EKT által a 2006/972/EK határozat alapján végzett tevékenységek folytonosságát.
(5) Az EKT tevékenységei támogatják az európai szinten egymással versenyben álló nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett kutatásokat. Az EKT felderítő kutatási támogatásait egyedül a kiválóság kritériuma alapján ítélik oda.
(6) A Bizottság garantálja az EKT autonómiáját és integritását, és biztosítja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását.
A Bizottság biztosítja, hogy az EKT tevékenységeinek végrehajtása az e cikk (4) bekezdésében meghatározott elvek alapján, valamint a Tudományos Tanács által, az EKT-re vonatkozóan megállapított 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános stratégiája szerint történjen.
7. cikk
Tudományos Tanács
(1) A Tudományos Tanács a legnagyobb szakmai megbecsülésnek örvendő és megfelelő szakértelemmel rendelkező, különböző korosztályokhoz tartozó nőkből és férfiakból, a kutatási területek sokféleségét biztosító tudósokból, mérnökökből és kutatókból áll, akik saját minőségükben, külső érdekektől függetlenül járnak el.
A Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a Tudományos Tanáccsal egyetértésben lefolytatott, független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés.
A tagok kinevezése négy évre szól, amely egy alkalommal, legfeljebb további négy évre, a Tudományos Tanács tevékenységének folytonosságát biztosító rotációs rendszer keretében megújítható.
(2) A Tudományos Tanács:
a)
kidolgozza az EKT általános stratégiáját;
b)
kidolgozza az EKT tevékenységeinek végrehajtási munkaprogramját;
c)
megállapítja a szakmai értékelés és a pályázati elbírálás módszereit és eljárásait, amelyek alapján a finanszírozandó pályázatokat kiválasztják;
d)
állást foglal minden olyan ügyben, amely tudományos szempontból bővítheti az EKT eredményeit és befolyását, valamint javíthatja a végzett kutatások minőségét;
e)
magatartási kódexet hoz létre, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást.
A Bizottság a Tudományos Tanács által az első albekezdés a), b), c), d) és e) pontja alapján kialakított állásfoglalásoktól csak abban az esetben tér el, ha úgy véli, hogy azok sértik e határozat rendelkezéseit. Ez utóbbi esetben a Bizottság intézkedéseket hoz az egyedi program végrehajtása és célkitűzései teljesítése folytonosságának fenntartása érdekében, megjelölve és kellően megindokolva a Tudományos Tanács állásfoglalásától való eltéréseket.
(3) A Tudományos Tanács az I. melléklet I. részének 1.1. szakasza szerinti megbízatással összhangban jár el.
(4) A Tudományos Tanács kizárólag az egyedi programnak a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett „Európai Kutatási Tanács (EKT)” elnevezésű különös célkitűzés elérése érdekében, a 6. cikk (4) bekezdése szerinti alapelvek szerint cselekszik. Integritással és tisztességgel jár el, és munkáját hatékonyan, a lehető legnagyobb átláthatóság mellett végzi.
8. cikk
A célzott végrehajtó struktúra
(1) A célzott végrehajtó struktúra felel az igazgatási végrehajtásért és a program teljesítéséért az I. melléklet I. részének 1.2. szakaszában leírtaknak megfelelően. Támogatja továbbá a Tudományos Tanácsot valamennyi feladatának ellátásában.
(2) A Bizottság biztosítja, hogy a célzott végrehajtó struktúra szigorúan, hatékonyan, de a szükséges rugalmassággal, kizárólag az EKT célkitűzései és követelményei alapján működjön.
III. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
9. cikk
A végrehajtás nyomon követése és a végrehajtásról szóló tájékoztatás
(1) A Bizottság éves szinten figyelemmel kíséri a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását és arról jelentést készít az 1291/2013/EU rendelet 31. cikkével és e határozat III. mellékletével összhangban.
(2) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a 9. cikkben említett bizottságot az egyedi program keretében végzett közvetett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos átfogó eredményekről, annak érdekében, hogy lehetővé tegye a bizottság számára a mihamarabbi megfelelő hozzájárulást a munkaprogramok - különösen a megközelítés és a stratégiai irányvonalak - előkészítéséhez, továbbá hogy idejekorán tájékoztatást nyújtson a „Horizont 2020” keretprogram keretében javasolt vagy finanszírozott minden tevékenységről, a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően.
10. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot egy bizottság (a továbbiakban: a program bizottság) segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) A bizottság az V. mellékletben szereplő különböző formációkban ülésezik, tekintettel a tárgyalandó kérdésekre.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(5) Amikor a (bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell kikérni, az írásbeli eljárás eredmény nélkül zárul abban az esetben, ha a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy ha a bizottsági tagok többsége ezt kéri.
11. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A 3. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazás kezdődően a program időtartamára szól.
(3) A Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot.
(5) A 3. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanács a jogi aktusról való értesítést követő két hónapon belül nem emelt ellene kifogást, vagy ha a Tanács az említett időtartam leteltét megelőzően tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.
(6) Az Európai Parlamentet tájékoztatni kell a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásáról, az azok ellen emelt kifogásokról, illetve a felhatalmazásnak a Tanács általi visszavonásáról.
12. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések
(1) A 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EGK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti.
(2) Mindazonáltal az e cikk (1) bekezdésben említett határozatok alapján elindított tevékenységeket és az e határozatok alapján végzett tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségeket a befejezésükig e határozatok szabályozzák. Az e cikk (1) bekezdésben említett határozatokkal létrehozott bizottságok be nem fejezett munkáját szükség szerint a 10. cikkben említett bizottság veszi át.
(3) Az egyedi programnak juttatott pénzügyi források technikai és adminisztratív segítségnyújtásra is fordíthatók az egyedi program és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EGK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatban részletezett intézkedések közötti átmenet biztosítása érdekében.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
14. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 3-án.