KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 775/2014
af 16. juli 2014
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1236/2005 om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1236/2005 af 27. juni 2005 om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (1), særlig artikel 12, stk. 2, sammenholdt med artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 37/2014 af 15. januar 2014 om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår procedurerne for vedtagelse af visse foranstaltninger (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1236/2005 indførtes et forbud mod eksport af varer, som ikke har noget andet konkret anvendelsesformål end henrettelse, tortur eller anden grusom umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, samt kontrol med eksport af visse varer, der kan anvendes til sådanne formål. Forordningen overholder de grundlæggende rettigheder og respekterer principperne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig respekten for og beskyttelsen af den menneskelige værdighed, retten til liv og forbuddet mod tortur og umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf.
(2)
Listen over varer, der er underlagt kontrol og omfattet af forbuddet, er blevet revideret i samråd med en ekspertgruppe.
(3)
Det anerkendes generelt, at almindelige håndjern kan anvendes som frihedsindskrænkende instrumenter i forbindelse med retshåndhævelse, og at sådanne håndjern er almindeligt udstyr blandt retshåndhævende myndigheder. FN's minimumsregler for behandling af frihedsberøvede forbyder brugen af lænker og kæder som frihedsindskrænkende instrumenter, og fastsætter, at håndjern og andre frihedsberøvende instrumenter aldrig må anvendes som strafferedskaber. Brugen af andre frihedsindskrænkende redskaber end lænker og kæder er kun tilladt til visse specifikke formål, navnlig som en forsigtighedsforanstaltning mod flugt under overførsel af fanger eller for at forhindre en fange i at gøre skade på sig selv eller andre.
(4)
Det anses for udelukket at anvende tommel- og fingerjern og halslænker til retshåndhævelse, mens brugen af fodlænker til retshåndhævelse normalt anses for udelukket. Der er større sandsynlighed for, at takkede tommel- og fingerjern, tommel- og fingerskruer, bøjler forbundet med en barre og fodlænker med ekstra vægt, vil forårsage alvorlig smerte eller lidelse end andre tommel- og fingerjern og andre fodlænker på grund af deres karakteristika.
(5)
Der er større sandsynlighed for, at brugen af en kombination af mekaniske frihedsindskrænkende instrumenter forvolder alvorlig smerte eller lidelse, f.eks. hvis håndjern og fodlænker lænkes sammen på ryggen. Sådanne frihedsindskrænkende teknikker indebærer ofte en risiko for kvælning, især hvis der anvendes halslænker.
(6)
Det er derfor nødvendigt at forbyde handelen med tommel- og fingerjern, tommel- og fingerskruer, bøjler forbundet med en barre og fodlænker med ekstra vægt. I betragtning af at anvendelsen af andre lænker og jern, som ikke er normale håndjern, måske undtagelsesvist kan berettiges, bør eksporten heraf kontrolleres.
(7)
En sådan kontrol er også hensigtsmæssig ved eksport af særskilte jern eller ringe, såsom halslænker eller ringene i fodlænker.
(8)
Definitionen på almindelige håndjern bør give større klarhed over rækken af håndjern, hvis eksport ikke er underkastet kontrol, idet størrelsen af de særskilte jern bør fastlægges.
(9)
Brugen af mekaniske frihedsindskrænkende instrumenter, såsom håndjern, til at lænke en fængslet til en genstand, der er fastgjort til gulvet, væggen eller loftet, er ikke en frihedsindskrænkende teknik, der kan accepteres. Det er derfor nødvendigt at forbyde handelen med jern, der er udformet til denne fastgørelsesbrug.
(10)
Anordninger, hvor frihedsindskrænkningen sker på flere punkter, vil ligesom brugen af en kombination af mekaniske instrumenter til frihedsindskrænkning sandsynligvis forårsage større smerte eller lidelse end f.eks. almindelige håndjern. Fikseringsstole, brætter med bøjler og senge med bøjler indskrænker den fængsledes bevægelsesfrihed langt mere end en samtidig anvendelse af f.eks. hånd- og fodjern. Den iboende risiko for tortur eller umenneskelig behandling stiger, når denne teknik til indskrænkning af bevægelsesfriheden anvendes i længere tid. Det er derfor nødvendigt at forbyde handelen med fikseringsstole, brætter med bøjler og senge med bøjler.
(11)
Stole, brætter og senge, der udelukkende er udstyret med stropper eller bælter, bør undtages fra forbuddet, da deres anvendelse i særlige tilfælde kan berettiges i kortere perioder, f.eks. til at forhindre stærkt ophidsede patienter i at gøre skade på sig selv eller andre personer. Brugen af stropper, bælter eller andre frihedsindskrænkende anordninger har dog ingen terapeutisk eller medicinsk berettigelse.
(12)
Sengebure med tremmer og sengebure med net er ikke hensigtsmæssige midler til at indskrænke patienters eller fængsledes frihed. Det er derfor nødvendigt at forbyde handelen med sengebure med henholdsvis tremmer og net.
(13)
For at beskytte personale og andre personer mod spytten skal fængslede sommetider benytte en såkaldt spythætte. Da en spythætte dækker mund og ofte også næsen, indebærer den en risiko for kvælning. Hvis den kombineres med frihedsindskrænkende instrumenter, såsom håndjern, er der ligeledes en risiko for skader på halsen. Eksporten af spythætter bør derfor underkastes kontrol.
(14)
Det anerkendes generelt, at stave eller knipler er almindeligt udstyr blandt retshåndhævende myndigheder, og at skjolde er almindeligt forsvarsudstyr. Handel med såkaldte pigstave er allerede forbudt, da sandsynligheden for, at disse vil forvolde alvorlig smerte eller lidelse, er større end ved almindelige stave. På samme måde er det nødvendigt at forbyde handelen med pigskjolde.
(15)
Korporlig afstraffelse, såsom piskning, udgør tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling. Knutter og andre piske med flere snore eller remme er udformet til at piske mennesker med som straf og har ingen berettiget anvendelse. Piske med en enkelt snor eller rem med søm, kroge eller lignende udgør en iboende risiko for at forårsage alvorlig smerte eller lidelse og har ingen berettiget anvendelse. Det er derfor nødvendigt at forbyde handelen med sådanne piske. Der findes imidlertid både lovlig og ulovlig anvendelse af piske med blot én snor eller rem, og handelen med disse bør derfor ikke forbydes.
(16)
Med hensyn til elektrochokvåben og -anordninger i punkt 2.1 i bilag II og punkt 2.1 i bilag III til forordning (EF) nr. 1236/2005 er det hensigtsmæssigt at fjerne spændingskravet på 10 000 V i et forsøg på at forhindre, at handelsforbuddet og eksportkontrollen omgås ved hjælp af våben, som kan indgive elektrochok med en lidt lavere tomgangsspænding.
(17)
Det er også meget vigtigt at udvide anvendelsesområdet for eksportkontrol, således at det ud over bærbare våben, som allerede underkastes kontrol, også omfatter faste eller monterbare elektrochokvåben, der dækker et stort område og kan ramme flere personer. Sådanne våben fremstilles ofte som værende såkaldte ikkedødelige våben, men risikoen for, at de forvolder alvorlig smerte eller lidelse, er mindst den samme som ved bærbare elektrochokvåben.
(18)
Med hensyn til bærbare våben eller anordninger, der spreder lammende kemiske stoffer, er det hensigtsmæssigt at udvide anvendelsen af eksportkontrol til våben og anordninger, der spreder irriterende kemiske stoffer, der karakteriseres som midler til bekæmpelse af optøjer.
(19)
Da der markedsføres faste anordninger til spredning af irriterende kemiske stoffer til brug inde i bygninger, og indendørs brug af sådanne stoffer udgør en risiko for at forvolde alvorlig smerte eller lidelse, som ikke karakteriserer den traditionelle brug udendørs, bør eksport af sådant udstyr underkastes kontrol.
(20)
Fast eller monterbart udstyr til spredning af lammende eller irriterende stoffer, som dækker et stort område, bør også underkastes eksportkontrol, hvis sådant udstyr ikke allerede er underkastet eksportkontrol ifølge Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP (3). Sådant udstyr fremstilles ofte som værende såkaldt ikkedødelig teknologi, men risikoen for, at det forvolder alvorlig smerte eller lidelse, er mindst den samme som ved bærbare våben og anordninger. Selv om vand ikke er et lammende eller irriterende kemisk middel, kan vandkanoner anvendes til at sprede sådanne midler i flydende form, og eksporten af vandkanoner bør derfor underkastes kontrol.
(21)
Eksportkontrol af oleoresin capsicum og N-((4-hydroxy-3-methoxyphenyl)methyl)nonanamid bør suppleres af eksportkontrol på visse blandinger, der indeholder disse stoffer, og som enten kan anvendes umiddelbart som lammende eller irriterende midler eller benyttes til fremstilling af sådanne midler. Det er hensigtsmæssigt at præcisere, at henvisninger til lammende eller irriterende kemiske midler, hvor det er relevant, skal fortolkes som omfattende oleoresin capsicum og de relevante blandinger, der indeholder dette.
(22)
Koden på oleoresin capsicum fra den kombinerede nomenklatur bør erstattes af en anden kode, og en række koder bør tilføjes til listen over varer i bilag II og III til forordning (EF) nr. 1236/2005.
(23)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for den Fælles Udførselsordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1236/2005 foretages følgende ændringer:
1)
Bilag II erstattes af teksten i bilag I til denne forordning.
2)
Bilag III erstattes af teksten i bilag II til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 2014.
A BIZOTTSÁG 775/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. július 16.)
az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére, a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadási eljárásai tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. január 15-i 37/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkével összefüggésben,
mivel:
(1)
Az 1236/2005/EK rendelet tilalmat ír elő a halálbüntetéstől, kínzástól vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől eltérő egyéb gyakorlati használatra nem alkalmas áruk bármely kivitelére, valamint ellenőrzéseket az ilyen célokra használható egyes termékek kivitelére. E rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, különösen az emberi méltóság tiszteletben tartását és megőrzését, az élethez való jogot, valamint a kínzás és más embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalmát.
(2)
Az ellenőrzés, illetve tilalom alá tartozó áruk jegyzékeit egy szakértői csoporttal konzultálva felülvizsgálták.
(3)
Általánosan elfogadott, hogy a közönséges kézbilincsek használhatók a bűnüldözésben fogva tartás céljára, és az ilyen kézbilincsek a bűnüldöző hatóságok rendes felszereléséhez tartoznak. Az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályai szerint láncok és vassínek nem használhatók fogva tartás céljára és úgy rendelkezik, hogy a bilincset és egyéb fogva tartásra szolgáló eszközöket sohasem szabad büntetés céljára használni. A láncoktól és vassínektől eltérő, egyéb fogva tartásra szolgáló eszközök is csak a szállítás során, szökés megelőzésének céljából alkalmazhatók, vagy annak megakadályozása érdekében, hogy a fogvatartottak maguknak vagy másoknak sérülést okozzanak.
(4)
Hüvelykujjbilincsek és ujjbilincsek, valamint a nyak mozgását korlátozó eszközök használata nem tekinthető elfogadhatónak a bűnüldözésben, míg a lábbilincsek használata a bűnüldözésben rendszerint nem tekinthető elfogadhatónak. A fogazott hüvelykujjbilincsek és ujjbilincsek, hüvelykszorítók és ujjszorítók, merevrudas béklyók és a láb mozgását korlátozó nehezékkel ellátott eszközök jellegüknél fogva nagyobb valószínűséggel okoznak súlyos fájdalmat vagy szenvedést, mint az egyéb hüvelykujj- vagy ujjbilincsek és egyéb lábbilincsek.
(5)
A mechanikus fogvatartási eszközök együttes használata nagyobb valószínűséggel okoz súlyos fájdalmat vagy szenvedést, például amennyiben a kézbilincset és bokabilincset a hát mögött összekapcsolják. Az ilyen fogvatartási technikák gyakran a fulladás veszélyét hordozzák magukban, különösen a nyak mozgását korlátozó eszközök használatakor.
(6)
Meg kell tiltani ezért a hüvelykujj- és ujjbilincsek, hüvelykszorítók és ujjszorítók, merevrudas béklyók és a láb mozgását korlátozó nehezékkel ellátott eszközök kereskedelmét. Figyelembe véve, hogy használatuk kivételes esetekben indokolt lehet, ellenőrizni kell az olyan egyéb láncos bilincsek és kézbilincsek exportját, amelyek nem tartoznak a közönséges kézbilincsekhez.
(7)
Az ilyen ellenőrzések megfelelőek az egyrészes bilincsek vagy gyűrűk, mint a nyak mozgását korlátozó eszközök és a lábbilincsek gyűrűinek exportjára vonatkozóan is.
(8)
A közönséges kézbilincsek meghatározásának nagyobb egyértelműséget kell biztosítania azon bilincsek terén, amelyek exportjára nem vonatkozik az ellenőrzés, az egyrészes bilincsek méretének meghatározásával.
(9)
A mechanikus fogvatartási eszközök használata, mint a kézbilincsek használata a fogvatartottnak egy rögzített tárgyhoz való bilincselése érdekében - legyen az akár padló, fal vagy mennyezet - nem elfogadható fogvatartási technika. Meg kell tiltani ezért az olyan bilincsek kereskedelmét, amelyeket ilyen típusú bilincselésre terveztek.
(10)
A mechanikus fogvatartási eszközök és a több ponton rögzítő fogvatartási eszközök együttes használata nagyobb valószínűséggel okoz súlyos fájdalmat és szenvedést, mint például a közönséges bilincsek. A fogva tartásra szolgáló székek, bilincstáblák és bilincságyak sokkal nagyobb mértékben korlátozzák a fogvatartott mozgását, mint például a kézbilincsek és bokabilincsek egyidejű alkalmazása. A kínzás vagy embertelen bánásmód eredendő kockázata növekszik, amennyiben ezt a fogvatartási technikát hosszabb időn keresztül alkalmazzák. Meg kell tiltani ezért a fogva tartásra szolgáló székek, bilincstáblák és bilincságyak kereskedelmét.
(11)
Kizárólag a pántokkal és szíjakkal felszerelt fogva tartásra szolgáló székeket, bilincstáblákat és bilincságyakat kell mentesíteni a tilalom alól, mivel bizonyos körülmények között használatuk rövid távon indokolt lehet, például a mozgásban lévő fogvatartottak megakadályozása, hogy maguknak vagy másoknak sérülést okozzanak. A pántok, szíjak vagy egyéb fogvatartási eszközöknek a fogvatartottakon való alkalmazását azonban nem támasztja alá semmilyen gyógyászati vagy orvosi indok.
(12)
A ketreces ágyak és a hálós ágyak nem megfelelő eszközök a fogvatartottak vagy foglyok mozgásukban való korlátozására. Meg kell tiltani ezért a ketreces ágyak és a hálós ágyak kereskedelmét.
(13)
A személyzet és más személyek köpéssel szembeni védelme érdekében a fogvatartottaknak néha úgynevezett köpésgátló maszkot kell viselniük. Mivel az ilyen maszk betakarja a fogvatartott száját és gyakran az orrát is, ez magában rejti a fulladás veszélyét. Amennyiben ezt egyéb fogvatartási eszközökkel együtt alkalmazzák, mint például a kézbilincs, a nyaksérülés veszélye is fennáll. Ezért ellenőrizni kell a köpésgátló maszk exportját.
(14)
Általánosan elfogadott, hogy a rendőrbotok a bűnüldöző hatóságok rendszeresített felszerelései közé tartoznak, és a pajzsok rendszeresített védelmi felszerelések. Az úgynevezett tüskés gumibotok kereskedelme már tiltott, mivel nagyobb valószínűséggel okozhatnak súlyos fájdalmat és szenvedést, mint a közönséges botok. Ugyanezen okok miatt szükséges megtiltani a tüskés pajzsok kereskedelmét.
(15)
A testi fenyítés, mint a korbácsolás, kínzásnak vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetésnek minősül. Kancsukák vagy egyéb, több ostorcsapóval vagy ostorheggyel rendelkező korbácsok, amelyeket emberek korbácsolására terveztek és használatuk nem jogszerű. Korbácsok, amelyek a végén szögekkel, horgokkal vagy hasonló eszközökkel rögzített egyetlen ostorcsapóval vagy ostorheggyel rendelkeznek, magukban rejtik annak veszélyét, hogy súlyos fájdalmat vagy szenvedést okoznak és ezek használata sem jogszerű. Meg kell tiltani ezért az ilyen korbácsok kereskedelmét is. Az egyetlen, lapos ostorcsapóval vagy ostorheggyel rendelkező korbács használata azonban lehet jogszerű vagy jogszerűtlen, és kereskedelmüket ezért nem kell betiltani.
(16)
Az 1236/2005/EK rendelet II. mellékletének 2.1. és III. mellékletének 2.1. pontjában felsorolt elektromos sokkoló fegyverek vagy eszközök tekintetében, helyénvaló a 10 000 V teljesítmény követelményének törlése annak megakadályozása érdekében, hogy a kereskedelem tilalmát és az exportellenőrzést olyan fegyverekkel és eszközökkel kerüljék meg, amelyek képesek elektrosokkot okozni, azonban kissé alacsonyabb a teljesítményük.
(17)
Fontos továbbá az exportellenőrzés alkalmazási körének bővítése, belefoglalva a már ellenőrzött hordozható fegyvereken túl a rögzített vagy felszerelhető elektromos sokkoló fegyvereket, amelyek nagy területet fednek le és több személyt célozhatnak. Az ilyen fegyvereket gyakran úgynevezett nem halálos fegyverként jelentik be, azonban végső soron ugyanolyan veszélyt jelentenek fájdalom és szenvedés okozása szempontjából, mint a hordozható elektromos sokkoló fegyverek.
(18)
A cselekvőképtelenséget okozó vegyi anyagok kibocsátására alkalmas hordozható fegyverek vagy eszközök tekintetében helyénvaló az exportellenőrzés alkalmazási körének bővítése, belefoglalva az olyan irritáló hatású vegyi anyagok kibocsátására alkalmas fegyvereket és eszközöket, amelyek „tömegoszlató harcanyagoknak” minősülnek.
(19)
Miközben forgalomban vannak a beltéri használatra szánt irritáló hatású vegyi anyagok kibocsátására szolgáló rögzített eszközök, és az ilyen anyagok beltéri használata azt a veszélyt rejti magában, hogy súlyos fájdalmat vagy szenvedést okoz, amely nem kapcsolódik a hagyományos kültéri használathoz, az ilyen felszerelés exportját ellenőrizni kell.
(20)
Az exportellenőrzéseket a cselekvőképtelenséget okozó és az irritáló hatású vegyi anyagok kibocsátására szolgáló rögzített vagy felszerelhető eszközökre is alkalmazni kell, amelyek nagy területet fednek le, amennyiben az ilyen eszközökre még nem vonatkozik exportellenőrzés a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak (3) megfelelően. Az ilyen fegyvereket gyakran úgynevezett nem halálos fegyverként jelentik be, azonban végső soron ugyanolyan veszélyt jelentenek fájdalom és szenvedés okozása szempontjából, mint a hordozható fegyverek és eszközök. Bár a víz nem tartozik a cselekvőképtelenséget okozó és az irritáló hatású vegyi anyagok közé, a vízágyúkat is használhatják ilyen anyagok folyadék formájában történő kibocsátására, és exportjukat ellenőrizni kell.
(21)
Az olajosgyanta-tartalmú kapszaicin (OC) és a pelargonsav-vanillilamid (PAVA) exportellenőrzését ki kell egészíteni az ilyen anyagokat tartalmazó egyes keverékekre, amelyek ilyen formában cselekvőképtelenséget okozó és irritáló hatású vegyi anyagokként alkalmazhatóak vagy felhasználhatóak az ilyen anyagok előállításához. Helyénvaló adott esetben tisztázni, hogy a cselekvőképtelenséget okozó és az irritáló hatású vegyi anyagokra történő utalást úgy kell-e értelmezni, hogy az magában foglalja az olajosgyanta-tartalmú kapszaicint és az azt tartalmazó érintett keverékeket.
(22)
Az OC kódját a Kombinált Nómenklatúrában egy másik kóddal kell felváltani és számos kóddal ki kell egészíteni az 1236/2005/EK rendelet II. és III. mellékletében felsorolt árujegyzékeket.
(23)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös exportszabályozással foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1236/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A II. melléklet helyébe az e rendelet I. mellékletében szereplő szöveg lép.
2.
A III. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 16-án.