KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 16. maj 2014
om indrømmelse af en undtagelse, som Nederlandene har anmodet om i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer C(2014) 3103)
(Kun den nederlandske udgave er autentisk)
(2014/291/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra den mængde, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum, og punkt 2, andet afsnit, litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i direktivets artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund for den, f.eks. - som i det foreliggende tilfælde - lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Kommissionen vedtog den 8. december 2005 beslutning 2005/880/EF (2), hvorved den tillod bedrifter med mindst 70 % græsjorder at tilføre op til 250 kg kvælstof pr. hektar årligt med gødning fra græssende husdyr på visse betingelser.
(3)
Kommissionen vedtog den 5. februar 2010 afgørelse 2010/65/EU (3), hvorved beslutning 2005/880/EF blev ændret og dens gyldighed forlænget til den 31. december 2013.
(4)
Den således indrømmede undtagelse berørte 21 752 bedrifter i 2012, hvilket svarer til 46 % af det samlede nettolandbrugsareal.
(5)
Nederlandene har den 22. januar 2014 anmodet Kommissionen om forlængelse af undtagelsen i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF.
(6)
Nederlandene gennemfører i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF et handlingsprogram på hele sit nationale område.
(7)
Den nederlandske lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF omfatter anvendelsesstandarder for både kvælstof og fosfat.
(8)
Data fra Nederlandene om perioden 2008-2011 viser en stigning i antallet af svin på 7 % og kyllinger på 8 % i forhold til perioden 2004-2007. Mængden af kvæg, får og geder er uændret. De kompetente myndigheder i Nederlandene har indført begrænsninger for mængden af svin og fjerkræ og givet tilsagn om, at produktionen af husdyrgødning ikke bliver større end niveauet i 2002, hverken målt som nitrogen eller fosfor. Desuden skal de kompetente myndigheder i Nederlandene fra januar 2015 sørge for, at en passende andel af den overskydende husdyrgødning fra mejerisektoren bliver behandlet. Disse foranstaltninger er nødvendige for at sikre, at den nugældende undtagelse ikke fører til yderligere intensivering af landbruget.
(9)
I perioden 2008-2011 blev der brugt 344 000 ton kvælstof fra husdyrgødning, hvilket er en svag stigning i forhold til perioden 2004-2007. Brugen af kvælstof fra handelsgødning er faldet med ca. 18 % i perioden 2008-2011 sammenlignet med perioden 2004-2007. Overskuddet af fosfor var i perioden 2008-2011 på 16 000 ton, hvilket er et fald på 51 % sammenlignet med perioden 2004-2007.
(10)
Det er karakteristisk for klimaet i Nederlandene, at nedbøren er jævnt fordelt over året, og at temperaturudsvingene er forholdsvis små, hvilket giver en lang vækstsæson for græs på 250 dage om året.
(11)
Ifølge oplysninger fra de nederlandske myndigheder i forbindelse med den undtagelse, der er indrømmet ved afgørelse 2010/65/EU, har undtagelsen ikke medført nogen forringelse af vandkvaliteten. Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, bygger på medlemsstaternes rapporter for perioden 2008-2011 og viser, at ca. 88 % af overvågningsstederne i Nederlandene har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 50 mg/l, og at 79 % af overvågningsstederne har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 25 mg/l. Overvågningsdataene viser en faldende tendens i grundvandets nitratindhold sammenholdt med den foregående rapporteringsperiode (2004-2007). Hvad angår overfladevand har 98 % af overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 50 mg/l, og 92 % af overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 25 mg/l. Flertallet af overvågningsstederne for overfladevand viser en stabil eller faldende nitratkoncentration. Det årlige kvælstof- og fosforoverskud i jorden er reduceret, først og fremmest ved en lavere tilførsel af husdyrgødning og mineralsk gødning som følge af stadigt lavere anvendelsesstandarder for kvælstof og fosfor i Nederlandenes handlingsprogrammer. I rapporteringsperioden 2008-2011 blev alle ferskvande og overgangsvande klassificeret som enten eutrofe eller hypertrofe.
(12)
Efter Kommissionens opfattelse bør betingelserne for at indrømme en undtagelse ændres på baggrund af gennemgangen af anmodningen fra Nederlandene af 22. januar 2014 og under hensyntagen til handlingsprogrammet, oplysningerne om vandkvaliteten og erfaringerne fra den undtagelse, der er indrømmet ved afgørelse 2010/65/EU, og gældende undtagelser i andre medlemsstater. På det grundlag finder Kommissionen, at der kan tillades en mængde gødning fra græssende husdyr svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på sandede jorder i den sydlige og centrale del og løssjorder som defineret i handlingsprogrammet, mens 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år kun kan tillades på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på andre jordtyper. Kommissionen er af den opfattelse, at dette ikke vil hindre opfyldelsen af målene i direktiv 91/676/EØF, forudsat at bestemte strenge betingelser er opfyldt.
(13)
Disse betingelser omfatter etablering af en gødningsplan for hver enkelt bedrift, registrering af gødningspraksis ved hjælp af gødningsregnskaber, periodisk jordanalyse, plantedække om vinteren efter majs, særlige bestemmelser for græspløjning, ingen anvendelse af husdyrgødning før pløjning af græs, tilpasning af gødningsmængden under hensyntagen til bidraget fra bælgafgrøder, ingen anvendelse af fosfat via handelsgødning og skærpet kontrol. Betingelserne har til formål at sikre en gødningstilførsel, der er tilpasset til planternes behov og nedbringer og forebygger udledning af kvælstof og fosfor til alle vande.
(14)
Nederlandenes oplysninger viser, at en mængde gødning fra græssende husdyr svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på sandede jorder i den sydlige og centrale del og løssjorder som defineret i handlingsprogrammet og 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på andre jordtyper er begrundet ved objektive kriterier såsom høj nettonedbør, lang vækstsæson og høje udbytter af græs med høj kvælstofoptagelse.
(15)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF.
(16)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (4) giver mulighed for en sammenhængende grænseoverskridende tilgang til beskyttelse af vand, der tager udgangspunkt i vandområdedistrikter og sigter mod at opnå god tilstand i Europas vande i 2015. En nedbringelse af næringsstofindholdet er en integrerende del af dette mål. Undtagelsen i nærværende afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af bestemmelserne i direktiv 2000/60/EF og udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde forpligtelser deri.
(17)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (5) fastsætter de generelle regler med henblik på at opbygge en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab til brug for Fællesskabets miljøpolitik og for politikker eller aktiviteter, der kan få virkninger for miljøet. Den geografiske information, der indsamles i forbindelse med denne undtagelse, bør i de relevante tilfælde være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og opnå mere sammenhængende data bør Nederlandene i det relevante omfang gøre brug af den information, der genereres i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i medfør af afsnit V, kapitel II, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (6), når de i forbindelse med denne undtagelse krævede data indsamles -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Nederlandenes anmodning om en undtagelse, der blev forelagt Kommissionen ved brev af 22. januar 2014, og som tager sigte på at tillade årlig tilførsel af en større mængde husdyrgødning til jorden end den mængde, der er fastsat i punkt 2, litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de i denne afgørelse fastlagte betingelser.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
1) »græsjordsbedrift«: en bedrift, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning til, er græsjorder
2) »græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, geder, heste, æsler, hjorte og vandbøfler
3) »landbrugsjord«: den jord, som landbrugeren ejer, lejer eller forvalter i henhold til en skriftlig kontrakt, og som han har det direkte forvaltningsansvar for
4) »græs«: græsarealer uden for omdriften eller græsarealer i omdrift, der henligger under fem år.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse anvendes på individuel basis for græsjordsbedrifter og under betingelserne i artikel 4, 5 og 6.
Artikel 4
Årlig ansøgning og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i henhold til denne afgørelse, skal hvert år ansøge de kompetente myndigheder herom.
2. Når landbrugere indgiver den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, skal de tillige forpligte sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Den mængde husdyrgødning fra græssende husdyr, der tilføres jorden årligt på græsjordsbedrifter, herunder fra dyrene selv, må ikke overstige en mængde husdyrgødning, der indeholder 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på sandede jorder i den sydlige og centrale del og løssjorder som defineret i handlingsprogrammet, dog 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på andre jordtyper, med forbehold af betingelserne i stk. 2-9.
2. Den samlede kvælstof- og fosfortilførsel skal være forenelig med afgrødens næringsstofbehov og -tilførsel fra jorden. Den samlede kvælstof- og fosfortilførsel må ikke overstige de maksimale anvendelsesstandarder, der er fastlagt i handlingsprogrammet.
3. Brug af fosfat i form af handelsgødning er ikke tilladt på bedrifter, der er omfattet af en undtagelse i medfør af denne afgørelse.
4. Der udarbejdes en gødskningsplan for hver bedrift, som beskriver sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning samt kvælstof- og fosfatgødning. Planen skal foreligge på bedriften for hvert kalenderår i februar, i det første år dog senest i juni.
5. Gødskningsplanen skal indeholde følgende:
a)
antallet af husdyr og en beskrivelse af opstaldnings- og oplagringssystemer, herunder den disponible kapacitet for oplagring af husdyrgødning (volumen)
b)
en beregning af kvælstof- og fosformængden i bedriftens husdyrgødning (minus tab ved opstaldning og oplagring)
c)
en sædskifteplan, som anfører arealet af de enkelte græsmarker og marker med andre afgrøder, herunder en skitse, som viser de enkelte markers beliggenhed
d)
afgrødernes forventede kvælstof- og fosforbehov
e)
mængde og type husdyrgødning, som leveres til eksterne kontrahenter og ikke anvendes i bedriften
f)
mængden af importeret husdyrgødning, som tilføres landbrugsjorden
g)
en beregning af bidraget fra mineralisering af organisk materiale, bælgafgrøder og atmosfærisk deponering samt mængden af kvælstof i jorden på det tidspunkt, hvor afgrøden begynder at bruge den i betydeligt omfang
h)
kvælstof- og fosfortilførsel fra husdyrgødning for hver mark (områder på bedriften, der er ensartede for så vidt angår udbytte og jordtype)
i)
tilførsel af kvælstof i form af handelsgødning eller anden gødning for hver mark
j)
beregninger til vurdering af overholdelsen af anvendelsesstandarderne for kvælstof og fosfor.
Planerne revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planerne og den faktiske landbrugsdrift.
6. Hver bedrift fører gødskningsregnskaber. De fremsendes til den kompetente myndighed for hvert kalenderår.
7. Gødskningsregnskabet skal indeholde følgende:
a)
afgrødeareal
b)
antal og type husdyr
c)
gødningsmængde produceret pr. dyr
d)
mængden af handelsgødning, der importeres af bedriften
e)
mængden af husdyrgødning, som eksporteres fra bedriften, og modtagerne.
8. Hver græsjordsbedrift, der er omfattet af en undtagelse, skal indvillige i, at gødningstilførsel og regnskaber muligvis bliver kontrolleret.
9. Der gennemføres periodisk analyse af kvælstof- og fosforkoncentrationer i jorden for hver bedrift, der er omfattet af en undtagelse, mindst hvert fjerde år for hvert af bedriftens ensartede områder under hensyntagen til sædskifteplaner og jordegenskaber.
Kvælstofanalyse for så vidt angår mineralsk kvælstof og parametre til vurdering af kvælstofbidraget fra mineralisering af organisk materiale gennemføres efter pløjning af græsjorder for hvert ensartet område af bedriften.
De i første og andet afsnit omhandlede analyser skal mindst omfatte én analyse pr. fem hektar jord.
10. Husdyrgødning må ikke udbringes om efteråret før græsdyrkning.
Artikel 6
Plantedække
1. Landbrugere, der er omfattet af en undtagelse i henhold til denne afgørelse, skal dyrke græs på mindst 80 % af det areal af bedriften, hvor der kan tilføres husdyrgødning.
2. Landbrugere, der er omfattet af en undtagelse i henhold til denne afgørelse, skal desuden iværksætte følgende foranstaltninger:
a)
På sand- og løssjorder dyrkes der græs eller andre afgrøder efter majs, hvilket sikrer plantedække om vinteren og reducerer udvaskningspotentialet væsentligt.
b)
Græsefterafgrøder må ikke pløjes før den 1. februar, hvilket sikrer permanent plantedække af dyrkningsarealet, således at efterårstab af nitrater i jordlagene genvindes og vintertab begrænses.
c)
Græs på sand- eller løssjord pløjes kun om foråret.
d)
Pløjet græs på alle jordtyper efterfølges umiddelbart af en afgrøde med stort kvælstofbehov, og gødskningen baseres på en jordanalyse for mineralsk kvælstof og andre parametre, som giver mulighed for at skønne kvælstoffrigørelsen ved mineralisering af organisk materiale.
e)
Hvis sædskifteplaner omfatter bælgafgrøder eller andre planter, som fikserer atmosfærisk kvælstof, reduceres tilførslen af gødning tilsvarende.
3. Uanset bestemmelsen i litra c) er græspløjning tilladt i efteråret i forbindelse med plantning af blomsterløg.
Artikel 7
Foranstaltninger i forbindelse med produktion af husdyrgødning
De nationale myndigheder i Nederlandene sikrer, at den nationale produktion af husdyrgødning for så vidt angår både kvælstof- og fosformængder ikke overstiger niveauet i 2002. Dette indebærer, at produktionsrettighederne for svin og fjerkræ fastholdes uændret i gyldighedsperioden for den undtagelse, der er indrømmet ved denne afgørelse.
Endvidere sikrer de kompetente myndigheder i Nederlandene fra januar 2015, at en passende andel af den overskydende husdyrgødning fra mejerisektoren bliver behandlet.
Artikel 8
Tilsyn
1. De kompetente myndigheder udarbejder for hver kommune et kort, som opdateres hvert år, og som viser den procentvise andel af græsjordsbedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser.
2. Der etableres og drives et net af overvågningssteder, hvor der udtages prøver af jordvand, vandløb og højtliggende grundvand.
3. Overvågningsnettet, hvori der skal indgå mindst 300 bedrifter, der er omfattet af individuelle undtagelser, skal være repræsentativt for hver jordtype (ler, tørv, sandjord og sandet løssjord), gødskningspraksis og sædskiftepraksis. Sammensætningen af overvågningsnettet ændres ikke i den periode, hvor denne afgørelse finder anvendelse.
4. Der skal ved undersøgelser og løbende næringsstofanalyser tilvejebringes data om lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugsdriften på bedrifter, som er omfattet af individuelle undtagelser. Disse data kan anvendes til modelberegninger af omfanget af nitratudvaskning og fosfortab fra marker, hvor der tilføres op til 230 eller 250 kg kvælstof pr. hektar årligt i form af husdyrgødning fra græssende husdyr.
5. Overvågningsnettet vedrørende højtliggende grundvand, jordvand, drænvand og vandløb i bedrifter, der indgår i overvågningsnettet, skal tilvejebringe data om nitrat- og fosforkoncentrationen i det vand, der bevæger sig fra rodzonen til grundvandet og overfladevandet.
6. Der kræves en mere intensiv vandovervågning i forbindelse med landbrugsarealer på sandjord.
Artikel 9
Kontrol
1. De kompetente nationale myndigheder fører administrativ kontrol med alle bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, for så vidt angår vurdering af overholdelse af den øvre grænse på 230 eller 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra gødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsjorder, af de samlede kvælstof- og fosfatanvendelsesstandarder og af betingelserne for arealanvendelse. Hvis de nationale myndigheders kontrol viser, at betingelserne i artikel 5 og 6 ikke er opfyldt, informeres ansøgeren herom. I så fald afvises ansøgningen.
2. Der fastlægges et risikobaseret inspektionsprogram med passende hyppighed, hvor der tages hensyn til resultaterne af kontrollen de foregående år, resultaterne af generel stikprøvekontrol i forbindelse med lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF og alle andre oplysninger, der kan tyde på manglende overholdelse.
Der gennemføres administrative inspektioner af mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, hvor arealanvendelse, antal husdyr og produktion af husdyrgødning kontrolleres.
Der gennemføres markinspektioner på mindst 7 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse i henhold til denne afgørelse, hvor overholdelsen af betingelserne i artikel 5 og 6 kontrolleres.
3. De kompetente myndigheder skal tildeles de beføjelser og midler, der er nødvendige for at kunne verificere, om betingelserne for en undtagelse, der er indrømmet i henhold til denne afgørelse, er opfyldt.
Artikel 10
Indberetning
1. De kompetente myndigheder sender hvert år senest i marts en rapport til Kommissionen med følgende oplysninger:
a)
gødskningsdata for alle bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, herunder oplysninger om udbytter og jordtyper
b)
tendenser i antallet af dyr i hver husdyrkategori, dels i Nederlandene, dels på bedrifter, der er omfattet af en undtagelse
c)
tendenser i den nationale produktion af husdyrgødning for så vidt angår dens indhold af kvælstof og fosfat
d)
en sammenfatning af resultaterne af kontroller i forbindelse med ekskretionskoefficienter for svin og fjerkræ på nationalt niveau
e)
kort over den procentvise andel af bedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser i hver kommune, jf. artikel 8, stk. 1
f)
resultaterne af overvågningen af vand, herunder oplysninger om tendenser for kvaliteten af grundvand og overfladevand, samt undtagelsernes indvirkning på vandkvaliteten
g)
oplysninger om nitrat- og fosforkoncentrationen i vand, der bevæger sig fra rodzonen til grundvandet og overfladevandet, jf. artikel 8, stk. 5, og resultaterne af den mere intensive vandovervågning i forbindelse med landbrugsarealer på sandjord, jf. artikel 8, stk. 6
h)
resultaterne af undersøgelser af lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugsdriften og resultaterne af modelbaserede beregninger af størrelsesordenen af nitrat- og fosfortabene på bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 8, stk. 4
i)
en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen, som bygger på kontrol af de enkelte bedrifter og oplysninger om de bedrifter, der ikke overholder betingelserne, og på resultaterne af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 9.
2. Geodataene i rapporten skal i de relevante tilfælde opfylde bestemmelserne i direktiv 2007/2/EF. Nederlandene skal i det relevante omfang gøre brug af den information, der genereres i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i medfør af afsnit V, kapitel II, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
Artikel 11
Anvendelse
Denne afgørelse udløber den 31. december 2017.
Artikel 12
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2014.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. május 16.)
a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján Hollandia által kérelmezett eltérés engedélyezéséről
(az értesítés a C(2014) 3103. számú dokumentummal történt)
(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
(2014/291/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. pontjának harmadik bekezdésére,
mivel:
(1)
Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontja második bekezdésének első mondatában és 2. a) pontjában meghatározottól eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, a kérdéses mennyiséget objektív kritériumok - jelen esetben a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és jelentős nitrogénfelvétele - alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.
(2)
2005. december 8-án a Bizottság elfogadta a 2005/880/EK határozatot (2), amely a legalább 70 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban évente és hektáronként legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállománytól származó szerves trágya alkalmazását engedélyezte.
(3)
2010. február 5-én a Bizottság elfogadta a 2010/65/EU határozatot (3), amely módosította a 2005/880/EK határozatot, és az eltérést 2013. december 31-ig meghosszabbította.
(4)
Az engedélyezett eltérés a 2012. évben 21 752 gazdaságot érintett, ami a teljes nettó mezőgazdasági terület 46 %-ának felelt meg.
(5)
2014. január 22-én Hollandia a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontjának harmadik bekezdése alapján az eltérés meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.
(6)
Hollandia a 91/676/EGK irányelv 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az ország teljes területére kiterjedő cselekvési programot hajt végre.
(7)
A 91/676/EGK irányelvet végrehajtó holland jogszabályok tartalmazzák mind a nitrogénre, mind a foszfátra vonatkozó alkalmazási előírásokat.
(8)
A Hollandia által bejelentett adatok alapján a 2008-2011 közötti időszakban a sertésállomány 7 %-kal, a baromfiállomány 8 %-kal nőtt a 2004-2007 közötti időszakhoz képest. A szarvasmarha-, juh- és kecskeállomány mérete változatlan maradt. Az illetékes holland hatóságok korlátozásokat vezettek be a sertés- és baromfiállományra vonatkozóan, és egyúttal garanciát vállaltak arra, hogy a trágyatermelés következtében sem a nitrogén-, sem a foszfortartalom nem emelkedik a 2002-es szint fölé. Emellett 2015 januárjától az illetékes hollandiai hatóságok kötelesek biztosítani, hogy a tejágazatból származó trágyafelesleg megfelelő része feldolgozásra kerüljön. Ezek az intézkedések szükségesek ahhoz, hogy a jelenlegi eltérés alkalmazása ne eredményezze a trágyakiszórás intenzivitásának további növekedését.
(9)
A szerves trágyából származó nitrogén felhasználása 2008-2011 között 344 ezer tonna volt: ez a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva kismértékű csökkenést jelent. A felhasznált nitrogéntartalmú műtrágya mennyisége 2008-2011 között hektáronként megközelítőleg 18 %-kal csökkent a 2004-2007 közötti időszakhoz viszonyítva. A foszfortöbblet 2008-2011 között 16 ezer tonna volt: ez a 2004-2007 közötti időszakhoz képest 51 %-os csökkenés.
(10)
Az éves szinten egyenletesen eloszló csapadékkal és viszonylag csekély hőmérséklet-ingadozással jellemezhető holland éghajlati viszonyok kedveznek a gyepterületek hosszú, évi 250 nap időtartamú vegetációs időszakának.
(11)
A holland hatóságok által a 2010/65/EU határozattal engedélyezett eltéréssel kapcsolatban benyújtott adatok azt mutatják, hogy az eltérés nem eredményezett vízminőségromlást. A vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK irányelv végrehajtásáról a 2008-2011 közötti időszakra vonatkozó tagállami jelentések alapján elkészített, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés tanúsága szerint Hollandiában a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációját tekintve a monitoringállomások mintegy 88 %-án 50 mg/l alatti, 79 %-án pedig 25 mg/l alatti értékeket mértek. A monitoringadatok szerint a nitrátkoncentráció csökkenő tendenciát mutat a felszín alatti vizekben az előző jelentéstételi időszakhoz (2004-2007) viszonyítva. A felszíni vizek átlagos nitrátkoncentrációja a monitoringállomások 98 %-ának adatai szerint 50 mg/l alatt van; az állomások 92 %-án 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt mértek. A felszíni vizeket megfigyelő mérőállomások többségén a nitrátkoncentráció stabil vagy csökkenő trendje mutatkozik. Hollandia sikeresen csökkentette a talaj éves nitrogén- és foszfortöbbletét, elsősorban a kijuttatott szerves trágya és ásványi trágyák mennyiségének a holland cselekvési programokban foglalt, a nitrogénre és a foszfátra vonatkozó alkalmazási előírások folyamatos szigorítása miatti csökkenése következtében. A 2008-2011 közötti jelentéstételi időszakban az édesvizek és az átmeneti vizek kivétel nélkül eutróf vagy hipertróf minősítést kaptak.
(12)
A Bizottság megítélése szerint az eltérés engedélyezési feltételeit a Hollandia által 2014. január 22-én benyújtott kérelem vizsgálata, a holland cselekvési program értékelése, a vízminőségi adatok, valamint a 2010/65/EU határozat által engedélyezett eltérésből és a más tagállamok számára engedélyezett eltérésekből nyert tapasztalatok alapján módosítani kell. A Bizottság ezek alapján arra az álláspontra jutott, hogy az ország déli és középső részén található, a cselekvési program meghatározása szerinti homokos és löszös talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogént tartalmazó, az egyéb talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban évente és hektáronként legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállománytól származó szerves trágya alkalmazása engedélyezhető. A Bizottság szerint ez az eltérés nem gátolja a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek megvalósítását, amennyiben bizonyos szigorú feltételek teljesülnek.
(13)
E feltételek közé tartozik a gazdaságonkénti trágyázási terv létrehozása, a trágyázási gyakorlatok trágyázási naplókban való rögzítése, a rendszeres talajelemzés, a kukorica utáni zöld növénytakaró a téli időszakban, különös szántási előírások alkalmazása, a szántás előtti trágyázás mellőzése, a hüvelyesek jelenlétét figyelembe vevő trágyázás, a műtrágyákból származó foszfátbevitel tilalma és az ellenőrzések szigorítása. Ezen előírások célja a növényi kultúrák igényein alapuló trágyázás biztosítása, valamint a nitrogén és a foszfor vizekbe való távozásának csökkentése és megelőzése.
(14)
A Hollandia által benyújtott információk alapján az ország déli és középső részén található, a cselekvési program meghatározása szerinti homokos és löszös talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban az évente és hektáronként 230 kg nitrogént tartalmazó, az egyéb talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban az évente és hektáronként 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállománytól származó szerves trágya alkalmazását olyan objektív kritériumok indokolják, mint a nagy nettó csapadékmennyiség, a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és a nagy nitrogénfelvétellel párosuló magas fűhozam.
(15)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével.
(16)
A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) átfogó, határokon átnyúló vízvédelmi koncepciót vezet be, amely az úgynevezett vízgyűjtő kerületek köré szerveződik, és amelynek célja, hogy 2015-re minden európai víztest jó állapotú legyen. A tápanyagbevitel csökkentése szerves része ennek a célkitűzésnek. Az e határozat által engedélyezett eltérés nem sérti a 2000/60/EK irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket, és nem zárja ki, hogy az eltérésből származó kötelezettségek teljesítése további intézkedések bevezetését is szükségessé tegye.
(17)
Az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) általános szabályokat fektet le egy olyan, az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakítása céljából, amely segíti a döntéshozatalt a Közösség környezetvédelmi politikájában, valamint mindazon további közösségi szakpolitikák és tevékenységek területén, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az ezen eltéréssel kapcsolatosan összegyűjtött térinformatikai adatoknak a szóban forgó irányelv alkalmazási körén belül összhangban kell lenniük az irányelv rendelkezéseivel. Az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Hollandia az ezen eltéréssel kapcsolatban szükséges adatok összegyűjtése során a szükséges körben felhasználja a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság az e határozatban megjelölt feltételek mellett engedélyezi a Hollandia által 2014. január 22-én kelt levélben kérelmezett, a földbe évente bejuttatható, legelő állatállománytól származó szerves trágya tekintetében a 91/676/EGK irányelv III. mellékletének 2. a) pontjában előírt szint növelésére irányuló eltérést.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
1. „legelőgazdaság”: olyan gazdaság, amely trágyázásra alkalmas területének legalább 80 %-a gyepterület;
2. „legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juh- és kecskefélék, lovak, szamarak, szarvasok és vízi bivalyok;
3. „gazdálkodási terület”: a mezőgazdasági termelő tulajdonában lévő vagy általa bérelt vagy egyéb egyedi írásos szerződés alapján gondozott terület, amelynek hasznosításáért a mezőgazdasági termelő közvetlenül felel;
4. „gyepterület”: állandó vagy időszakos (e célra öt évnél rövidebb ideig alkalmazott) gyepterület.
3. cikk
Alkalmazási kör
E határozat a legelőgazdaságokra a 4., 5. és 6. cikkben meghatározott feltételek mellett, egyedi alapon alkalmazandó.
4. cikk
Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás
(1) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelők évente kérelmet nyújtanak be az illetékes hatóságokhoz.
(2) A kérelmező az (1) bekezdésben előírt, évente benyújtandó kérelem benyújtásakor írásban kötelezettséget vállal az 5. és a 6. cikkben előírt feltételek teljesítésére.
5. cikk
Szerves és egyéb trágyák alkalmazása
(1) A (2)-(9) bekezdésben található feltételekre is figyelemmel a legelőgazdaság területén egy évben a földeken felhasznált, a legeltetett állatállományból származó szerves trágya nitrogéntartalma, beleértve a maguk az állatok révén odakerülő trágyát is, nem haladhatja meg az ország déli és középső részén található, a cselekvési program szerinti homokos és löszös talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban a hektáronkénti 230 kg-ot, az egyéb talajokon a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban a hektáronkénti 250 kg-ot.
(2) A teljes nitrogén- és foszfátkijuttatásnak meg kell felelnie az adott növényi kultúra tápanyagigényének, a talajból származó utánpótlást is figyelembe véve. A teljes nitrogén- és foszfátkijuttatás nem haladhatja meg a cselekvési programban szereplő alkalmazási előírásokban meghatározott maximális értékeket.
(3) Az e határozat szerinti eltérés hatálya alá tartozó gazdaságok területén tilos a műtrágyából származó foszfát használata.
(4) Minden gazdaság területére vonatkozóan trágyázási tervet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a területen alkalmazott vetésforgót, valamint a szerves trágya, illetve az egyéb nitrát- és foszfáttartalmú trágyák tervezett kijuttatását. A tervet az első évben júniustól, a következő években februártól a gazdaság területén hozzáférhetővé kell tenni az adott naptári évre vonatkozóan.
(5) A trágyázási tervnek az alábbi információkat kell tartalmaznia:
a)
az állatállomány nagysága, az istálló- és a tárolási rendszer leírása, kitérve a szervestrágya-tároló űrtartalmára;
b)
a gazdaságban termelt szerves trágyában található nitrogén (leszámítva az istállóban és a tároláskor elveszített mennyiségeket), illetve foszfor kiszámított mennyisége;
c)
a vetésforgó terve, amely meghatározza és vázlatos térképen jelzi a gyepterületek, valamint egyéb növényi kultúrák parcelláinak területét és helyét;
d)
a növénykultúrák várható nitrogén- és foszforigénye;
e)
a vállalkozóknak szállított, a gazdaság területén fel nem használt trágya mennyisége és típusa;
f)
a gazdaság területére behozott és ott felhasznált trágya mennyisége;
g)
a szerves anyagok ásványosodásából, a hüvelyesekből és a levegőből származó hozzájárulás kiszámítása, valamint a talaj nitrogéntartalma, amikor a növényi kultúra jelentős mennyiségben kezdi magába szívni azt;
h)
az egyes földterületekre (a növényi kultúra és a talajtípus tekintetében egynemű mezőgazdasági parcellákon) szerves trágyával kijuttatott nitrogén- és foszformennyiség;
i)
az egyes földterületekre műtrágyával és egyéb trágyázóanyagokkal kijuttatott nitrogénmennyiség;
j)
a nitrogén és a foszfor alkalmazására vonatkozó előírásoknak való megfelelés értékelése céljából végzett számítások.
A terv és a tényleges gyakorlat közötti összhang biztosítása érdekében a tervet a mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkező bármely változás esetén a változást követő hét napon belül felül kell vizsgálni.
(6) Minden gazdaság területét illetően trágyázási naplót kell vezetni. Ezt a naplót minden naptári évre vonatkozóan meg kell küldeni az illetékes hatóságnak.
(7) A trágyázási tervnek az alábbi információkat kell tartalmaznia:
a)
a megművelt terület nagysága;
b)
az állatállomány egyedszáma és típusa;
c)
az állatonkénti trágyatermelés;
d)
a gazdaságba kívülről bevitt trágya mennyisége;
e)
a gazdaságból kiszállított szervestrágya-mennyiség és a címzett.
(8) Minden egyedi eltérésből részesülő legelőgazdaság esetében a mezőgazdasági termelőnek alá kell vetnie magát a hatóságok által a trágyahasználat és a trágyázási napló tekintetében végzett ellenőrzéseknek.
(9) Minden egyedi eltérésben részesülő gazdaság minden, a vetésforgó és a talajjellemzők tekintetében egynemű területén legalább négyévente rendszeresen el kell végezni a talaj nitrogén- és foszforelemzését.
Az ásványi nitrogén tekintetében, valamint a szerves anyagok ásványosodásából származó nitrogénkijutás felmérésének paramétereit illetően minden gyepterület szántása után a gazdaság minden egynemű területén nitrogénelemzést kell végezni.
Az első és a második albekezdésben említett elemzésekre vonatkozóan a terület öthektáronkénti elemzése a minimumkövetelmény.
(10) Az őszi időszakban az őszi gyepművelés előtt tilos szerves trágyával trágyázni.
6. cikk
A felszín borítása
(1) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelők kötelesek a gazdaság trágyázásra alkalmas földterületének legalább 80 %-át gyepterületként művelni.
(2) Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó mezőgazdasági termelőknek emellett a következő intézkedéseket is végre kell hajtaniuk:
a)
homokos és löszös talajon a kimosódás csökkentése érdekében télen a kukorica után füvet vagy más növénykultúrát kell alkalmazni a földfelszín beborítására;
b)
a köztes kultúrák nem szánthatóak fel február 1. előtt, ezzel biztosítva a szántóterület állandó borítását a talaj őszi nitrátveszteségeinek pótlása és téli veszteségeinek korlátozása érdekében;
c)
a homokos és a löszös talajú legelők csak tavasszal szánthatók fel;
d)
a gyepterület felszántása után minden talajtípus számára azonnal magas nitrogénigényű növénykultúrát kell biztosítani, a trágyázás alapjául pedig talajelemzést kell végezni az ásványi nitrogént és a talajban lévő szerves anyagok ásványosodása során felszabaduló nitrogén becsléséhez szükséges egyéb paramétereket illetően; valamint
e)
ha a vetésforgó magában foglal hüvelyes vagy egyéb, a légköri nitrogént megkötő növényeket, a nitrogénműtrágya alkalmazását ennek megfelelően csökkenteni kell.
(3) A c) ponttól eltérve virághagymák ültetése céljából engedélyezett a gyepterület őszi szántása.
7. cikk
Trágyatermelési intézkedések
A holland nemzeti hatóságok kötelesek biztosítani, hogy a trágyatermelés tagállami szinten sem a nitrogén, sem a foszfor tekintetében nem emelkedik a 2002-es szint fölé. Ennek érdekében kötelesek biztosítani, hogy a sertés- és a baromfitartási jogosultságok az e határozattal engedélyezett eltérés tárgyidőszaka folyamán változatlanok maradjanak.
Emellett 2015 januárjától az illetékes holland hatóságok kötelesek biztosítani, hogy a tejágazatból származó trágyafelesleg megfelelő része feldolgozásra kerüljön.
8. cikk
Monitoring
(1) Az illetékes hatóságnak minden település esetében térképeken kell rögzítenie a legelőgazdaságok és az állatállományok, illetve az egyedi eltérésben részesülő mezőgazdasági területek százalékos arányát, és ezeket a térképeket évente frissítenie kell.
(2) Az eltérés tárgyát képező gazdálkodási területek helyszínén létre kell hozni és fenn kell tartani a felszín alatti vizek, a folyóvizek és a sekély talajvizek mintavételezésének monitoringrendszerét.
(3) A legalább háromszáz, egyedi eltérésben részesülő gazdaságot felölelő monitoringhálózatnak az összes talajtípusra (agyagos, tőzeges, homokos, homokos-löszös), trágyázási gyakorlatra és vetésforgóra reprezentatívnak kell lennie. A monitoringhálózat összetétele e határozat alkalmazási időszaka alatt nem módosítható.
(4) Felmérések és folyamatosan végzett tápanyagvizsgálatok útján adatokat kell gyűjteni a helyi földhasználatról, a vetésforgókról és az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok mezőgazdasági gyakorlatáról. Ezek az adatok felhasználhatók a hektáronként legfeljebb évi 230 kg, illetve 250 kg nitrogéntartalmú, legeltetett állatállományból származó szerves trágyával kezelt gyepterületeken megvalósuló nitrátkioldódás és foszforveszteség modellszámítással történő meghatározására.
(5) A monitoringhálózathoz tartozó gazdaságok sekély talajvizei, felszín alatti vizei, belvizei és folyóvizei tekintetében a monitoringhálózatnak adatokat kell biztosítania a gyökérzónából a felszín alatti és a felszíni vizek rendszerébe belépő víz nitrogén- és foszforkoncentrációját illetően.
(6) Megerősített vízminőség-monitoringot kell folytatni a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozóan.
9. cikk
Ellenőrzések
(1) Az illetékes nemzeti hatóság az egyedi eltérésben részesülő, legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságok tekintetében közigazgatási ellenőrzések keretében meggyőződik arról, hogy az évente és hektáronként legfeljebb 230 kg, illetve 250 kg nitrogént tartalmazó, legelő állatállományból eredő maximális trágyamennyiségre vonatkozó követelmény, a nitrogén- és foszfátalkalmazásra vonatkozó előírások, valamint a földhasználati feltételek teljesülnek-e. Ha a nemzeti hatóságok által elvégzett ellenőrzés megállapításai alapján az 5. vagy a 6. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, e tényről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.
(2) Kockázatelemzés alapján megfelelő gyakoriságú vizsgálati programot kell összeállítani, figyelembe véve az előző évek ellenőrzési eredményeit, valamint a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó jogszabályok betartására vonatkozó szúrópróbaszerű általános ellenőrzések eredményeit és minden egyéb, esetleges szabálytalanságokra utaló információt.
Az egyedi eltérésben részesülő gazdaságok legalább 5 %-ában közigazgatási vizsgálatot kell végezni a földhasználat, az állatállomány egyedszáma és a trágyatermelés vonatkozásában.
Az e határozat 5. és 6. cikkében meghatározott feltételek tekintetében helyszíni vizsgálatot kell végezni az e határozat szerinti egyedi eltérésben részesülő gazdaságok legalább 7 %-ában.
(3) Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján engedélyezett eltérések feltételeinek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.
10. cikk
Jelentéstétel
(1) Az illetékes hatóságok minden év márciusáig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az alábbi tartalommal:
a)
a trágyázáshoz kapcsolódó adatok, ideértve a terméshozamot és a talajtípust is, minden egyedi eltérésben részesülő gazdaságra vonatkozóan;
b)
Hollandia teljes egészére és az egyedi eltérésben részesülő gazdaságok mindegyikére vonatkozóan az állatállomány egyedszámának alakulása minden állatkategóriában;
c)
a trágyatermelés nemzeti szintű alakulása a trágyában található nitrogén- és foszfáttartalom vonatkozásában;
d)
a sertés- és a baromfitrágya termelési együtthatójához kapcsolódó ellenőrzések eredményeinek összefoglalása nemzeti szinten;
e)
minden település esetében a gazdaságok, az állatállomány és az egyedi eltérések hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek százalékos arányára vonatkozó, a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelő térképek;
f)
a vízminőség-monitoring eredményei, ideértve a felszín alatti és a felszíni vizek vízminőségének alakulására, illetve az eltérés vízminőségre kifejtett hatására vonatkozó információkat is;
g)
a 8. cikk (5) bekezdésében említett, a gyökérzónából a felszín alatti és a felszíni vízrendszerbe belépő víz nitrogén- és foszforkoncentrációjára vonatkozó adatok, valamint a 8. cikk (6) bekezdése szerinti, a homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozó megerősített vízminőség-monitoring eredményei;
h)
az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok helyi földhasználatáról, vetésforgóiról és mezőgazdasági gyakorlatáról végzett felmérések, valamint a nitrát- és a foszforveszteség modellszámítással történő meghatározásának eredményei, a 8. cikk (4) bekezdésének megfelelően;
i)
az eltérésre vonatkozó feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok szintjén végzett ellenőrzések alapján, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk a hatósági ellenőrzések és helyszíni vizsgálatok eredményei alapján, a 9. cikknek megfelelően.
(2) A jelentésben foglalt térinformatikai adatoknak az indokolt körben meg kell felelniük a 2007/2/EK irányelv rendelkezéseinek. Az előírt adatgyűjtés során Hollandiának az indokolt körben fel kell használnia az 1306/2013/EU rendelet V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat.
11. cikk
Alkalmazás
Ez a határozat 2017. december 31-én hatályát veszti.
12. cikk
E határozat címzettje a Holland Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 16-án.