KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 833/2012
af 17. september 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 20. december 2011 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 9. november 2011 af European Association of Metals (Eurométaux) ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for over 50 % af den samlede produktion af visse typer folie af aluminium i ruller i Unionen. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, producenter i referencelandet, importører, forhandlere og andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører og forhandlere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører samt eksporterende producenter fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(6)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle importører og eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. definitionen i afsnit 3 nedenfor) i perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011.
(7)
Hvad angår EU-producenterne, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte forud for indledningen af undersøgelsen. Denne stikprøve bestod af de fire største kendte virksomheder eller grupper af virksomheder i Unionen.
(8)
Som anført i betragtning 24 indsendte kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig. En tredje importerende virksomhed fremsendte bemærkninger uden at forelægge en spørgeskemabesvarelse.
(9)
Som anført i betragtning 26 indsendte 14 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen.
(10)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. To virksomheder gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling - en af disse virksomheder indgik i stikprøven, og den anden gjorde ikke. Der blev modtaget anmodninger om individuel behandling fra virksomhederne i stikprøven og den virksomhed, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, men som ikke var omfattet af stikprøven.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de eksporterende producenter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, dvs. de fire virksomheder i stikprøven og alle andre virksomheder, for at give dem mulighed for at anmode om en individuel undersøgelse. Der blev også sendt spørgeskemaer til andre parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, dvs. de fire EU-producenter i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen, brugere og en sammenslutning af forbrugere.
(12)
Der blev modtaget besvarelser fra tre eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, fra de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, og fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Seks detailhandlere besvarede også spørgeskemaet for brugere.
(13)
Kommissionen har ikke modtaget nogen anmodninger om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italien
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Tyskland
-
ITS BV, Apeldoorn, Nederlandene
-
SPHERE Group, Paris, Frankrig.
Eksporterende producenter i Kina
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen
-
CeDo Limited, Telford, Det Forenede Kongerige.
Producent i Tyrkiet (referenceland)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
Med henblik på at indsamle oplysninger om prisen på den vigtigste indirekte råvare til produktionen af folie af aluminium, dvs. primæraluminium, blev Shanghai Futures Exchange ("SHFE" eller "børsen"), som er den vigtigste handelsplatform for aluminium i Kina, anmodet om oplysninger. London Metal Exchange ("LME"), som også blev aflagt et informationsbesøg, blev anmodet om oplysninger om verdensmarkedet og priserne. SHFE fremlagde skriftlige oplysninger efter anmodning fra Kommissionen. Kommissionen foreslog også at aflægge SHFE et informationsbesøg, hvilket indledningsvist blev accepteret. På et senere tidspunkt mente SHFE dog, at en godkendelse fra den kinesiske regering ville være påkrævet for et sådant besøg. De kinesiske myndigheder på den anden side afviste dog, at en sådan godkendelse ville være nødvendig. I sidste ende trak SHFE sin oprindelige accept tilbage og besluttede ikke at acceptere besøget.
(16)
Shanghai Metals Markets ("SMM"), en leverandør af prisoplysninger og et forlag i Shanghai blev aflagt et informationsbesøg.
3. Undersøgelsesperiode
(17)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(18)
Den pågældende vare er folie af aluminium af tykkelse 0,007 mm eller derover, men under 0,021 mm, uden underlag, kun valset, også præget, i lavvægtsruller af vægt ikke over 10 kg ("den pågældende vare", "folie af aluminium i ruller" eller "AHF"). Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7607 11 11 og ex 7607 19 10.
(19)
Den pågældende vare anvendes som regel som forbrugervare til emballage og til andre husholdningsformål/cateringformål. Varedefinitionen blev ikke anfægtet.
2. Samme vare
(20)
Det fremgik af undersøgelsen, at folie af aluminium i ruller, der fremstilles i og eksporteres fra Kina, folie af aluminium i ruller, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, og folie af aluminium i ruller, der fremstilles og sælges i Tyrkiet (referencelandet) af den samarbejdsvillige tyrkiske producent, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøve af eu-producenter
(21)
På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(22)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af de fire største (grupper af) virksomheder ud af de 30 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning. Udtagelsen af stikprøven fandt sted på grundlag af producenternes salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen, og den foreslåede stikprøve tegnede sig for 44 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Efter fristen for at fremsætte bemærkninger hævdede en af de interesserede parter, at stikprøven burde have omfattet en producent fra Det Forenede Kongerige. I denne forbindelse skal det bemærkes, at en producentvirksomhed fra Det Forenede Kongerige (som indgår i Sphere Group) rent faktisk indgik i stikprøven. Ingen andre interesserede parter gjorde indsigelse mod den endelige stikprøve, og den blev derfor bekræftet.
2. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(23)
I betragtning af det potentielt store antal importører omfattet af proceduren blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for en stikprøveudtagning for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(24)
Kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at samarbejde. Stikprøver blev derfor ikke længere anset for at være nødvendige.
3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(25)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte dumpingen, jf. grundforordningens artikel 17.
(26)
I alt 14 eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Disse virksomheder eksporterede ca. 7 800 tons, dvs. næsten 60 % af den kinesiske eksport til EU-markedet i UP. Ud fra de oplysninger, som disse parter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire eksporterende producenter med den største repræsentative produktionsmængde, det største repræsentative salg og den største repræsentative eksport, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. En af de udtagne virksomheder ophørte efterfølgende med at samarbejde, og en anden meddelte Kommissionen, at de oplysninger, som den havde fremsendt til Kommissionen i stikprøveskemaet, var fejlbehæftede. På grundlag af disse nye oplysninger blev det besluttet at udelukke denne virksomhed fra stikprøven af virksomheder. Kommissionen opfordrede yderligere to virksomheder til at indgå i stikprøven. De samarbejdsvillige eksporterende producenter, Kinas EU-mission og klageren blev hørt om den endelige sammensætning af stikprøven. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelser mod dette valg. En af de virksomheder, som var nye i stikprøven, ophørte efterfølgende med at samarbejde. Den endelige stikprøve omfattede således tre eksporterende producenter i Kina, som tegnede sig for ca. 30 % af importen af den pågældende vare til Unionen i UP og 50 % af salget foretaget af de 14 eksporterende producenter, der indsendte oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(28)
To virksomheder, CeDo Shanghai Co. Ltd. ("CeDo Shanghai") og Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. ("Blue Diamond"), gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling. Kun CeDo Shanghai blev udtaget til at indgå i stikprøven som beskrevet ovenfor; den anden virksomhed blev afvist. Efter Domstolens dom i sag C-249/10, P Brosmann Footwear (HK) m.fl. mod Rådet for Den Europæiske Union, blev det besluttet at undersøge alle ansøgninger, der var modtaget inden for fristen - dvs. de to ovennævnte virksomheders ansøgninger.
(29)
Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling blev analyseret på grundlag af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er kriterierne for markedsøkonomisk behandling kort beskrevet herunder:
-
virksomhedernes beslutninger træffes på grundlag af markedssignaler og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedsværdierne
-
virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål
-
der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal garantere stabilitet og retssikkerhed, og
-
valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(30)
Der blev foretaget undersøgelser på stedet vedrørende markedsøkonomisk behandling hos disse virksomheder.
(31)
Begge virksomheder blev nægtet markedsøkonomisk behandling efter det første kriterium i artikel 2, stk. 7, litra c), på grund af beviser for fordrejning af prisen på den grundlæggende råvare, aluminium. Disse fordrejninger blev også konstateret for prisen på den mellemliggende råvare, folie af aluminium i jumboruller, som beskrevet nedenfor. Som beskrevet nedenfor opfyldte virksomhederne heller ikke en række andre kriterier.
1.1.1. Branchedækkende konklusioner vedrørende kriterium 1 - virksomhedernes beslutninger og omkostninger til de vigtigste råvarer
(32)
Folie af aluminium i små ruller fremstilles ved en simpel proces med omspoling, udskæring og emballering af folie fra jumboruller på mindre ruller. Den vigtigste råvare til produktionen af folie af aluminium i ruller er primæraluminium. Primæraluminium udgør ca. 60-70 % af omkostningerne ved produktionen af den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, og det er således den vigtigste omkostningsfaktor i produktionen. Dette afspejles i den branchedækkende praksis med angivelse af både indkøbs- og salgspriser for folie af aluminium på grundlag af en referencepris for primæraluminium (aluminiumsbarrer) plus et produktionsgebyr/forarbejdningsgebyr. De virksomheder, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, købte rent faktisk folie af aluminium på jumboruller på grundlag af købskontrakter, som fastsætter prisen på folie af aluminium på jumboruller med henvisning til priser på primæraluminium offentliggjort af SMM, der leverer oplysninger om priser på forskellige metaller på grundlag af priserne på spotmarkedet i Shanghaiområdet. SMM's publikation giver et meget realistisk billede af aluminiumspriserne på hjemmemarkedet. Disse priser følger meget nøje priserne på SHFE, hvor de fleste transaktioner i Kina finder sted.
(33)
Den globale reference for prisen på primæraluminium, som er en råvare, er noteringen på LME. Prisen på aluminium på det kinesiske hjemmemarked afviger væsentligt fra de priser, der noteres på LME. Som det fremgår af nedenstående diagram, var forskellen mellem henholdsvis LME's og SHFE's priser i undersøgelsesperioden på mellem + 500 og - 90 USD pr. ton. I undersøgelsesperioden var prisnoteringen på LME - på månedlig gennemsnitlig basis - mere end 9 % højere end på SHFE (nettopris), og forskellen nåede helt op på + 23 % i midten af perioden. Det er ligeledes bemærkelsesværdigt, at der i den sidste del af UP, hvor priserne på verdensplan var faldende på grund af en nedgang i efterspørgslen, kunne iagttages den modsatte tendens for SHFE's priser, hvilket endog medførte priser, der lå 3 % over LME's priser, og yderligere illustrerer de prisfordrejninger, der er fremherskende på dette marked.
(34)
Som beskrevet ovenfor anses det, at denne betydelige prisforskel for primæraluminium set i forhold til resten af verden skyldes en kombination af en række statslige faktorer og væsentlig indgriben fra statens side på hjemmemarkedet ved hjælp af en række forskellige instrumenter. Denne statslige indgriben førte til oprettelse og eksistens af et temmelig isoleret hjemmemarked for primæraluminium i Kina, som er isoleret fra markedskræfterne.
(35)
For det første kontrolleres SHFE af China Securities Regulatory Commission ("CSRC"). SHFE fungerer i overensstemmelse med forordningen om administrationen af terminsforretninger, foranstaltningerne til forvaltning af terminsbørser og vedtægterne herfor. Flere af disse statslige regler for, hvordan børsen fungerer, bidrager til lav volatilitet samt fordrejede priser og pristendenser på SHFE: Daglige udsving er begrænset til 4 % over eller under afregningsprisen for den foregående handelsdag, handelen sker med lav frekvens (indtil den 15. i hver måned), terminskontrakter kan højst løbe over 12 måneder, handlernes åbne positioner (open interests) er begrænset til en vis mængde, og der er restriktioner for prisspekulation.
(36)
Adgangen til børsen er ved lov begrænset til kinesiske handlere, som også skal have en godkendelse fra CSRC for at kunne handle på børsen. SHFE-medlemmers markedsrepræsentanter kan kun foretage transaktioner efter anmodning fra SHFE-medlemmer, kan ikke acceptere ordrer fra andre organisationer og kan ikke handle for egen regning. Fysisk levering kan kun finde sted på et godkendt lager i Kina, hvilket er i modsætning til praksis på internationale børser, hvor leveringen kan finde sted hvor som helst i verden. Da de kun er en platform for fysisk udveksling (der sælges ikke derivater), isolerer dette desuden de kinesiske aluminiumsmarkeder fuldstændigt. Som følge heraf er arbitrage med LME eller andre markeder umuligt i praksis, og børsen er isoleret fra verdensmarkedet. En udligning mellem disse markeder kan således ikke finde sted.
(37)
For det andet hænger denne statslige indgriben i prisfastsættelsesmekanismen på SHFE sammen med statens rolle som både sælger af primæraluminium og opkøber heraf via State Reserve Bureau og andre statslige organer. F.eks. har den kinesiske regering indført en vækstpakke, der har til formål at begrænse virkningerne af den økonomiske krise, der indtraf i slutningen af 2008, og denne pakke omfattede en ordning, som indebærer, at State Reserves Bureau køber aluminium fra smelteanlæg med henblik på at støtte deres drift ved kunstigt at forhøje den indenlandske efterspørgsel, da den verdensomspændende finansielle og økonomiske krise reducerede den verdensomspændende efterspørgsel. Disse statslige indkøb fordrejede priserne betydeligt i første halvdel af 2009. Det er i den forbindelse værd at bemærke, at ved udløbet af undersøgelsesperioden bevægede priserne på det kinesiske hjemmemarked sig i modsat retning af priserne på verdensmarkedet.
(38)
Den kinesiske stat beskrev sin politik for indblanding i aluminiumsektoren i sin 12. femårige udviklingsplan for aluminium (2011-2015). I planen anføres "tilpasning af skatte- og eksportafgiftrabatter og andre økonomiske virkemidler samt streng kontrol med den samlede ekspansion og eksport af råvarer". I praksis betyder dette, at en kombination af særlige skatteordninger justeres med henblik på at fremme aluminiumsindustrien. Disse værktøjer modvirker eksport af primæraluminium fra Kina og fremmer samtidig import og fremstilling af varer i senere produktionsled (som f.eks. den pågældende vare), hvori der indgår aluminium, til både hjemmemarkedet og eksportmarkederne.
(39)
Denne plan viderefører den politik, som har eksisteret i mange år i de tidligere planer. Disse planer er desuden blevet gennemført over en lang årrække, og i UP anvendtes en række gennemførelsesforanstaltninger, som der redegøres for nedenfor. Der er tale om følgende ordninger:
1)
en eksportafgift på 17 % på primæraluminium og aluminiumsskrot (sammenlignet med 0 % told på folie af aluminium i små ruller)
2)
en momsrabat på 0 % på primæraluminium (sammenlignet med 15 % rabat på folie af aluminium siden juni 2009)
3)
afskaffelse af importtolden på 5 % på metal.
(40)
Staten anvender således kombinationen af disse foranstaltninger til at begrænse eksporten af primæraluminium, hvilket til gengæld resulterer i et øget udbud på hjemmemarkedet og fører til en nedsættelse af priserne på hjemmemarkedet.
(41)
Størstedelen af de kinesiske aluminiumsmelteanlæg er statsejede. De forskellige industriplaner, som tydeligvis påvirker aluminiumsproduktionskapaciteten og produktionen - i øjeblikket navnlig den 12. femårige plan for aluminiumsindustrien (2011-2015) - opfordrer til strategisk udvikling af aluminiumsvarer fremstillet ved "deep processing" og fremme af aluminiumsfremstillingsindustrien med henblik på at udvide industrikæden yderligere.
(42)
Ovennævnte foranstaltninger truffet af den kinesiske stat blev derfor betragtet som bevis for underliggende statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende køb af råvarer og deres produktionsomkostninger. Den nuværende kinesiske ordning med høje eksportafgifter og ingen momsgodtgørelse for eksport af primæraluminium kombineret med ingen eksportafgifter og delvis momsgodtgørelse for eksport af aluminiumsvarer i senere produktionsled, herunder f.eks. den pågældende vare, samt statens indgriben i prisfastsættelsen på SHFE har rent faktisk i al væsentlighed ført til en situation, hvor de kinesiske priser på primæraluminium og priserne på aluminiumsvarer i senere produktionsled (som også anvendes som råvare ved fremstillingen af andre aluminiumsvarer) er et resultat af statslig indgriben og ikke afspejler prisudsvingene på de internationale markeder. Det har direkte indflydelse på virksomhedernes beslutninger om indkøb af yderligt forarbejdede aluminiumsråvarer. Aluminiumspriserne har altid været fordrejet, og bortset fra en meget begrænset periode, hvor - som nævnt ovenfor - andre statslige konkurrencefordrejende prioriteringer har været anvendt, har dette givet de kinesiske producenter af folie af aluminium en urimelig fordel.
(43)
Da primæraluminium som nævnt tegner sig for ca. 60 % af produktionsomkostningerne til folie af aluminium i små ruller, medfører denne forskel en urimelig og betydelig omkostningsfordel for de kinesiske producenter, hvilket er af afgørende betydning for en råvare som folie af aluminium i små ruller.
(44)
Efter at have fået kendskab til Kommissionens konklusioner anfægtede CeDo Shanghai disse konklusioner. For det første hævdede virksomheden, at nogle af Kommissionens konklusioner er fejlagtige og inkonsekvente og derfor har negative virkninger for den generelle konklusion vedrørende kinesiske virksomheders beslutninger. Virksomheden anførte specifikt, at adgang til SHFE ikke er begrænset til kinesiske statsborgere, da det er muligt at åbne konti hos mæglere, som har tilladelse til at handle på SHFE. Overordnet set bestred virksomheden ikke, at den kinesiske stat kontrollerer visse handlinger, men efter dens opfattelse er formålet med dette ikke at fordreje priser og sikre en lav volatilitet på markedet, men snarere at hindre spekulation og mulige fejltagelser under udførelsen af transaktioner. For det andet hævdede virksomheden, at der var forholdsvis begrænsede prisforskelle mellem SHFE og LME i UP, herunder en periode, hvor priserne i Kina endog var højere end andre steder. Følgelig vil de kinesiske producenter have meget begrænsede eller slet ingen omkostningsfordele som følge af trykkede priser. Virksomheden forklarede desuden, at den ændrede prisudvikling mod slutningen af UP skyldtes, at den kinesiske økonomi stadig voksede ultimo 2011, og ikke at staten bevirkede fordrejning af priserne. Endelig hævdede den, at ovennævnte mekanismer eller procedurer ikke har nogen væsentlig indvirkning på virksomhedens beslutninger med hensyn til omkostningerne og prispolitikkerne.
(45)
Virksomhedens oplysninger strider ikke mod Kommissionens konklusion om, at kun kinesiske handlere må handle på denne børs. Hvad angår formålet og hensigten med statens tiltag, er virksomhedens udsagn udtryk for hypoteser, og der er på nuværende tidspunkt ikke blevet forelagt beviser herfor. Endvidere er det irrelevant, hvorfor disse regler og begrænsninger blev indført. Det er deres samlede virkning med etablering af et isoleret hjemmemarked for aluminium, hvor prisudviklingen ikke følger prisudviklingen på verdensmarkedet, der er relevant. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at de kinesiske myndigheder ved fremlæggelsen af resultaterne ikke havde bemærkninger til dette punkt. Som konkluderet i betragtning 43 er fordrejningen på det kinesiske aluminiumsmarked (en prisforskel på minus 9 % i UP) væsentlig nok til at kunne medføre en urimelig og betydelig omkostningsfordel for kinesiske producenter af en råvare som den pågældende vare. Denne omkostningsfordel kan ikke forklares med nogen komparativ fordel for de kinesiske aluminiumsproducenter. Endelig købte alle de samarbejdsvillige virksomheder deres råvarer på det kinesiske hjemmemarked på grundlag af kontrakter, som er indekseret efter lokale aluminiumsprisindekser. De enkelte virksomheders beslutninger er således klart påvirket af de statslige foranstaltninger, der skaber et fordrejet marked for aluminium.
(46)
Blue Diamond forklarede, at SMM-priser ikke er statsligt fastsatte priser, og at SMM svarer til LME, da begge er offentlige informationskilder. Kommissionen fandt ikke, at priserne var direkte fastsat af staten, og denne bemærkning er således irrelevant. For det andet sikrer det forhold, at priserne er offentligt tilgængelige, ikke automatisk, at de fastsættes som følge af markedskræfternes frie spil.
1.1.2. Virksomhedsspecifikke konklusioner vedrørende kriterium 2 til 5
(47)
Kommissionen konstaterede, at CeDo Shanghai ikke opfyldte det tredje kriterium, da virksomhedens tilbagebetaling af et lån i fremmed valuta skulle godkendes af Foreign Exchange Administration, hvilket anses for at have en fordrejende virkning på virksomhedens beslutninger om låntagning og dermed dens finansielle situation.
(48)
CeDo Shanghai anfægtede Kommissionens undersøgelsesresultater vedrørende det tredje kriterium. Virksomheden hævdede, at registreringen hos Foreign Exchange Administration er en landsdækkende praksis, der gælder for alle virksomheder, der tilbagebetaler lån optaget i udlandet, og at der udelukkende er tale om god forvaltning fra de kinesiske finansielle myndigheders side for at sikre, at ulovlige transaktioner ikke anvendes til at kanalisere finansielle midler ud af Kina. Virksomheden hævdede endvidere, at hverken dens produktionsomkostninger eller dens samlede økonomiske situation på nogen måde afhænger af denne godkendelse. CeDo hævdede således, at Kommissionens definition af det tredje kriterium i denne henseende er mangelfuld.
(49)
Finansieringsafgørelser er klart blandt de vigtigste beslutninger for virksomheder. Regulering af CeDo's gæld til udlandet indebærer helt klart etablering af en procedure for godkendelse af lån, der optages uden for Kina. Virksomhedernes beslutninger om at optage lån i udlandet skal godkendes af staten, hvilket skaber fordrejninger i deres finansielle situation. Virksomhedens påstand blev derfor afvist.
(50)
Blue Diamond opfyldte desuden ikke kriterium 1, fordi virksomheden nyder godt af en udvidet fritagelse for indkomstskat. Den opfyldte heller ikke kriterium 2, da den ikke har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål. Endelig kunne virksomheden ikke godtgøre, at den opfylder kriterium 3, da den anvender industrielle anlæg gratis, hvilket fordrejer dens omkostninger og finansielle situation.
(51)
Virksomheden bestred nogle af disse konklusioner. Den hævdede, at skattefritagelsen ikke har nogen betydning for dens eksportpriser, som er genstand for antidumpingundersøgelser. Den hævdede desuden, at den har fulgt de kinesiske momsregler i sine regnskaber og forklarede, at uoverensstemmelsen mellem salgstallene og regnskaberne var en følge af kontraktmæssige forhold og ikke af virksomhedens almindelig praksis. Virksomheden bekræftede endvidere, at den anvender et industriområde af en betydelig størrelse gratis på grundlag af en aftale.
(52)
Bemærkningerne vedrørende dobbelt fakturering var i modstrid med redegørelsen og den dokumentation, der blev fremlagt ved kontrolbesøget. Der blev ikke fremlagt yderligere beviser vedrørende dobbelt fakturering og for, at virksomhedens afskrivningspraksis skulle være i overensstemmelse med kinesiske momsregler som hævdet af virksomheden. Endelig bekræftede virksomheden konklusionerne vedrørende skattefritagelser og gratis anvendelse af industriområder. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at de kriterier, der anvendes ved vurdering af anmodninger om markedsøkonomisk behandling ikke alle er kriterier, der vedrører eksportprisen, men de anvendes for at fastslå, hvorvidt der gælder markedsøkonomiske vilkår for producenten i forbindelse med fremstilling og salg af samme vare. Da selskabet hverken anmodede om en individuel undersøgelse eller blev udvalgt til at indgå i stikprøven, blev der desuden ikke anmodet om oplysninger om virksomhedens eksportpriser.
(53)
Begge virksomheder blev derfor nægtet markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel behandling
(54)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der eventuelt fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(55)
Alle virksomheder, der indgik i stikprøven, og Blue Diamond anmodede om individuel behandling. Disse anmodninger blev undersøgt. Undersøgelsen viste, at samtlige virksomheder i stikprøven og Blue Diamond opfyldte alle betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(56)
Alle eksporterende producenter i stikprøven og Blue Diamond blev således indrømmet individuel behandling.
2. Referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(58)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(59)
Der blev ikke modtaget nogen væsentlige bemærkninger vedrørende forslaget om at anvende Amerikas Forenede Stater ("USA") som referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af den samme vare i referencelandet.
(60)
Der var imidlertid ingen samarbejdsvilje hos producenterne i USA, selv om alle kendte producenter i USA blev kontaktet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen anmodede om, at producenter i andre tredjelande, som var nævnt i klagen, f.eks. Mexico og Sydafrika, samarbejdede; der blev imidlertid heller ikke udvist samarbejdsvilje fra disse landes side.
(61)
Kommissionen søgte gennem sin egen efterforskning at fastslå, om der fandtes andre producenter i tredjelande. Der blev derfor sendt breve og spørgeskemaer til alle kendte producenter i andre tredjelande (Tyrkiet, Indien og Sydkorea).
(62)
To tyrkiske producenter gav sig til kende og udviste samarbejdsvilje. I sidste ende indsendte en af producenterne en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet og accepterede et kontrolbesøg i sine lokaler.
(63)
Oplysninger vedrørende Kommissionens vurdering af det hensigtsmæssige i at vælge Tyrkiet som referenceland blev offentliggjort i den ikke fortrolige udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter. Ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger til valget af Tyrkiet som referenceland i dette tilfælde.
(64)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3. Normal værdi
(65)
Da ingen af de virksomheder, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, kunne godtgøre, at de opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og de øvrige to virksomheder, der var udtaget til at indgå i stikprøven, ikke havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter som beskrevet i betragtning 57 fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, eller en beregnet normal værdi i Tyrkiet for samme vare. Ud fra valget af priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de samarbejdsvillige tyrkiske producenter, jf. betragtning 14.
(66)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(67)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på det tyrkiske marked blev derfor fastlagt for UP.
(68)
For de varetyper, hvor mere end 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi pr. varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(69)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(70)
I de tilfælde, hvor den samarbejdsvillige tyrkiske producent ikke solgte en bestemt varetype på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(71)
I de tilfælde, hvor den tyrkiske samarbejdsvillige producent ikke solgte bestemte varetyper på hjemmemarkedet, men disse varetyper blev solgt på andre markeder, blev der beregnet en normal værdi på grundlag af produktionsomkostningerne for samme varetype, der sælges på andre markeder, plus SA&G og fortjeneste. I tilfælde, hvor den samarbejdsvillige tyrkiske producent slet ikke solgte bestemte varetyper, blev en normal værdi beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for alle varetyper plus SA&G og fortjeneste.
(72)
Beløbene for SA&G og fortjeneste blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af den tyrkiske producents faktiske tal for produktion og salg i normal handel af den samme vare.
4. Eksportpriser
(73)
De eksporterende producenters eksportsalg til Unionen fandt enten sted direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Unionen.
(74)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik direkte til uafhængige kunder i EU, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(75)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne virksomheders første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev to ikke forretningsmæssigt forbundne importørers fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
5. Sammenligning
(76)
Da den kinesiske import bestod af varer under producenternes eget mærke, blev der kun foretaget sammenligninger med varer, som var under den tyrkiske samarbejdsvillige virksomheds eget mærke.
(77)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i alle tilfælde foretaget passende justeringer for indirekte skatter, fragt-, forsikrings-, håndterings-, garanti- og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. Der blev set bort fra emballagens vægt ved sammenligningen.
(78)
Ved brug af varekontrolnummer-systemet til klassificering af varetyperne kunne det konstateres, at kun få af varenumrene fra alle de eksporterende producenter i stikprøven stemte overens med systemet. I tilfælde, hvor der ikke kunne konstateres direkte overensstemmelse, blev lignende typer sammenlignet, og der blev foretaget justeringer for forskelle, f.eks. med hensyn til emballagetyper. I de tilfælde, hvor denne sammenligningsteknik blev anvendt, fik den pågældende part adgang til de nærmere oplysninger.
6. Dumpingmargener
(79)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de eksporterende producenter i stikprøven fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(80)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af disse tre dumpingmargener for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.
(81)
I betragtning af den ringe samarbejdsgrad fra Kinas side (under 60 %), anses det, at den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksporterende producenter i Kina, bør fastsættes på grundlag af de transaktioner, som de samarbejdsvillige eksportører har foretaget med den største dumpingmargen.
(82)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Tabel 1
Dumpingmargener
Virksomhedens navn
Status
Dumpingmargen
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuel behandling
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuel behandling
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuel behandling
28,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
35,2 %
Landsdækkende dumpingmargen
43,4 %
E. SKADE
1. EU-produktionen og eu-erhvervsgrenen
(83)
I Unionen er der 31 producenter eller grupper af producenter af samme vare, hvoraf de fleste er forholdsvis små. De vil i det følgende blive benævnt "EU-erhvervsgrenen", jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. Klageren, Eurométaux, handlede på vegne af syv producenter, hvis samlede produktion i UP udgjorde ca. 50 % af den samlede EU-produktion af visse typer folie af aluminium i ruller. Det bør dog bemærkes, at klagerens oplysninger, som er blevet krydstjekket med oplysninger fra andre til rådighed værende kilder, omfattede alle kendte virksomheder, der fremstiller og sælger den pågældende vare på EU-markedet. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion af den samme vare anslået til 91 000 tons i UP. Da der gennem klageren blev indsamlet oplysninger fra eller forelå oplysninger fra alle kendte virksomheder, der producerer og sælger den pågældende vare på EU-markedet, vil disse oplysninger blive anvendt som makroøkonomiske indikatorer i forbindelse med denne undersøgelse.
2. EU-Forbruget
(84)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet plus import til EU-markedet. Disse oplysninger blev forelagt af klageren og stillet til rådighed for alle de interesserede parter. Oplysningerne vedrørende EU-producenterne blev krydstjekket med de oplysninger, som Kommissionen modtog i forbindelse med gennemgangen af repræsentativiteten og stikprøveudtagningen. Importdataene vedrørende den pågældende vare for både det pågældende land og tredjelande blev krydstjekket med de Comext-data, der er tilgængelige fra Eurostat. Klageren påpegede, at dens tal for salget på EU-markedet omfattede visse mængder, der blev produceret i Kina, og allerede var medtaget i importtallene. Der blev derfor foretaget et fradrag i salgsmængden for visse EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, og som også importerede fra Kina. Dette fradrag forhindrede, at denne salgsmængde blev medregnet to gange i det samlede forbrug.
(85)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
Forbruget i EU (tons)
2008
2009
2010
UP
Import i alt
4 600
7 600
10 300
14 300
EU-produktion solgt på EU-markedet
91 000
91 500
87 700
82 456
Forbrug i alt
95 600
99 100
98 000
96 756
Indeks (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Det samlede forbrug på EU-markedet svingede kun lidt i den betragtede periode. Årsagen til denne stabilitet er, at EU-markedet for den pågældende vare er modent, og da der er tale om en vare, der normalt anvendes til husholdningsformål, var den ikke genstand for udsving til trods for den økonomiske krise.
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde og markedsandel
(87)
Oplysningerne om importmængder blev indhentet fra klageren, som justerede Eurostats statistiske oplysninger på grundlag af sit kendskab til markedet. Denne justering var nødvendig, fordi statistikken vedrørende den relevante KN-kode omfatter anden import end den pågældende vare. Justeringen blev baseret på kendskab til eksport til EU-markedet fra de forskellige eksportlande og importprisen, hvoraf det fremgår, om der er tale om den pågældende vare eller ej. De interesserede parter kunne i klagens bilag 3 finde de nøjagtige tal og oplysninger om den anvendte metode. På dette grundlag har Kinas import til Unionen udviklet sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Import fra Kina (tons)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indeks (2008 = 100)
100
160
230
304
Markedsandel
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
154
225
301
Kilde: Klageren
(88)
Efter antidumpingundersøgelsen vedrørende den vigtigste råvare og varen i tidligere produktionstrin (folie af aluminium i jumboruller), som resulterede i indførelse af told for kinesiske producenter i 2009, steg importen fra Kina betragteligt. Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med mere end 200 % i løbet af den betragtede periode.
(89)
De kinesiske eksporterende producenters markedsandel viser samme stigende tendens som importen i den betragtede periode og steg fra 4,5 % i 2008 til 13,4 % i UP.
3.2. Dumpingimportpriser og prisunderbud
(90)
De gennemsnitlige priser på importen fra Kina har udviklet sig på følgende måde:
Tabel 3
Priser på importen fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig cif-pris i EUR/tons
(3)
2 335
2 600
2 518
Indeks (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Kilde: Eurostat
(91)
Det skal fremhæves, at de kinesiske importpriser i vid udstrækning følger de kinesiske priser på råvarer (hovedsageligt aluminiumlegeringer). Importpriserne faldt dog med 3 % i UP set i forhold til 2010 på et tidspunkt, hvor råvarepriserne steg med ca. 4 % (se nedenstående tabel).
Tabel 4
Udvikling i de gennemsnitlige priser på aluminium i Kina
2008
2009
2010
UP
SHFE's gennemsnitlige, månedlige, vejede spotpris pr. ton (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indeks (2008 = 100)
100
84
104
108
Kilde: Shanghai Futures Exchange (SHFE), ekskl. moms
(92)
Da al kendt kinesisk import blev foretaget under eget mærke, blev sammenligningerne vedrørende underbud (og målprisunderbud) udelukkende foretaget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salg af varer under eget mærke.
(93)
For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.
(94)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en underbudsmargen for de kinesiske eksporterende producenter på 10,0 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4. EU-Erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(95)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(96)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysningerne fra klageren, som blev krydstjekket med data fra de samarbejdsvillige EU-producenter.
(97)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, beskæftigelse, lønninger, produktivitet, lagre, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at skaffe kapital) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.
4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indeks (2008 = 100)
100
99
97
95
Produktionskapacitet (tons)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indeks (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapacitetsudnyttelse
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt i den betragtede periode, selv om forbruget forblev nogenlunde stabilt i samme periode. Selv om produktionskapaciteten forblev relativt stabil i den betragtede periode, fulgte kapacitetsudnyttelsen samme nedadgående tendens som produktionen.
4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 6
Salgsmængde og markedsandel
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde på EU-markedet (tons)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indeks (2008 = 100)
100
101
96
91
Markedsandel
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 9 % i den betragtede periode, og dens markedsandel faldt løbende, fra 95,2 % i 2008 til 85,2 % i UP.
4.2.3. Vækst
(100)
Faldet i salgsmængder og markedsandele i Unionen for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode bør ses i sammenhæng med et stabilt forbrug i samme periode, jf. betragtning 85.
4.3. Oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven (mikroøkonomiske indikatorer)
4.3.1. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
Tabel 7
Salgspriser
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i Unionen ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
(EUR pr. ton)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indeks (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Udviklingen i de gennemsnitlige salgspriser (herunder mærkevarer og andre varer) viser et fald på 2 % i den betragtede periode. Salgspriserne blev imidlertid ikke anset for at være en pålidelig skadesindikator, fordi de i høj grad var påvirket af priserne på råvarer (hovedsageligt aluminium), som viste en tilsvarende tendens i den betragtede periode. Samlet set er priserne i 2010 og UP blevet holdt nede på grund af det i betragtning 94 omhandlede underbud.
4.3.2. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 8
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
301
314
287
284
Indeks (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivitet (enhed/ansat)
143
138
141
138
Indeks (2008 = 100)
100
96
98
96
Lønninger pr. ansat
41 070
38 913
44 115
43 600
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Antallet af ansatte faldt med 6 % i den betragtede periode, om end lønningerne pr. ansat steg en smule. Desuden førte faldet i antallet af ansatte ikke til en produktivitetsstigning, da faldet i salgsmængden som omhandlet i betragtning 99 var endnu større. EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion pr. ansat faldt rent faktisk en anelse i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt i 2010 uden dog at nå tilbage til det oprindelige niveau. I UP faldt produktiviteten igen til det laveste niveau for 2009.
4.3.3. Lagerbeholdninger
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2008
2009
2010
UP
Slutlagre
2 873
2 994
3 092
3 534
Indeks (2008 = 100)
100
104
108
123
Slutlagre som andel af produktionen
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Selv om de virksomheder i EU-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven, fastholdt deres lagre på et lavt niveau ved hjælp af et system med produktion efter ordre, havde de lagerbeholdninger af visse almindelige varer. Lagerbeholdningerne steg betydeligt både i absolutte tal og som andel af produktionen. I den betragtede periode steg ultimolagrene fra 6,7 % til 9,1 %.
4.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 10
Rentabilitet
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Den således beregnede rentabilitet nåede sit højeste niveau i 2009 på grund af faldende omkostninger til køb af den vigtigste råvare (dvs. aluminium). Fortjenesten faldt fra 2009 og fremefter og var på 0,7 % i UP. Disse rentabilitetstal dækker alle markedssegmenter, herunder det forholdsvis rentable mærkevaresegment, som i langt mindre grad var udsat for konkurrence fra lavprisimporten fra Kina. Segmentet for varer under eget mærke alene var rent faktisk tabsgivende i UP.
(105)
EU-erhvervsgrenen nævnte ikke evnen til at tilvejebringe kapital som et stort problem.
Tabel 11
Likviditet, investeringer og investeringsafkast
2008
2009
2010
UP
Likviditet
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indeks (2008 = 100)
100
137
95
61
Investeringer (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indeks (2008 = 100)
100
47
60
37
Investeringsafkast
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, og investeringsafkastet fulgte samme negative tendens som afkastet af omsætningen.
(107)
I 2008 investerede en EU-producent i yderligere lagerfaciliteter. I de andre år inden for den betragtede periode blev der ikke konstateret større investeringer for de virksomheder i stikprøven, der er omfattet af EU-erhvervsgrenen.
4.3.5. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(108)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder nærmere oplysninger om dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(109)
Undersøgelsen viste, at mange skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode. Denne bemærkning gælder navnlig for perioden 2010 til udgangen af UP.
(110)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og markant i en situation med et stabilt forbrug. Samtidig er EU-erhvervsgrenens salgsmængde samlet set faldet med 9 %, og dens markedsandel faldt med ca. 10 procentpoint. Også EU-erhvervsgrenens lagre voksede betydeligt, hvilket viser, at den ikke er i stand til at sælge varen. Den billige dumpingimport steg støt i den betragtede periode og underbød EU-erhvervsgrenens priser betydeligt i UP.
(111)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket i 2010 og UP.
(112)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(113)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkning
(114)
Ved udgangen af 2009 blev der indført antidumpingtold på folie af aluminium i jumboruller med oprindelse i Kina. Fra denne dato steg importen af den pågældende vare (varer på senere produktionstrin) hurtigt. Denne stigning faldt sammen med en forværring af EU-erhvervsgrenens situation.
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget forblev stabilt i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg voldsomt, dvs. med over 200 %. Markedsandelen for denne import steg også fra 4,5 % i 2008 til 13,4 % i UP (dvs. med omkring 9 procentpoint). Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 9 %, og ligeledes faldt markedsandelen med 9 procentpoint, fra 95,2 % i 2008 til 85,2 % i UP.
(116)
Hvad angår pristrykket, bør det fremhæves, at de kinesiske eksporterende producenter underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP. Pristrykket i forbindelse med øgede mængder gav de kinesiske eksporterende producenter mulighed for at indgå kontrakter med store kunder (detailhandlere og grossister). Hvad angår de kontrakter, som blev bevaret, var EU-erhvervsgrenen nødt til at give afkald på de prisstigninger, som den behøvede for at kunne kompensere for stigninger i aluminiumspriserne. Underbudsniveauet var i UP på ca. 10 %, og i det pågældende år øgede EU-erhvervsgrenen gennemsnitspriserne med 3 % for at afspejle de øgede omkostninger til råvarer, hvorimod de kinesiske eksporterende producenter sænkede deres priser på EU-markedet med ca. 3 % (se tabel 3). Dette resulterede i en betydelig forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(117)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den store stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forværringen af mange skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(118)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Klageren forelagde oplysninger om mængden og pristendenserne på baggrund af data fra Eurostat.
Tabel 12
Import fra tredjelande
2008
2009
2010
UP
Import fra tredjelande
330
764
461
1 306
Indeks (2008 = 100)
100
231
140
396
Markedsandel
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Importen fra tredjelande (hovedsageligt Indien, Rusland, Taiwan og Tyrkiet) steg med 300 % i den betragtede periode. Den samlede andel af EU-markedet for denne import er dog stadig marginal. Den kan derfor ikke have bidraget til den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen i UP.
3.2. Eksportmængder og priser
(120)
Eksportmængden for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Følgende mængde- og pristendenser er fastsat på grundlag af efterprøvede tal fra producenterne i stikprøven.
Tabel 13
Eksport foretaget af EU-producenterne i stikprøven
2008
2009
2010
UP
EU's eksportmængde
1 900
1 800
1 600
1 700
Indeks (2008 = 100)
100
95
84
89
Eksport som andel af produktionen
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
86
94
Eksportpriser
3 792
3 460
3 447
3 565
Indeks (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Eksportmængden for producenterne i stikprøven var ubetydelig i den betragtede periode og tegnede sig på intet tidspunkt for mere end 2 % af de producerede mængder. Den fulgte samme tendens som salget på det europæiske marked. På baggrund af de begrænsede mængder anses det, at udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportmængde ikke bidrog til den væsentlige skade, der er forvoldt.
3.3. Virkningen af den økonomiske krise
(122)
Den økonomiske krise førte ikke til noget fald i EU-forbruget i den betragtede periode. Som kunne forventes for husholdningsvarer, som ikke er luksusvarer, havde finanskrisen ingen indvirkning på forbruget af AHF, som stadig er meget stabilt inden for fødevarefremstilling og emballageindustrien. Den økonomiske krise bidrog således ikke til den skade, som EU-erhvervsgrenen blev forvoldt i UP.
3.4. Konkurrence på EU-markedet
(123)
Konkurrencen på EU-markedet er stærk, og der skal i den forbindelse mindes om, at EU-erhvervsgren er præget af store forskelligheder (der er over 30 producenter), og at en af de vigtigste kunder er den magtfulde detailsektor.
(124)
I løbet af de sidste mange år har Den Europæiske Unions største detailhandlere udviklet deres egne mærker (handelsmærker), hvilket for AHF har indebåret et gradvist fald i salget af producenternes egne mærker. Dette har skadet producenterne i EU-erhvervsgrenen, som har oplevet et faldende salg i det mere rentable segment for mærkevarer og tvunget dem ud i en situation med større indbyrdes konkurrence i det voksende segment for handelsmærker.
(125)
Denne udvikling har dog været en gradvis proces over en lang årrække, og undersøgelsen har vist, at segmentet for handelsmærker kun er steget fra 83 % til 84 % fra 2010 til UP. Denne stigning har ganske vist haft begrænsede virkninger for EU-producenterne, men forklarer ikke omfanget af den skade, de har oplevet.
3.5. Udvikling i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(126)
De interesserede parter hævdede, at udsvingene i produktionsomkostningerne, navnlig aluminiumsprisen, bidrog til skaden.
(127)
Omkostningerne til fremstilling af AHF er tæt knyttet til prisudviklingen for aluminium, den vigtigste råvare, der benyttes til fremstilling af denne vare. Priserne på LME er benchmarks for aluminiumspriserne i hele verden.
Tabel 14
Udvikling i gennemsnitspriserne for aluminium på LME
2008
2009
2010
UP
LME's gennemsnitlige kontantpris pr. ton i USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Indeks (2008 = 100)
100
64
78
90
Kilde: LME
(128)
Den udvikling, der er beskrevet ovenfor, skyldes den finansielle krise, som begyndte omkring oktober 2008. Aluminiumspriserne faldt på grund af mindre efterspørgsel, men steg igen mod undersøgelsesperiodens afslutning. AHF-branchen fastsætter dog normalt sine priser på grundlag af LME's benchmarkpris plus en margen til dækning af forarbejdningsomkostninger og fortjeneste. Dette betyder, at under normale omstændigheder har udsving i LME's benchmarkpris ikke stor indvirkning på AHF-branchens situation, da priserne på færdigvaren svinger i takt med LME's priser. EU-erhvervsgrenen har rent faktisk altid befundet sig i et miljø præget af svingende aluminiumspriser.
(129)
Det blev også fremført, at EU-erhvervsgrenens udstyr er ineffektivt, hvilket bidrog til skaden. Det skal dog bemærkes, at undersøgelsen ikke kunne bekræfte dette synspunkt, og at EU's og Kinas forarbejdningsomkostninger overordnet set var forholdsvis ensartede. Endvidere ville en sådan ineffektivitet betyde, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet ville have været lav i mange år, og en sådan påstand forklarer ikke tabet af markedsandele og faldet i salgsmængde og rentabilitet fra 2009 til UP.
(130)
På baggrund af ovenstående kan hverken udsvingene i aluminiumspriserne eller den påståede manglende produktionseffektivitet betragtes som en årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.6. Overkapacitet
(131)
Som nævnt ovenfor var de europæiske producenters kapacitetsudnyttelse relativt lav i den betragtede periode. Da EU-producenterne kan anvende de samme maskiner til omspoling af andre varer (f.eks. plastfolie), anses tallene for kapacitetsudnyttelsen dog ikke for at være en væsentlig faktor for årsagssammenhængen. Desuden var tallene for kapacitetsudnyttelsen allerede forholdsvis lave i 2008 og 2009, hvor rentabiliteten og erhvervsgrenens situation generelt var tilfredsstillende.
(132)
Det blev derfor konkluderet, at overkapacitet ikke var en væsentlig årsag til den skade, som EU-producenterne led.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(133)
Ovenstående analyse har vist, at der var en betydelig stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten med oprindelse i Kina, navnlig i 2010 og UP. Det blev konstateret, at denne import underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UP.
(134)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen for lavprisdumpingimport fra Kina faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele, og rentabiliteten forværredes, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditet og investeringsafkast nåede deres laveste niveau.
(135)
Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, viste, at eventuelle negative indvirkninger af disse faktorer ikke kan være af et sådant omfang, at de kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(137)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes/grossisternes og detailhandlernes interesser.
2. EU-Erhvervsgrenens interesser
(138)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at mange skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig. EU-erhvervsgrenens situation forværredes hurtigt efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger på varen i tidligere produktionstrin (folie af aluminium i jumboruller) i 2009. Da de samme strukturelle problemer i den kinesiske aluminiumssektor, som allerede er blevet konstateret i forbindelse med denne undersøgelse, fortsat findes på markedet, hævdede EU-erhvervsgrenen, at den også bør beskyttes mod illoyal konkurrence.
(139)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(140)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende, navnlig i sektoren for handelsmærker. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af den faldende tendens i rentabiliteten og andre finansielle indikatorer, herunder f.eks. likviditet og investeringsafkast, kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at forblive konkurrencedygtige på markedet, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(141)
Endvidere leverer EU-erhvervsgrenen andre varer inden for fødevarefremstilling og emballage som f.eks. plastfolie og papirvarer til sine kunder (hovedsageligt detailhandlere og grossister). Nogle af disse varer fremstilles på samme udstyr til omspoling, som benyttes til den pågældende vare. Den pågældende vare udgør en væsentlig del af det varesortiment, der sælges af de forskellige virksomheder i EU-erhvervsgrenen, og repræsenterer for nogle af disse over 50 % af omsætningen. Hvis situationen for den pågældende vare forværres yderligere, vil det også bringe EU's produktion af andre varer i fare.
(142)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Importørernes/grossisternes interesser
(143)
For så vidt angår importørerne, foretages en stor del af importen af den pågældende vare, skønsmæssigt ca. 50 % i UP, af to store aktører på det europæiske marked, som køber deres varer i Kina.
(144)
En af disse importører er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i stikprøven (CeDo Shanghai). CeDo-gruppen har udviklet en tostrenget indkøbsstrategi, hvor den folie, der sælges på EU-markedet, fremstilles i både Kina og Unionen. Gruppen understregede, at antidumpingforanstaltninger ville true denne strategi og mindske gruppens rentabilitet. De foreslåede foranstaltninger er dog ikke rettet mod en bestemt virksomhed, men har til formål at genskabe redelige handelsvilkår på EU-markedet.
(145)
Undersøgelsen har ikke afsløret, om den anden store importør (Quickpack) er forretningsmæssigt forbundet med en af dens kinesiske leverandører. Dette skyldes, at virksomheden, selv om den er blevet opfordret til at deltage i undersøgelsen, har valgt ikke at samarbejde. Derfor er det uklart, hvilke virkninger en told på det foreslåede niveau vil have for dens forretning.
(146)
Kun to af de resterende importører samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse ved at besvare spørgeskemaet. Deres besvarelser repræsenterer ca. 6 % af den samlede import fra Kina. Disse virksomheder hævdede, at de kan blive tvunget til at forlade foliemarkedet, hvis der indføres en antidumpingtold, men deres øvrige varer tegnede sig imidlertid for over 80 % af deres omsætning, idet de to virksomheder importerede mange andre varer inden for sektoren for fødevarer og husholdningsartikler.
(147)
En anden importør/producent (Terinex Ltd) besvarede ikke spørgeskemaet, men afgav en udtalelse baseret på forholdene på markedet i Det Forenede Kongerige. Terinex Ltd forklarede, at priserne på dens indkøb i Kina underbød prisen på virksomhedens egen produktion, men var ikke af den opfattelse, at importen var skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, da virksomheden er en lille aktør på markedet. Hvis al import fra Kina tages i betragtning (jf. betragtning 87 ff.), står det som forklaret i betragtning 114 ff. klart, at importen fra Kina er en vigtig årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Da omsætningen af den pågældende vare er relativt beskeden set i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter, vil indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ikke have nogen alvorlig indvirkning på dens samlede fortjeneste.
(148)
Hvad angår importsektoren i almindelighed (uanset om der er tale om forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller ej), kan det ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltninger vil få negativ indvirkning på denne sektor, fordi en told sandsynligvis vil gøre det mindre attraktivt at importere, og EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis være i stand til at genvinde nogle ordrer/kontrakter på importsektorens bekostning. Dette ville ikke desto mindre ske på grundlag af en genetablering af retfærdig konkurrence, og indvirkningen på importsektoren som helhed vil ikke være uforholdsmæssig stor.
(149)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at virkningen for disse importører ikke vil være så omfattende, at foranstaltningerne kan betragtes som værende imod Unionens overordnede interesser.
4. Detailhandlernes interesser
(150)
Seks detailhandlere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Disse detailhandlere kan betragtes som repræsentative i betragtning af, at de med deres beliggenhed dækker store dele af Den Europæiske Union, og at deres omsætning er af varierende størrelse. De er alle imod indførelsen af foranstaltninger, fordi foranstaltninger vil medføre ekstraomkostninger i forbindelse med deres aktiviteter og begrænse deres valg af leverandør.
(151)
Det fremgår imidlertid meget klart af deres svar, at den af undersøgelsen omfattede vare tegner sig for en beskeden del af disse detailhandleres omsætning (under alle omstændigheder under 1 %), og eventuelle antidumpingforanstaltninger vil have begrænsede eller ingen virkninger for deres omsætning eller fortjeneste.
5. Forbrugernes interesser
(152)
Kommissionen kontaktede en forbrugersammenslutning, som svarede, at den ikke var interesseret i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Ingen andre forbrugersammenslutninger gav sig til kende.
(153)
Antidumpingtoldens virkninger for forbrugerne vil sandsynligvis være marginal, idet AHF tegner sig for en meget lille procentdel af forbrugerens ugentlige budget. Desuden forventes det, at der vil være en meget beskeden eller slet ingen stigning i priserne på AHF i detailhandelsleddet forårsaget af indførelsen af told.
6. Konklusion vedrørende unionens interesser
(154)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(155)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(156)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(157)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(158)
I tidligere undersøgelser vedrørende AHF (jumboruller) blev den normale fortjeneste fastsat til 5 % på det grundlag, der er beskrevet ovenfor. Klageren hævdede, at 6 % ville være en rimelig fortjeneste for EU-erhvervsgrenen uden den skadevoldende dumping. Han kunne dog ikke forelægge relevant dokumentation for denne påstand, og da der ikke er fremsat andre bemærkninger i den forbindelse, anses det for passende at anvende den fortjenstmargen på 5 %, som blev fastsat i den tidligere undersøgelse. Det blev derfor foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende tal, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjeneste opnået i UP fra EU's salgspriser og erstatte den med ovennævnte fortjenstmargen.
(159)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(160)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(161)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Antidumpingtolden bør derfor være som følger:
Foreslået midlertidig antidumpingtold
Virksomhedens navn
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Landsdækkende dumpingmargen
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(163)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(164)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af folie af aluminium af tykkelse 0,007 mm eller derover, men under 0,021 mm, uden underlag, kun valset, også præget, i lavvægtsruller af vægt ikke over 10 kg, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7607 11 11 og ex 7607 19 10 (Taric-kode 7607111110 og 7607191010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Alle andre virksomheder
35,4 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2012.
A BIZOTTSÁG 833/2012/EU RENDELETE
(2012. szeptember 17.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfólia-tekercseknek az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárást azután indították meg, hogy a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (Eurométaux) (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 9-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az analóg országban működő gyártókat, az importőröket, a viszonteladókat és más ismert érintett feleket, valamint Kína képviselőit. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A panaszos, más uniós gyártók, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a viszonteladók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az importőrök és az exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő.
(6)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte az importőröket és az exportáló gyártókat, hogy jelentkezzenek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltassanak alapinformációkat az (alábbi 3 bekezdésben meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.
(7)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az uniós gyártók tekintetében bejelentette, hogy az együttműködő uniós gyártóktól a vizsgálat megindítását megelőzően kapott információk alapján ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A mintát a négy legnagyobb ismert uniós vállalat, illetve vállalatcsoport alkotta.
(8)
Az alábbi (24) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze kettő, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az importőrök csekély számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt. Egy harmadik importőr vállalat a kérdőív kitöltése nélkül nyújtott be beadványt.
(9)
Az alábbi (23) preambulumbekezdésben leírtak szerint 14 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.
(10)
Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött valamennyi ismert érintett kínai exportáló gyártónak és a kínai hatóságoknak. Két vállalat jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást; egyikük szerepelt a kiválasztott mintában, a másik nem. A mintában szereplő vállalatoktól és a piacgazdasági elbánást kérelmező, de a mintába nem tartozó vállalattól egyéni elbánás iránti kérelem érkezett.
(11)
A Bizottság kérdőíveket küldött az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező valamennyi exportáló gyártónak, tehát a mintába felvett négy vállalatnak és minden más vállalatnak, lehetővé téve ezáltal számukra, hogy egyéni vizsgálatot kérelmezzenek. A kérdőíveket más ismert érintett felek, így a mintába felvett négy uniós gyártó, az együttműködő uniós importőrök, a felhasználók és egy fogyasztói szövetség számára is elküldték.
(12)
A kitöltött kérdőíveket a mintába felvett három kínai exportáló gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó és két független importőr küldte vissza. A felhasználói kérdőívet hat kiskereskedő is kitöltötte.
(13)
A Bizottsághoz az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti igény nem érkezett.
(14)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Olaszország;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Németország;
-
ITS BV, Apeldoorn, Hollandia;
-
SPHERE Group, Párizs, Franciaország.
Kínai exportáló gyártók
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Kapcsolatban álló uniós importőr
-
CeDo Limited, Telford, Egyesült Királyság.
Törökországi (analóg országbeli) gyártó
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Az alumíniumfólia gyártásához szükséges fő közvetett alapanyag, például a nyersalumínium költségeivel kapcsolatos adatgyűjtés érdekében tájékoztatást kértek Kína fő alumíniumkereskedelmi platformjától, a Sanghaji Határidős Tőzsdétől (Shanghai Futures Exchange, a továbbiakban „SHFE” vagy „Tőzsde”). A világpiacokkal és árakkal kapcsolatos információkat kértek a Londoni Fémtőzsdétől (LME), ahol tájékozódó látogatásra is sor került. Az SHFE a Bizottság kérését követően írásban nyújtott tájékoztatást. A Bizottság továbbá tájékozódó látogatást javasolt a Sanghaji Határidős Tőzsdén, amelyet az SHFE először elfogadott. Később azonban úgy ítélte meg, hogy ehhez a látogatáshoz a kínai kormány engedélye szükséges. A kínai hatóságok szerint azonban ilyen engedélyre nincs szükség. Az SHFE végül megváltoztatta eredeti döntését és úgy határozott, hogy a látogatást nem hagyja jóvá.
(16)
Tájékozódó látogatást tettek a Shanghai Metal Markets-nél (SMM), Shanghai egyik árakkal kapcsolatos információszolgáltatással és az árak közzétételével foglalkozó vállalatánál.
3. Vizsgálati időszak
(17)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(18)
Az érintett termék legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban „érintett termék” vagy „alumíniumfólia-tekercs”). Az érintett terméket jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok alá sorolják be.
(19)
Az érintett termék általában csomagolásra és más háztartási/vendéglátó-ipari célokra használt fogyasztási termék. A termékmeghatározást elfogadták.
2. Hasonló termék
(20)
A vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumfólia-tekercsek, az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumfólia-tekercsek, továbbá a Törökországban (az analóg országban) az együttműködő törökországi gyártó által előállított és értékesített alumíniumfólia-tekercsek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. MINTAVÉTEL
1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(21)
Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(22)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ebben a mintában a négy legnagyobb vállalat (vállalatcsoport) szerepelt azon több mint 30 uniós gyártó közül, amelyekről a vizsgálat megindítását megelőzően ismert volt, hogy hasonló terméket gyártanak. A minta kiválasztása a gyártók értékesítési volumenén, méretén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult, a javasolt minta pedig a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés becsült értéke 44 %-ának felelt meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a minta kiválasztását. Az észrevételek benyújtási határideje után egy érdekelt fél úgy érvelt, hogy a mintának tartalmaznia kellett volna egy gyártót az Egyesült Királyságból. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egy egyesült királyságbeli gyártó vállalat (a Sphere Group tagja) szerepelt a mintában. Más érdekelt fél nem emelt kifogást a végleges minta ellen, ennélfogva a mintát jóváhagyták.
2. Mintavétel a független importőrök körében
(23)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő.
(24)
A független importőrök közül információkat csak két vállalat szolgáltatott, akik jelezték együttműködési szándékukat is. Ennélfogva a mintavételt végül nem tartották szükségesnek.
3. Mintavétel az exportáló gyártók KÖRÉBEN
(25)
Tekintettel az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a dömping megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(26)
Összesen 14 kínai exportáló gyártó szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A vizsgálati időszak alatt e vállalatok exportteljesítménye hozzávetőleg 7 800 tonnának, azaz az uniós piacra irányuló kínai export 60 %-ának felelt meg. Az e felektől kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb gyártási, értékesítési és exportvolumennel rendelkeztek. A mintába felvett vállalatok egyike később elállt az együttműködéstől, egy másik pedig arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az általa a mintavételi formanyomtatványon a Bizottságnak megadott adatok hibásak voltak. Az új információ ismeretében úgy határoztak, hogy a mintába felvett vállalatok közül ezt a vállalatot kizárják. A Bizottság további két vállalatot kért fel a mintában való részvételre. A minta végleges összetételéről az együttműködő exportáló gyártókkal, Kína európai uniós küldöttségével és a panaszossal egyeztetésre került sor. Az érdekelt felek egyike sem emelt kifogást e választás ellen. Ezt követően a mintában szereplő egyik új vállalat szintén visszavonta együttműködési szándékát. A végleges mintában így három kínai exportáló gyártó szerepelt, amelyek a vizsgálati időszak alatt az érintett termék Unióba történő behozatalának hozzávetőleg 30 %-át fedték le, és a mintavételhez adatot szolgáltató 14 exportáló gyártó értékesítési volumenének 50 %-át képviselték.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás és EGYÉNI elbánás
1.1. Piacgazdasági elbánás
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.
(28)
Két vállalat, a CeDo Shanghai Co. Ltd. (a továbbiakban: CeDo Shanghai) és a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (a továbbiakban: Blue Diamond) jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást. A fentiek értelmében csak a CeDo Shanghait vették fel a mintába, a másik vállalatot nem. A Bíróság C-249/10 P. sz. Brosmann Footwear (HK) és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben hozott ítéletét követően azonban úgy határoztak, hogy megvizsgálják a határidőn belül beérkezett piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket - azaz a fent említett két vállalat kérelmét is.
(29)
A piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt öt kritérium alapján vizsgálták. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak,
-
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(30)
E vállalatok telephelyén a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmek tekintetében helyszíni ellenőrzésre került sor.
(31)
Mivel bizonyíték igazolta, hogy a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt alapvető nyersanyag, az alumínium ára torzított, ezért a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjában szereplő 1. kritérium értelmében a piacgazdasági elbánást mindkét vállalat esetében elutasították. Az alábbiakban ismertetett óriás alumíniumfólia-tekercs - mint köztes nyersanyag - árának torzulását is megállapították. A vállalatok egyéb kritériumoknak sem feleltek meg, amint ez az alábbiakban olvasható.
1.1.1. Az 1. kritériummal - üzleti döntések és főbb ráfordítások - kapcsolatos, a gazdasági ágazat egészét érintő következtetések
(32)
A kisméretű alumíniumfólia-tekercseket az óriás alumíniumfólia-tekercsek kisebb hengerekre történő áttekercselése, vágása és csomagolása egyszerű folyamatával állítják elő. Az alumíniumfólia gyártásának fő nyersanyaga a nyersalumínium. A nyersalumínium a jelenlegi vizsgálatban érintett termék előállítási költségei hozzávetőleg 60-70 %-át teszi ki, így ez jelenti a gyártás fő költségtételét. Ezt tükrözi az az egész ágazatban elterjedt gyakorlat, hogy az alumíniumfólia vételárát és eladási árát is a nyersalumínium (alumíniumtömb) - gyártási és átváltási díjjal növelt - referenciaára alapján határozzák meg. A piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok valóban olyan adásvételi szerződések alapján vásároltak óriás alumíniumfólia-tekercseket, amelyek az óriás alumíniumfólia-tekercsek árát a nyersalumíniumnak az SMM - a különböző fémek árával kapcsolatos információszolgáltató - által közzétett áraira hivatkozva határozták meg. Az SMM ezeket az árakat a sanghaji térségben érvényes azonnali kereskedési árak alapján állapítja meg. Az SMM adatai a belföldi alumíniumárak tekintetében kifejezetten reprezentatívak. Ezek az árak szorosan követik a Sanghaji Határidős Tőzsdén jegyzett árfolyamokat, ahol a tranzakciók többsége kínai adásvételt jelent.
(33)
A nyersalumínium, mint áru árára vonatkozó nemzetközi referenciaérték a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árfolyam. Kína belföldi piacán az alumínium jellemző ára jelentősen eltér az LME árfolyamaitól. Amint az alábbi ábrán látható, az LME-SHFE árfolyam-különbözet a vizsgálati időszakban +500 és -90 USD/tonna között változott. Havi átlagban a vizsgálati időszak alatt az LME által jegyzett nettó árfolyam az SHFE árfolyamánál több mint 9 %-kal volt magasabb, az időszak közepén pedig a különbség elérte a + 23 %-ot. Érdemes megjegyezni továbbá, hogy a vizsgálati időszak második felében, amikor a keresleti piac szűkülése miatt világszerte csökkentek az árak, az SHFE áraiban ezzel ellentétes tendencia volt megfigyelhető (így azok 3 %-kal még meg is meghaladják az LME árait), ami ugyancsak az ezen a piacon jellemző ártorzulásokat szemlélteti.
(34)
A nyersalumínium árának a világ többi részéhez viszonyított jelentős eltérését egy sor állami indíttatású tényező és a belföldi piacon számos eszközzel végrehajtott jelentős állami beavatkozás együttes jelenlétének tulajdonítják, amint ez fentebb olvasható. Ez az állami befolyás a nyersalumínium piaci erőktől elhatárolt, meglehetősen elszigetelt belföldi piacának kialakulását és fennállását eredményezte Kínában.
(35)
Először is az SHFE a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) ellenőrzése alatt áll. Az SFHE a határidős kereskedés igazgatásáról szóló rendelet, a határidős tőzsdékre vonatkozó igazgatási intézkedések és az alapszabály szerint látja el feladatát. A tőzsde működését szabályozó számos előírás hozzájárul az alacsony volatilitáshoz, az ártorzuláshoz és az SHFE-t jellemző ártendenciákhoz: a napi áringadozás legfeljebb 4 %-kal lehet magasabb vagy alacsonyabb az előző kereskedési napi teljesítési árfolyamnál, a kereskedés gyakorisága alacsony (minden hónap 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, a kereskedők nyitott pozícióit egy meghatározott összegre korlátozzák és az árspekuláció is limitált.
(36)
A Tőzsdéhez való hozzáférést a törvény kizárólag kínai kereskedők számára teszi lehetővé, akiknek a CSRC engedélyére is szükségük van a Tőzsdén folytatott kereskedéshez. Az SHFE tagjainak piaci képviselői kizárólag az SHFE-tagok kérésére hajthatnak végre tranzakciókat, más szervezetektől nem fogadhatnak el megbízást és nem kereskedhetnek saját számlára. Az árukat kizárólag Kína területén, jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. Ezenkívül mivel e raktárakban kizárólag fizikai teljesítésre kerül sor (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ez teljesen elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében a Londoni Fémtőzsdével vagy más piacokkal megvalósított arbitrázs gyakorlatilag lehetetlen, a Tőzsde így a többi világpiactól elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges.
(37)
Másodszor az állam az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként beavatkozik az SHFE árképzési mechanizmusába. A kínai kormány például 2008 végén a gazdasági válság hatásait enyhítő élénkítőcsomagot vezetett be, amely olyan programot foglalt magában, hogy az Állami Tartalékiroda a kohókból alumíniumot vásárol, és így a belföldi kereslet mesterséges növelésével segíti működésük fenntartását a pénzügyi és gazdasági világválság miatt visszaeső kereslet idején. Az említett államilag szervezett felvásárlás 2009 első felében jelentős ártorzulást eredményezett. E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a vizsgálati időszak végére Kína belföldi piacának árai a világpiaci árakhoz képest ellentétes irányban mozogtak.
(38)
A kínai állam alumíniumágazatba történő beavatkozási politikáját az alumíniummal kapcsolatos, 12. ötéves tervében (2011-2015) ismertette. A terv előirányozza, hogy „az adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy több egyedi adózási rendszer együttes alkalmazása az alumíniumágazat ösztönzésére irányul. Ezek az eszközök visszatartó erővel bírnak a nyersalumínium Kínából történő kivitele terén, miközben ösztönzik a behozatalt és az alumíniumot tartalmazó feldolgozott termékek (például az érintett termék) mind a belföldi, mind az exportpiacra történő előállítását.
(39)
Ez a terv a korábbi tervekben évek óta képviselt politikát folytatja. Mindemellett e tervek végrehajtása hosszú évek óta tart, és a vizsgálati időszak során számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak, amelyeket alább ismertetünk. Ezek a programok a következők:
1)
az alumíniumra és alumíniumhulladékra vonatkozó 17 %-os exportvám (szemben a kisméretű alumíniumfólia-tekercsekre vonatkozó 0 %-os vámmal);
2)
a nyersalumíniumra vonatkozó 0 %-os héa-visszatérítés (szemben a 2009 júniusa óta az alumíniumfóliára vonatkozó 15 %-os visszatérítéssel);
3)
a fémre vonatkozó 5 %-os importvám megszüntetése.
(40)
Ezen intézkedések együttes alkalmazásával az állam tehát korlátozza a nyersalumínium exportját, ez pedig növeli a belföldi kínálatot és a belföldi piaci ár csökkenéséhez vezet.
(41)
A kínai alumíniumkohók túlnyomó többsége állami tulajdonban van. Az alumíniumgyártási kapacitást és teljesítményt egyértelműen befolyásoló különböző ipari tervek - jelenleg különösen az alumíniumiparra vonatkozó 12. ötéves terv (2011-2015) - ösztönzik „a mélyfeldolgozással előállított alumíniumtermékek stratégiai fejlesztését, valamint az ipari termelési lánc további bővítése érdekében az alumíniumgyártó ipar támogatását”.
(42)
A kínai állam által hozott, fent ismertetett intézkedéseket ennélfogva a nyersanyag-beszerzéssel és azok gyártási költségeivel kapcsolatos vállalati döntések mögött álló állami beavatkozás bizonyítékainak tekintették. A feldolgozott alumíniumtermékek, például az érintett termék kivitelére vonatkozó exportadók hiányával és részleges héa-visszatérítéssel, valamint az SHFE árképzésébe történő állami beavatkozással együtt a nyersalumínium kivitelére vonatkozó magas exportvámokkal és az ilyen kivitelhez kapcsolódó héa-visszatérítés hiányával jellemzett jelenlegi kínai rendszer olyan helyzetet teremtett, amelyben a nyersalumíniumra és a (más alumíniumtermékek gyártásához alapanyagként is használt) feldolgozott alumíniumtermékekre vonatkozó kínai árak az állami beavatkozás eredményeképpen alakulnak ki, és függetlenek a nemzetközi piacok áringadozásaitól. Ez közvetlen hatást gyakorol a feldolgozott alumínium-alapanyag beszerzésével kapcsolatos vállalati döntésekre. Az alumíniumárak mindig is torzítottak voltak, és egy igen rövid időszaktól eltekintve, amikor a fent említettek szerint feltehetően más torzító hatású állami prioritások érvényesültek, ez tisztességtelen előnyhöz juttatta a kínai alumíniumfólia-gyártókat.
(43)
Figyelembe véve, hogy a kisméretű alumíniumfólia-tekercsek gyártási költségének hozzávetőleg 60 %-át a nyersalumíniumra fordítják, ez a különbség jelentős tisztességtelen költségelőnyt biztosít a kínai gyártók számára, ami a kisméretű alumíniumfólia-tekercshez hasonló árujellegű termékek esetében meghatározó.
(44)
A Bizottság megállapításainak közzétételét követően a CeDo Shanghai vitatta azokat. Elsőként kijelentette, hogy a Bizottság egyes megállapításai tévesek és következetlenek, ami hátrányosan érinti a kínai vállalatok üzleti döntéseivel kapcsolatos általános megállapítást. Azt állította, hogy a Sanghaji Határidős Tőzsdéhez való hozzáférés nem korlátozódik a kínai állampolgárokra, mivel bárkinek lehetősége van számlát nyitni azoknál a brókereknél, akik a Tőzsdén történő kereskedéshez engedéllyel rendelkeznek. A vállalat összességében nem vitatta azt a tényt, hogy léteznek a kínai kormány által ellenőrzött intézkedések, véleménye szerint azonban ezen intézkedések célja nem az ártorzítás és az alacsony piaci volatilitás biztosítása, hanem a tranzakciók végrehajtása során a spekuláció és a lehetséges hibák megelőzése. Másodszor a vállalat azt állította, hogy a vizsgálati időszakban meglehetősen kismértékű áringadozások és árkülönbségek jelentkeztek az SHFE és az LME között, és ezen belül bizonyos ideig Kínában az árak még magasabbak is voltak, mint máshol. Ennélfogva a kínai gyártók nyomott árakból eredő költségelőnye - ha létezik egyáltalán - minimális. Kifejti továbbá, hogy a vizsgálati időszak végén megforduló ártendenciák oka a kínai gazdaság 2011 végén még fennálló növekedése volt, és nem az állam által kiváltott torzulások eredményezték azokat. Végül a vállalat kijelentette, hogy a fent említett mechanizmusok vagy eljárások nem gyakorolnak jelentős hatást a költségekkel és árképzéssel kapcsolatos döntéseire.
(45)
A vállalat kijelentései nem mondanak ellent annak a bizottsági megállapításnak, hogy a Tőzsdén folytatott kereskedés kizárólag kínai kereskedők számára engedélyezett. Az állami intézkedések célja tekintetében a vállalat nyilatkozatai spekulatívak, és ebben a szakaszban semmilyen bizonyíték nem áll rendelkezésre. Lényegtelen továbbá, hogy miért léptették életbe ezeket a szabályozásokat és korlátozásokat. A hangsúly azoknak az elszigetelt, és a világpiaci árak alakulását nem követő ártendenciákkal jellemzett belföldi alumíniumpiac kialakítását eredményező általános hatásán van. E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően a kínai hatóságok nem foglaltak állást ebben a kérdésben. A fenti (43) preambulumbekezdés következtetése értelmében a kínai alumíniumpiac torzulása (-9 %-os árkülönbség a vizsgálati időszakban) elég számottevő ahhoz, hogy jelentős tisztességtelen költségelőnyhöz juttassa az érintett termékhez hasonló, árujellegű termékek kínai gyártóit. Ez a költségelőny nem indokolható a kínai alumíniumgyártók egyéb komparatív előnyével. Végül megjegyzendő, hogy valamennyi együttműködő vállalat a kínai belföldi piacon szerezte be nyersanyagát, az alumíniumra vonatkozó helyi árindexekhez igazított szerződések alapján. Az egyes vállalatok döntéseit az alumíniumpiac torzulását eredményező állami intézkedések tehát egyértelműen befolyásolták.
(46)
A Blue Diamond kifejtette, hogy az SMM árfolyamait nem az állam alakítja ki, és az SMM hasonló a Londoni Fémtőzsdéhez, hiszen mindkettő nyilvános információforrás. A Bizottság nem állapított meg közvetlen állami árképzést, így ez az észrevétel lényegtelen. Másodszor az a tény, hogy az árfolyam nyilvánosan hozzáférhető, nem jelenti azt automatikusan, hogy azok piaci erők eredményeként alakultak ki.
1.1.2. A 2-5. kritériumot érintő vállalatspecifikus következtetések
(47)
A Bizottság megállapította, hogy a CeDO Shanghai nem teljesítette a 3. kritériumot, mivel egy hitelének külföldi valutában történő visszafizetéséhez a devizahivatal engedélyére volt szükség, amelyről úgy vélik, hogy a vállalat hitelekkel kapcsolatos döntéseire, és így annak pénzügyi helyzetére torzító hatást gyakorol.
(48)
A CeDo Shanghai vitatta a Bizottság 3. kritériumra vonatkozó megállapításait. Kijelentette, hogy a devizahivatalnál történő bejegyzés országos gyakorlat, amely valamennyi külföldi hitelt visszafizető vállalatra vonatkozik, és a kínai pénzügyi hatóságok mindössze a helyes kormányzás elvét követik akkor, amikor megakadályozzák, hogy Kínából tisztességtelen ügyletek útján pénzeszközöket áramoltassanak ki. A vállalat kijelentette továbbá, hogy az említett engedély sem gyártási költségeit, sem az általános pénzügyi helyzetét nem befolyásolta. A CeDo ennélfogva kijelentette, hogy a 3. kritérium Bizottság általi meghatározása e tekintetben hiányos.
(49)
A vállalatok számára a finanszírozással kapcsolatos döntések egyértelműen a legfontosabbak közé tartoznak. Kína külső tartozásokra vonatkozó rendelete a CeDO számára világosan előírja az országon kívülről származó hitelekre vonatkozó jóváhagyási eljárást. Ennélfogva a külföldi finanszírozás igénybevételére vonatkozó vállalati döntésekhez állami jóváhagyás szükséges, ami pénzügyi helyzetük torzulásához vezet. A vállalat állításait ezért elutasították.
(50)
A Blue Diamond átfogó jövedelemadó-mentessége miatt az 1. kritériumot nem teljesítette. A 2. kritériumot sem teljesítette, mivel nem rendelkezik átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznának. Végül a vállalat nem tudta bizonyítani a 3. kritériumnak való megfelelést, mivel díjmentesen használ ipari telephelyeket, ami költségeinek és pénzügyi helyzetének torzulásához vezet.
(51)
Ezen észrevételek némelyikét a vállalat vitatta. Azt állította, hogy az adómentesség nincs hatással exportáraira, amelyek a dömpingellenes vizsgálatok tárgyát képezik. Kijelentette továbbá, hogy könyvelésében betartotta a kínai héa-szabályokat, és kifejtette, hogy az eltérő értékesítési és könyvviteli nyilvántartások a szerződéses feltételekből eredtek, és a szokásos vállalati gyakorlatot nem ezek szemléltetik. A vállalat ezenfelül megerősítette, hogy egy megállapodás alapján nagy kiterjedésű ipari területet használ díjmentesen.
(52)
A kettős számlázásra vonatkozó észrevételek ellentmondtak a helyszíni vizsgálat során nyújtott magyarázatnak és bizonyítékoknak. További bizonyítékkal nem szolgáltak a kettős számlázásra és arra vonatkozóan, hogy a vállalat állításának megfelelően hogyan állt összhangban a vállalat értékcsökkentési gyakorlata a kínai héa-szabályokkal. Végül a vállalat megerősítette az adómentességre és az ipari terület díjmentes használatára vonatkozó megállapításokat. E tekintetben megjegyzendő, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésénél alkalmazott kritériumok nem mindegyike szigorúan az exportárra vonatkozó követelmény, hanem annak megállapítására szolgálnak, hogy a gyártó számára piacgazdasági feltételek érvényesülnek-e az érintett hasonló termék előállítása és értékesítése során. Ezenkívül mivel a vállalat nem nyújtott be egyéni elbánás iránti kérelmet és a mintába sem vették fel, az exportáraira vonatkozóan nem kellett adatokat szolgáltatnia.
(53)
Ennélfogva a piacgazdasági elbánást mindkét vállalattól megtagadták.
1.2. Egyéni elbánás
(54)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;
-
az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(55)
A mintába felvett összes vállalat és a Blue Diamond is kérelmezte az egyéni elbánást. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat feltárta, hogy a mintába felvett vállalatok mindegyike és a Blue Diamond is teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumot.
(56)
Így a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak és a Blue Diamondnak is megadták az egyéni elbánást.
2. Analóg ország
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(58)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat használja fel megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározásához Kína vonatkozásában, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(59)
Az Amerikai Egyesült Államok (USA) mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett lényeges észrevétel. Egyik érdekelt fél sem javasolta, hogy a hasonló terméket más analóg országban előállító gyártókat válasszanak.
(60)
A USA gyártói azonban nem működtek együtt a Bizottsággal, jóllehet a vizsgálat során valamennyi ismert USA-beli gyártóval felvették a kapcsolatot. A Bizottság kérte a panaszban említett további harmadik országok, például Mexikó és Dél-Afrika gyártóinak együttműködését, azonban ezek a gyártók sem vállalták az együttműködést.
(61)
A Bizottság saját kereséssel próbált más, harmadik országbeli gyártókat felkutatni. Ezért leveleket és kérdőíveket küldtek valamennyi más harmadik országbeli (pl. Törökország, India, Dél-Korea), a Bizottság által ismert gyártóknak.
(62)
Együttműködési szándékát jelezve két törökországi gyártó jelentkezett. Végül egy gyártó nyújtott be hiánytalanul kitöltött kérdőívet és járult hozzá ahhoz, hogy válaszainak ellenőrzése céljából telephelyén a Bizottság látogatást tegyen.
(63)
A Bizottság a Törökországra, mint megfelelő analóg országra vonatkozó értékelését a nyilvános, az érdekelt felek által megtekinthető aktához csatolta. A jelen esetben egyik érintett fél sem tett észrevételt Törökország, mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban.
(64)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.
3. Rendes érték
(65)
Mivel a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok egyike sem tudta bizonyítani, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat, a mintába felvett másik két vállalat pedig nem kérelmezett piacgazdasági elbánást, a rendes értéket valamennyi kínai exportáló gyártó esetében a fenti (57) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hasonló termékért Törökországban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak vagy egy számtanilag képzett érték alapján állapították meg. Az Unióban fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti (14) preambulumbekezdésben felsorolt, az együttműködő törökországi gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján számították ki.
(66)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független fogyasztók számára történt értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék együttműködő törökországi gyártója által megvalósított értékesítés a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető.
(67)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megvizsgálta a független vevőknek történő nyereséges értékesítések részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a törökországi piacon felmerülő előállítási költséget.
(68)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(69)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(70)
Ha az együttműködő törökországi gyártó nem értékesítette az adott terméktípust belföldön, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(71)
Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó a belföldi piacon nem, de más piacokon értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy a más piacokon értékesített azonos terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták annak értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, illetve a belőle származó nyereséget. Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó nem értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy valamennyi terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták a terméktípusra jellemző értékesítési, általános és adminisztratív költségeket továbbá a terméktípusra jellemző nyereséget.
(72)
Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően a törökországi gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.
4. Exportárak
(73)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.
(74)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(75)
Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolatban álló vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolatban álló vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak.
5. Összehasonlítás
(76)
Mivel a kínai behozatal a kereskedelmi márkás üzletágból származott, az összehasonlítás kizárólag az együttműködő törökországi vállalat kereskedelmi márkás termékeinek értékesítése alapján történt.
(77)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, szavatossági és hitelköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. A csomagolás súlyát az összehasonlítás során nem vették figyelembe.
(78)
A terméktípusok osztályozása céljából alkalmazott PCN-rendszer esetében a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó esetében kismértékű egyezést találtak. Amennyiben nem találtak pontos egyezést, a hasonló típusokat vetették össze és a különbségek, például a csomagolás módja tekintetében kiigazításokat végeztek. Összehasonlító eljárás alkalmazása esetén a részleteket ismertették az érintett féllel.
6. Dömpingkülönbözetek
(79)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) összehasonlításával állapították meg.
(80)
A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében e három dömpingkülönbözet súlyozott átlagát számították ki.
(81)
Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony (60 % körüli) volt, a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet az együttműködő exportálók legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alapján határozzák meg.
(82)
Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
1. táblázat
Dömpingkülönbözetek
Vállalat neve
Státusz
Dömpingkülönbözet
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Egyéni elbánás
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Egyéni elbánás
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Egyéni elbánás
28,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
35,2 %
Országos dömpingkülönbözet
43,4 %
E. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(83)
Az Unióban hasonló terméket 31 gyártó vagy gyártói csoport állít elő, és ezen vállalatok többsége meglehetősen kisméretű. Ezekre a jelen dokumentum „uniós gazdasági ágazatként” fog hivatkozni az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A panaszos Eurométaux hét gyártó nevében járt el, amelyek együttes termelése a vizsgálati időszak során egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának hozzávetőleg 50 %-át képviselte. Megjegyzendő azonban, hogy a panaszos által benyújtott adatok - mint ezt a Bizottság egyéb hozzáférhető forrásokhoz viszonyítva ellenőrizte - az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalatot lefedték. Ennek alapján a vizsgálati időszakban a hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértéke körülbelül 91 000 tonna volt. Mivel a panaszos révén az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalat adatait összegyűjtötték, vagy azok hozzáférhetővé váltak, ezeket a jelen vizsgálat keretében makrogazdasági mutatókként fogja használni a Bizottság.
2. Az uniós fogyasztás
(84)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán elért értékesítési volumene és az uniós piacra történő behozatal alapján állapították meg. Ezeket az adatokat a panaszos nyújtotta be, és azokat valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetővé tették. Az uniós gyártók vonatkozásában szolgáltatott adatokat összevetették a Bizottság által az aktuális helyzet vizsgálata és a mintavétel során kapott adatokkal. Az érintett termék behozatalával kapcsolatos adatokat mind az érintett ország, mind a harmadik országok tekintetében összevetették az Eurostatnál elérhető COMEXT-adatokkal. A panaszos rámutatott arra, hogy az uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó számadatai tartalmaztak bizonyos olyan Kínában gyártott volumeneket, amelyek a behozatali számadatokban már szerepeltek. Ennélfogva a Kínából is importáló, a mintába fel nem vett egyes uniós gyártók értékesítési volumenéből levonás történt. A levonással elkerülhetővé vált, hogy a szóban forgó értékesítési volumeneket az összfogyasztásban kétszer számolják el.
(85)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós fogyasztás (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Teljes behozatal
4 600
7 600
10 300
14 300
Az uniós piacon értékesített uniós termelés
91 000
91 500
87 700
82 456
Összfogyasztás
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
A figyelembe vett időszak alatt az összfogyasztás csak kis mértékben ingadozott az Unió piacán. E stabilitás oka az, hogy az érintett termék uniós piaca kialakult, és mivel főként háztartási célokra felhasznált termékről van szó, a gazdasági válság ellenére nem érintette az ingadozás.
3. Az érintett országból érkező behozatal
3.1. Volumenek és piaci részesedés
(87)
A behozatali volumenek adatai a panaszostól származtak, aki az Eurostat statisztikai adatait a piaccal kapcsolatos ismeretei alapján kiigazította. A kiigazításra azért volt szükség, mert a KN-kódokat használó statisztikák érintett terméken kívüli importot is magukban foglalnak. A kiigazítás a különböző exportáló országokból az EU felé irányuló exporttal kapcsolatos információkon alapult, valamint az importárakon, amelyek jelezték, hogy a behozatal az érintett termékre vonatkozott-e vagy sem. A részletes számadatokat és a módszert az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották a panasz 3. mellékletében. Ennek alapján a Kínából az Unióba történő behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A Kínából érkező behozatal (tonna)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Piaci részesedés
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Forrás: panaszos
(88)
A fő alapanyaggal és a feldolgozási lánc magasabb szintjén keletkező termékkel (óriás alumíniumfólia-tekercsek) kapcsolatban végzett dömpingellenes vizsgálatot követően - amelynek következtében 2009-ben vámot vetettek ki a kínai gyártókra - a Kínából származó behozatal volumene jelentősen megnövekedett. A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene több mint 200 %-kal nőtt.
(89)
A kínai exportáló gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a behozatalhoz hasonlóan nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra emelkedett.
3.2. A dömpingelt behozatal árai és az áralákínálás
(90)
A Kínából érkező behozatal átlagos árai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
A Kínából származó behozatal árai
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
CIF-átlagár EUR/tonnában
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Forrás: Eurostat.
(91)
Meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal árai nagymértékben követik a kínai nyersanyagok (főként az alumíniumötvözetek) árait. Mindazonáltal a behozatali árak a vizsgálati időszak alatt 2010-hez képest 3 %-kal csökkentek akkor, amikor a nyersanyagárak hozzávetőleg 4 %-kal emelkedtek (lásd az alábbi táblázatot).
4. táblázat
Az alumínium átlagos kínai árainak alakulása
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
SHFE súlyozott havi azonnali átlagár/tonna (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Forrás: Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE), héa nélkül
(92)
Mivel valamennyi ismert kínai behozatal kereskedelmi márkás üzletágból származott, az áralákínálásra (és áron aluli értékesítésre) vonatkozó összehasonlítás kizárólag a kereskedelmi márkás termékek uniós gazdasági ágazat általi értékesítése alapján történt.
(93)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített import azon megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(94)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - 10,0 % áralákínálási különbözetet mutatott ki a kínai exportáló gyártók esetében.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes megjegyzések
(95)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(96)
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen és piaci részesedés) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést a panaszos által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az együttműködő uniós gyártóktól származó adatokkal.
(97)
A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési volumen (tonna)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Termelési kapacitás (tonna)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapacitáskihasználás
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
A fenti táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszakban a termelés annak ellenére visszaesett, hogy a fogyasztás ugyanebben az időszakban nagyjából változatlan maradt. Jóllehet a termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban változatlan maradt, a kapacitáskihasználás alakulása a termelés csökkenő tendenciáját követte.
4.2.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
6. táblázat
Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítések volumene az uniós piacon (tonna)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Piaci részesedés
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig folyamatosan esett: a 2008. évi 95,2 %-ról a vizsgálati időszak alatt 85,2 %-ra csökkent.
4.2.3. Növekedés
(100)
Az uniós értékesítési volumeneknek és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a figyelembe vett időszakban történt visszaesését - a (85) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - az ugyanebben az időszakban változatlan fogyasztással összefüggésben kell vizsgálni.
4.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)
4.3.1. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei
7. táblázat
Értékesítési árak
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Egységár az EU-ban független vevők számára
(EUR/tonna)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Az átlagos értékesítési árakra vonatkozó tendencia (ideértve a kereskedelmi márkás és a kereskedelmi márka nélküli termékeket) a figyelembe vett időszakban 2 %-os csökkenést mutat. Az értékesítési árakat azonban nem tekintik megbízható kármutatónak, mivel azokat nagymértékben befolyásolták a nyersanyagok (főként az alumínium) árai, amelyek a figyelembe vett időszakban hasonlóan alakultak. Összességében a 2010-ben és a vizsgálati időszakban jellemző árak a fenti (94) preambulumbekezdésben említett áralákínálás miatt alacsonyak voltak.
4.3.2. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
8. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Munkavállalók száma
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Termelékenység (egység/munkavállaló)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Egy alkalmazottra jutó bér
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent, noha az egy alkalmazottra jutó bér kis mértékben nőtt. A munkavállalók számának csökkenése nem vezetett a termelékenység növekedéséhez, mivel a fenti (99) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az értékesítési volumen visszaesése még jelentősebb volt. Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége - teljesítmény/fő/év-ben számolva - a figyelembe vett időszakban valóban enyhén csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően 2010-ben némileg fellendült, jóllehet a kezdeti szintet nem érte el újra. A termelékenység a vizsgálati időszakban visszatért a 2009. évi legalacsonyabb szintre.
4.3.3. Készletek
9. táblázat
Készletek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Zárókészlet
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai a megrendelésre történő gyártással minimalizálták ugyan készleteiket, néhány gyakori terméket azonban készleten tartottak. A készletek szintje abszolút értékben és a termelés százalékában kifejezve is jelentősen megnőtt. A figyelembe vett időszakban az év végi zárókészlet szintje 6,7 %-ról 9,1 %-ra emelkedett.
4.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
10. táblázat
Nyereségesség
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések %-a)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az így kiszámított nyereségesség a fő alapanyagtétel (azaz az alumínium) csökkent beszerzési költségeinek köszönhetően 2009-ben érte el a legmagasabb szintet. A nyereség 2009-től kezdve visszaesett, és a vizsgálati időszakban 0,7 %-ot ért el. Ezek a nyereségességre vonatkozó számadatok a piac valamennyi szegmensére kiterjednek, ideértve a márkás termékek viszonylag nyereséges szegmensét, amelyet jóval kisebb mértékben érintett az olcsóbb kínai behozatal által teremtett verseny. A kereskedelmi márkás szegmens önmagában a vizsgálati időszakban jelentős veszteséget termelt.
(105)
A tőkebevonási képesség nem merült fel komoly problémaként az uniós gazdasági ágazatban.
11. táblázat
Pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Pénzforgalom
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Beruházások (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Beruházások megtérülése
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
A pénzforgalom - ami a gazdasági ágazat önfinanszírozó folyamatának elengedhetetlen feltétele -, valamint a beruházások megtérülése terén mutatkozó tendencia követte a forgalmi megtérülés kedvezőtlen alakulását.
(107)
Egy uniós gyártó 2008-ban további tárolólétesítményekre irányuló beruházást hajtott végre. A figyelembe vett időszak más éveiben az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai esetében nem állapítottak meg jelentős beruházást.
4.3.5. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(108)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakasz ismerteti. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Figyelembe véve továbbá a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5. A kárra vonatkozó következtetések
(109)
A vizsgálat feltárta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéhez kapcsolódó számos kármutató rosszabb lett, vagy nem a fogyasztásnak megfelelően változott. Ez a megfigyelés különösen 2010-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra érvényes.
(110)
Miközben a figyelembe vett időszakban a fogyasztás változatlan maradt, a Kínából érkező behozatal volumene folyamatosan és jelentősen nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt összességében 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 10 százalékponttal esett. Az uniós gazdasági ágazat készletvolumene is jelentősen megnőtt, jelezve, hogy az ágazat nem tudta értékesíteni a terméket. Az olcsó, dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban egyre nőtt, és a vizsgálati időszakban folyamatosan jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(111)
Emellett 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók - például a pénzforgalom és a nyereségesség - jelentősen romlottak.
(112)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(113)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(114)
A Kínából származó óriás alumíniumfólia-tekercsekre 2009 végén dömpingellenes vámot vetettek ki. Ettől kezdve az érintett termék (és a feldolgozott termék) behozatala gyorsan növekedett. E növekedéssel egy időben romlott az uniós gazdasági ágazat helyzete.
(115)
A vizsgálatok arra mutattak rá, hogy a figyelembe vett időszakban az Unió fogyasztása változatlan volt, míg a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben, több mint 200 %-kal növekedett. E behozatal piaci részesedése szintén nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra (azaz hozzávetőleg 9 százalékponttal) emelkedett. Ugyanakkor a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 95,2 %-ról 85,2 %-ra - szintén 9 százalékponttal - esett vissza.
(116)
Az árnyomásra tekintettel megjegyzendő, hogy a kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszakban jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A növekvő volumen nyomán jelentkező árnyomás lehetővé tette a kínai exportáló gyártók számára, hogy a jelentős vevőkkel (kis- és nagykereskedők) szerződést kössenek. A megkötött szerződések esetében az uniós gazdasági ágazatnak le kellett mondania az áremelésről, amelyre a növekvő alumíniumárak ellensúlyozásához lett volna szüksége. Az áralákínálás mértéke a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 10 % volt, és az uniós gazdasági ágazat abban az évben átlagosan 3 %-kal emelte árait, hogy hozzáigazítsa azokat a megnövekedett nyersanyagköltségekhez, míg a kínai exportáló gyártók hozzávetőleg 3 %-kal csökkentették áraikat az uniós piacon (lásd a 3. táblázatot). Ez az uniós gazdasági ágazat nyereségességének jelentős romlásához vezetett.
(117)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal erős növekedésének meghatározó része volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban, amelyet az ágazat gyenge pénzügyi helyzete, az értékesítések volumenének és a piaci részesedésnek a visszaesése, valamint számos kármutató romlása tükröz.
3. További tényezők hatása
3.1. Harmadik országokból származó import
(118)
A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A panaszos által benyújtott mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
12. táblázat
Harmadik országokból származó import
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Harmadik országokból származó import
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Piaci részesedés
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból (főként Indiából, Oroszországból, Tajvanról és Törökországból) származó behozatal 300 %-kal nőtt. Az Unió teljes piaci részesedése e behozatal tekintetében azonban továbbra is elhanyagolható. Ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.
3.2. Exportvolumen és árak
(120)
A figyelembe vett időszak során a mintába felvett uniós gyártóktól származó kivitel mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött számadatok.
13. táblázat
A mintába felvett uniós gyártók kivitele
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az EU exportvolumene
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Kivitel a termelés százalékában kifejezve
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Exportárak
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
A mintába felvett gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszak során nem volt jelentős, és soha nem haladta meg a gyártott mennyiség 2 %-át. Az említett volumen az uniós piac értékesítési volumenére jellemző tendenciához hasonlóan alakult. Korlátozott mennyisége miatt az uniós gazdasági ágazat kivitelének alakulása nem járult hozzá az elszenvedett jelentős kárhoz.
3.3. A gazdasági válság hatásai
(122)
A gazdasági válság a figyelembe vett időszakban nem csökkentette az uniós fogyasztást. Amint az a nem luxuscikknek számító háztartási termékek esetében várható volt, a gazdasági válság nem befolyásolta az alumíniumfólia-tekercs fogyasztását, amely továbbra is az élelmiszer-feldolgozó- és csomagolóipar rendkívül stabil terméke. A gazdasági válság tehát nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz a vizsgálati időszak alatt.
3.4. Verseny az uniós piacon
(123)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat (több mint 30 gyártóval) meglehetősen sokrétű, továbbá az ágazat egyik legjelentősebb vevője a befolyásos kiskereskedelmi ágazat, az uniós piacon erős a verseny.
(124)
Az európai uniós kiskereskedők hosszú évek alatt kifejlesztették kereskedelmi márkáikat (kereskedelmi márkás termékek), amelyek az alumíniumfólia-tekercsek tekintetében csökkentették a gyártók kereskedelmi márkáinak értékesítési volumenét. Ez a növekvő kereskedelmi márkás szegmensben nagyobb versenyre kényszerítette a gyártókat, akiknek ebben a nyereségesebb szegmensben az eladások csökkenésével kellett szembenézniük, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazat gyártói számára.
(125)
Ez a folyamat azonban fokozatosan, hosszú évek alatt zajlott le, és a vizsgálat rámutatott arra, hogy a kereskedelmi márkás üzletág a 2010. évi 83 %-ról csupán 84 %-ra emelkedett a vizsgálati időszak alatt. Ennélfogva ez a növekedés némi hatást gyakorol ugyan az uniós gyártókra, az általuk tapasztalt káros tendenciák mértékét nem magyarázza.
3.5. Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása
(126)
Egyes érdekelt felek szerint a gyártási költségek, főként az alumíniumár ingadozása hozzájárult a kárhoz.
(127)
Az alumíniumfólia-tekercs előállításának költsége szorosan kapcsolódik az alumínium - a termék előállításához használt fő alapanyag - árának alakulásához. Az alumíniumárak nemzetközi referenciaértékét a Londoni Fémtőzsde szolgáltatja.
14. táblázat
Az LME alumíniumra vonatkozó átlagárainak alakulása
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
LME tonnánkénti készpénz-átlagár (USD)
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Forrás: LME
(128)
A fent megfigyelhető folyamatot a 2008 októbere körül kezdődő gazdasági válság okozta. Az alumíniumárak a csökkenő kereslet miatt visszaestek, majd a vizsgálati időszak végére némileg helyreálltak. Az alumíniumfóliatekercs-ágazat azonban normál esetben az LME feldolgozási költségeket és nyereséget fedező különbözettel növelt referenciaértékei alapján állapítja meg árait. Ennek értelmében normál körülmények között az LME referenciaértékének ingadozásai nem gyakorolnak jelentős hatást az alumíniumfóliatekercs-ágazat helyzetére, mivel a késztermékek árai az LME áraival összhangban változnak. Az uniós gazdasági ágazat valójában mindig ingadozó alumíniumárakkal jellemzett környezetben működött.
(129)
A vélemények szerint a kárhoz az is hozzájárult, hogy az uniós gazdasági ágazat berendezései nem hatékonyak. Meg kell említeni, hogy a vizsgálat nem támasztotta alá ezt a véleményt, és hogy az uniós és kínai feldolgozási költségek összességében igen hasonlóak voltak. Ezenkívül a hatékonyság említett hiánya esetén az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már évek óta alacsony lett volna, és ez az állítás nem magyarázza a piaci részesedés, az értékesítési volumen és a nyereségesség 2009-től a vizsgálati időszakig bekövetkezett csökkenését.
(130)
A fentiekre tekintettel az ingadozó alumíniumárak és a gyártás hatékonyságának állítólagos hiánya nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot érintő kárt kiváltó oknak.
3.6. Többletkapacitás
(131)
Amint azt korábban említettük, az uniós gyártók kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban viszonylag alacsony volt. Mivel azonban az uniós gyártók más termékek (például a háztartási fólia) tekercselésére is ugyanazt a gépet használják, a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatokat nem tekintjük jelentős kiváltó tényezőnek. Továbbá a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatok már 2008-ban és 2009-ben is igen alacsonyak voltak, amikor a nyereségesség mértéke és a gazdasági ágazat általános helyzete kielégítő volt.
(132)
Ennélfogva megállapítást nyert, hogy a többletkapacitás nem volt lényeges oka az uniós gyártók által elszenvedett kárnak.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(133)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedést lehetett tapasztalni különösen 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt. Emellett megállapításra került, hogy ez a behozatal a vizsgálati időszak alatt alákínált az uniós gazdasági ágazat által felszámított áraknak.
(134)
Az olcsó, dömpingelt kínai behozatal volumenében és piaci részesedésében bekövetkezett növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetében tapasztalható kedvezőtlen változásokkal. A helyzet rosszabbra fordult a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és nyereségessége tovább csökkent, és más pénzügyi mutatók - többek között a pénzforgalom és a beruházások megtérülése - a legalacsonyabb szintre zuhantak.
(135)
Más ismert tényezők, többek között a gazdasági válság elemzése azt mutatta, hogy e tényezők nem fejthettek ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye a megállapított ok-okozati viszonyt a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(136)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt export káros hatását - azt az ideiglenes következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt export az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(137)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazatnak, az importőröknek, a nagykereskedőknek és az érintett termék kiskereskedőinek az érdekeit is.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(138)
Az uniós ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Emlékeztetni kell arra, hogy számos kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlása. Az uniós gazdasági ágazat helyzete gyors romlásnak indult azt követően, hogy 2009-ben dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a feldolgozási lánc magasabb szintjén előállított termékre (óriás alumíniumfólia-tekercs). Mivel a kínai alumíniumágazatban már az akkori vizsgálat idején is megállapított szerkezeti problémák továbbra is megfigyelhetők, az uniós gazdasági ágazat képviselői úgy vélték, hogy őket is megilleti a tisztességtelen versennyel szembeni védelem.
(139)
Ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgált termék árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne nyereségességére és általános pénzügyi helyzetére.
(140)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat tevékenysége veszteséges maradna, különösen a kereskedelmi márkás ágazatban. Ez közép- és hosszútávon nem lenne fenntartható. A nyereségesség és más pénzügyi mutatók, például a pénzforgalom vagy a beruházások megtérülésének csökkenésére tekintettel feltételezhető, hogy intézkedések hiányában az uniós gyártók többsége versenyképességét nem tudja megőrizni.
(141)
Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat más élelmiszerfeldolgozó- és csomagolóipari termékekkel, például háztartási fóliával és papírárukkal is ellátja vevőit (főként kis- és nagykereskedőket). E termékek némelyikét ugyanazzal a tekercselőgéppel gyártják, amelyet az érintett termék előállításához használnak. Az érintett termék az uniós gazdasági ágazat különböző vállalatai által értékesített termékportfólió jelentős részét képezi, egyes esetekben a forgalom több mint 50 %-át képviseli. Amennyiben az érintett termék helyzete tovább romlik, az más termékek uniós előállítását is veszélyeztetné.
(142)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Az importőrök és a nagykereskedők érdekei
(143)
Az importőröket illetően az érintett termék behozatalának jelentős - a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 50 %-ra becsült - részét az uniós piac két nagy szereplője kínai beszerzéseken keresztül végzi.
(144)
E két importőr egyike kapcsolatban áll egy a mintába felvett együttműködő exportáló gyártóval (CeDo Shanghai). A CeDo csoport kettős beszerzési stratégiát alakított ki, amelynek keretében az általa az uniós piacon értékesített fóliát Kínában és az Unióban egyaránt gyártják. A csoport rámutatott arra, hogy a dömpingellenes intézkedések veszélyeztetnék ezt a stratégiát és csökkentenék a csoport nyereségességét. A javasolt intézkedések azonban nem valamely konkrét vállalat ellen irányulnak, hanem céljuk a tisztességes kereskedelem helyreállítása az uniós piacon.
(145)
A vizsgálat nem tárta fel, hogy a másik nagy importőr (Quickpack) kapcsolatban áll-e bármelyik kínai beszállítójával. Ennek az az oka, hogy noha a vállalatot felkérték a vizsgálatban való részvételre, az nem kívánt együttműködni. Ennélfogva nem tisztázott, hogy a javasolt szintű vámok milyen hatást gyakorolnának a vállalat üzleti tevékenységére.
(146)
A fennmaradó importőrök közül csak kettő működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 6%-át képviselték. Ezek a vállalatok azt állították, hogy dömpingellenes vám bevezetése esetén kiszorulhatnak a fóliapiacról, forgalmuk több mint 80 %-a azonban más termékekből származott, mivel e két vállalat számos egyéb terméket importált az élelmiszer-ipari és háztartási áruk ágazatában.
(147)
Egy további importőr/gyártó (Terinex Ltd) nem töltötte ki a kérdőívet, de benyújtotta az Egyesült Királyság piacára alapozott saját véleményét. A Terinex Ltd kifejtette, hogy Kínából történő beszerzése a saját gyártásánál kedvezőbb árat biztosított, de kisméretű piaci szereplőként úgy véli, hogy behozatala nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazat számára. Ha azonban a Kínából származó összes behozatalt figyelembe vesszük ((87) és azt követő preambulumbekezdések), akkor a (114) preambulumbekezdésben kezdődő magyarázat értelmében világos, hogy a Kínából származó behozatal az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyik fő oka. Mivel az érintett termék forgalma a vállalatok összforgalmához képest viszonylag alacsony, nem valószínű, hogy az intézkedések elrendelése súlyosan érintené a vállalatok össznyereségét.
(148)
Tekintettel általában az importágazatra (függetlenül attól, hogy kapcsolódó-e vagy sem), nem zárható ki, hogy az intézkedések elrendelése kedvezőtlen hatást gyakorol erre az ágazatra, mivel a vám feltehetően csökkenti a behozatal vonzerejét, és ha az uniós gazdasági ágazat visszanyerne is néhány megrendelést/szerződést, annak valószínűleg az importágazat látná kárát. Mindez azonban a tisztességes verseny helyreállítása érdekében történne, és az importágazat egészére gyakorolt hatás nem lenne aránytalan.
(149)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az importőrökre gyakorolt hatás nem lenne olyan mértékű, hogy az intézkedés az uniós érdek egészével ellentétes legyen.
4. A kiskereskedők érdekei
(150)
A vizsgálatban hat kiskereskedő működött együtt. A kiskereskedők csoportja az Európai Unión belüli eltérő földrajzi elhelyezkedésükre, valamint forgalomban kifejezett méretük különbségére tekintettel reprezentatívnak tekinthető. Az intézkedések elrendelését mindegyikük ellenzi azon az alapon, hogy azok további költségekkel terhelnék üzleti vállalkozásaikat, és hogy az intézkedések korlátoznák az általuk választható beszállítók körét.
(151)
Válaszaikból azonban világosan kitűnik, hogy a vizsgálat tárgyát képező termék e kiskereskedők forgalmának parányi részét (minden esetben kevesebb mint 1 %-át) képviseli, és a dömpingellenes intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának vagy egyáltalán nem lennének hatással forgalmukra vagy nyereségükre.
5. A fogyasztók érdekei
(152)
A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem kíván részt venni a vizsgálatban. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál.
(153)
A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg jelentéktelen, mivel az alumíniumfólia-tekercs a fogyasztók heti költségvetésének rendkívül kis százalékát teszi ki. Valószínű továbbá, hogy az alumíniumfólia-tekercs árai a vám kivetése nyomán kiskereskedelmi szinten elhanyagolható mértékben növekednének, vagy nem is történne áremelkedés.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(154)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.
H. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(155)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(156)
Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.
(157)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne.
(158)
Az (óriás) alumíniumfólia-tekercseket érintő korábbi vizsgálatok során a rendes haszonkulcsot a fentiek alapján 5 %-ban állapították meg. A panaszos szerint kárt okozó dömping hiányában az ágazat számára 6 % lenne az ésszerű haszonkulcs. E kijelentését azonban nem támasztotta alá megfelelően, ennélfogva más vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megfelelőnek ítéli a korábbi vizsgálatban megállapított 5 %-os haszonkulcs alkalmazását. A Bizottság tehát ideiglenesen úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 5 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő számadatnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ennek alapján kiszámították az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy az uniós eladási árakból kivonták a vizsgálati időszakban elért tényleges nyereséget, és a fent említett haszonkulccsal helyettesítették azt.
(159)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek kárt nem okozó ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(160)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára.
(161)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:
Javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok
Vállalat neve
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vám
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Egyéb együttműködő vállalatok
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Országos dömpingkülönbözet
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „valamennyi más vállalatra” alkalmazandó, országos vámmal) így kizárólag a Kínából származó és e vállalatok - tehát az említett jogalanyok - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
(163)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (4), és mellékelni kell hozzá minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(164)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód 7607111110 és 7607191010) behozatalára.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC kiegészítő kód
CeDo Shanghai Co., Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co., Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co., Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co., Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co., Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B310
Minden más vállalat
35,4 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 17-én.