KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 1198/2014
af 1. august 2014
om supplerende regler til Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Den Europæiske Union
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 af 30. november 2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab (1), særligt artikel 5, stk. 1, artikel 5a, stk. 1, artikel 5b, stk. 2 og 3, og artikel 8, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten har Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1318/2013 (2) ændret forordning (EF) nr. 1217/2009 for at tilpasse den til artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. For at sikre funktionsdygtigheden af de nye retlige rammer, der følger af nævnte tilpasning, bør visse bestemmelser vedtages ved delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter. De nye bestemmelser bør træde i stedet for de gældende bestemmelser, som er fastsat af Kommissionen for at gennemføre forordning (EF) nr. 1217/2009. Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 (3), (EU) nr. 1291/2009 (4) og gennemførelsesforordning (EU) nr. 385/2012 (5) bør derfor ophæves.
(2)
Ved forordning (EF) nr. 1217/2009 tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede forordninger om bestemmelser vedrørende data for konstatering af indkomster og undersøgelse af driftsøkonomiske forhold i landbrugsbedrifter. Den delegerede retsakt bør navnlig fastsætte regler for fastsættelsen af grænseværdier til afgrænsning af undersøgelsesområdet, fastlæggelsen af planer for udvælgelsen af bedrifter, fastsættelse af referenceperioden for standardoutput, fastlæggelse af generelle driftsformer og hoveddriftsformer og fastsættelse af de vigtigste grupper af data på bedriftsskemaer, som skal indsamles, samt de generelle regler, der skal følges i den henseende.
(3)
De grænseværdier, som afgrænser undersøgelsesområdet, skal gøre det muligt at tilvejebringe repræsentative resultater for undersøgelsesområdet. Grænseværdierne bør kunne maksimere cost-benefit-forholdet og skal fastsættes med det formål, at der i undersøgelsesområdet medtages de bedrifter, som tegner sig for den størst mulige del af landbrugsproduktion, landbrugsareal og arbejdskraft i landbruget, blandt de bedrifter, der drives på en markedsorienteret måde.
(4)
Udvælgelsesplanen bør omfatte et minimum af elementer, der viser, hvordan en repræsentativ stikprøves udvælges, således at undersøgelsen kan opfylde målene for informationsnettet for landøkonomisk bogføring.
(5)
Standardoutput baseret på gennemsnitsdata for en given referenceperiode. For at tage hensyn til den økonomiske udvikling bør de regelmæssigt ajourføres, således at klassifikationens betydning kan opretholdes i fuldt omfang. Ajourføringens hyppighed bør forbindes med de år, hvor Unionens undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur gennemføres.
(6)
De generelle driftsformer og hoveddriftsformer bør tilpasses, så homogene grupper af bedrifter kan samles i større eller mindre aggregater, og der kan foretages sammenligninger af bedrifternes situation.
(7)
De indberettede data i bedriftsskemaerne skal være således, at det er muligt at få et overblik over de regnskabsførende bedrifter med hensyn til produktionsfaktorer, at vurdere niveauet for landbrugsindkomster, ligesom de skal afspejle den tekniske, økonomiske og sociale sammenhæng inden for landbrugsbedriften. Med henblik herpå bør de vigtigste grupper af regnskabsmæssige data, der skal indsamles, og de generelle regler for indsamling af data, fastlægges nærmere.
(8)
De regler, der fastsættes bestemmelse om i denne forordning, bør finde anvendelse fra regnskabsåret 2015 for informationsnettet for landøkonomisk bogføring og for undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur fra undersøgelsen for 2016 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes regler, der supplerer visse ikke-væsentlige elementer i forordning (EF) nr. 1217/2009, med henblik på en årlig konstatering af indkomster og undersøgelse af driftsøkonomiske forhold i landbrugsbedrifter ved hjælp af Unionens informationsnet for landøkonomisk bogføring. Reglerne vedrører:
a)
den grænse, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1217/2009
b)
den plan, der er omhandlet i artikel 5a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1217/2009
c)
den referenceperiode, der er omhandlet i artikel 5b, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1217/2009
d)
de driftsformer, der er omhandlet i artikel 5b, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009
e)
den indsamling af regnskabsmæssige data, der er omhandlet i artikel 8, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009.
Artikel 2
Grænse
Den grænse, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1217/2009, sikrer, at der i undersøgelsesområdet indgår bedrifter, der drives på en markedsorienteret måde, og som repræsenterer den størst mulige del af landbrugsproduktion, landbrugsområde og landbrugsarbejdskraft.
Artikel 3
Udvælgelsesplan
Planen for udvælgelse af regnskabsførende bedrifter, som skal udarbejdes af hver medlemsstat, jf. artikel 5a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1217/2009, skal omfatte elementer, der sikrer, at der tilvejebringes et for undersøgelsesområdet repræsentativt regnskabsmateriale. For planen gælder navnlig følgende betingelser:
a)
den skal være baseret på de seneste statistiske kilder
b)
den skal indeholde en redegørelse for proceduren for stratificering af undersøgelsesområdet i overensstemmelse med de områder, der er anført i bilag I til forordning (EF) nr. 1217/2009, og i overensstemmelse med de driftsformer og økonomiske størrelsesklasser, som er omhandlet i artikel 5b, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1217/2009
c)
den indeholder en fordeling af bedrifter i undersøgelsesområdet efter driftsformer og økonomiske størrelsesklasser som omhandlet i artikel 5b, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1217/2009, som svarer til mindst hoveddriftsformerne
d)
i planen er angivet de statistiske metoder til fastlæggelse af den udvælgelsesgrad, der anvendes for hvert stratum, retningslinjerne for udvælgelse af de regnskabsførende bedrifter samt antallet af regnskabsførende bedrifter, der skal udvælges for hvert stratum.
Artikel 4
Referenceperiode for standardoutput
Med henblik på at beregne standardoutput for Unionens undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur for år N som omhandlet i artikel 5b, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1217/2009 består referenceperioden af fem på hinanden følgende år fra år N-5 til år N-1.
Standardoutput bestemmes ved at benytte de gennemsnitsbasisdata, der er beregnet over den referenceperiode, der er fastlagt i første afsnit og som almindeligvis benævnes »standardoutput for N-3«. For at tage hensyn til den økonomiske udvikling skal disse standardoutput for N-3 ajourføres mindst hver gang Unionens undersøgelse af landbrugsbedrifterne gennemføres.
Artikel 5
Generelle driftsformer og hoveddriftsformer
De generelle driftsformer og hoveddriftsformer og overensstemmelsen mellem dem som omhandlet i artikel 5b, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009 er nærmere angivet i bilag I til denne forordning.
Artikel 6
Bedriftsskema
De vigtigste grupper af regnskabsmæssige data, der skal indsamles, og de generelle regler for indsamling af data som omhandlet i artikel 8, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009 er nærmere angivet i bilag II til denne forordning.
Artikel 7
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 1242/2008, (EU) nr. 1291/2009 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 385/2012 ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.
De forordninger, der henvises til i første stykke, finder imidlertid fortsat anvendelse for informationsnettet for landøkonomisk bogføring for de regnskabsår, der ligger forud for regnskabsåret 2015.
Forordning (EF) nr. 1242/2008 finder fortsat anvendelse på Unionens undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur indtil undersøgelsen for 2013.
Artikel 8
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra regnskabsåret 2015 for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring og for Unionens undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur fra undersøgelsen for 2016.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 1. august 2014.
A BIZOTTSÁG 1198/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. augusztus 1.)
az Európai Unióban működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unióban működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló, 2009. november 30-i 1217/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére, 5a. cikke (1) bekezdésére, 5b. cikke (2) és (3) bekezdésére és 8. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az 1318/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) módosította az 1217/2009/EK rendeletet annak érdekében, hogy azt hozzáigazítsa az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez. Az e módosításból eredő új jogi keretek működésének biztosítása érdekében szabályokat kell elfogadni felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok útján. Az új szabályoknak az 1217/2009/EK rendelet végrehajtását célzó, a Bizottság által elfogadott, meglévő szabályok helyébe kell lépniük. Hatályon kívül kell ezért helyezni az 1242/2008/EK (3) és az 1291/2009/EU (4) bizottsági rendeletet, valamint a 385/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (5).
(2)
Az 1217/2009/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a mezőgazdasági üzemek jövedelmének meghatározásához és üzleti tevékenységének elemzéséhez szükséges adatokkal kapcsolatos szabályokat meghatározó, felhatalmazáson alapuló rendeleteket fogadjon el. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusban ennek megfelelően szabályokat kell megállapítani az adatfelvételi terület behatárolását célzó küszöbérték meghatározására, a mezőgazdasági üzemek kiválasztását biztosító tervek kidolgozására, a standard termelési érték referencia-időszakának meghatározására, az általános és a fő gazdaságtípusok meghatározására, valamint a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon szereplő, összegyűjtendő számviteli adatok fő csoportjainak és az adatgyűjtés általános szabályainak a meghatározására.
(3)
Az adatfelvételi terület behatárolását célzó küszöbértéknek lehetővé kell tennie az adatfelvételi terület tekintetében reprezentatív adatok felvételét. A küszöbértéknek maximalizálnia kell a haszon/költség arányt, és azt azzal a céllal kell meghatározni, hogy az adatfelvételi terület tartalmazza a piaci orientációval működtetett üzemek közül azokat, amelyek a mezőgazdasági termelési érték, mezőgazdasági terület és mezőgazdasági munkaerő lehető legnagyobb arányát képviselik.
(4)
A kiválasztási tervnek legalább azokat az elemeket tartalmaznia kell, amelyek bemutatják, hogyan kerül kiválasztásra a reprezentatív minta, lehetővé téve, hogy az adatfelvétel megfeleljen a mezőgazdasági számviteli információs hálózat céljainak.
(5)
A standard termelési értékek egy referencia-időszak folyamán mért átlagértékeken alapulnak. Értékeiket a gazdasági folyamatok figyelembevétele céljából rendszeresen frissíteni kell annak érdekében, hogy a tipológia a továbbiakban is értelmesen alkalmazható legyen. A frissítés rendszerességét azokhoz az évekhez indokolt igazítani, amelyekben a gazdaságszerkezeti felmérésekre sor kerül.
(6)
Az általános és fő gazdaságtípusokat úgy kell kialakítani, hogy az üzemekből az aggregáltság kisebb-nagyobb fokán homogén csoportokat lehessen képezni, és az üzemek csoportjainak helyzetét össze lehessen hasonlítani.
(7)
A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon szereplő adatoknak lehetővé kell tenniük az adatszolgáltató üzemek helyzetének felmérését termelési tényezőik tekintetében, a mezőgazdasági jövedelem szintjének értékelését, és képet kell adniuk az érintett üzemek műszaki, gazdasági és szociális feltételeiről. E célból meg kell határozni az összegyűjtendő számviteli adatok fő csoportjait és az adatgyűjtés általános szabályait.
(8)
E rendelet szabályait a mezőgazdasági számviteli információs hálózat esetében a 2015-ös számviteli évtől, a gazdaságszerkezeti felmérés esetében pedig a 2016-os felméréssel kezdődően kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Alkalmazási kör
Ez a rendelet kiegészítő szabályokat állapít meg az 1217/2009/EK rendelet egyes nem alapvető elemeinek vonatkozásában a mezőgazdasági üzemek jövedelmének az Unió mezőgazdasági számviteli információs hálózata révén történő éves megállapítása és üzleti tevékenységének elemzése céljából. E szabályok a következőkre vonatkoznak:
a)
az 1217/2009/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett küszöbérték;
b)
az 1217/2009/EK rendelet 5a. cikkének (1) bekezdésében említett terv;
c)
az 1217/2009/EK rendelet 5b. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszak;
d)
az 1217/2009/EK rendelet 5b. cikkének (3) bekezdésében említett gazdaságtípusok;
e)
az 1217/2009/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett számviteliadat-gyűjtés.
2. cikk
Küszöbérték
Az 1217/2009/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett küszöbértéknek biztosítania kell, hogy az adatfelvételi terület tartalmazza a piaci orientációval működtetett üzemek közül azokat, amelyek a mezőgazdasági termelési érték, mezőgazdasági terület és mezőgazdasági munkaerő lehető legnagyobb arányát képviselik.
3. cikk
Kiválasztási terv
Az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló, minden egyes tagállam által kidolgozandó, az 1217/2009/EK rendelet 5a. cikkének (1) bekezdésében említett tervnek tartalmaznia kell azokat az elemeket, amelyek reprezentatív számviteli minta kiválasztását biztosítják az adatfelvételi terület vonatkozásában. Konkrétabban, a tervnek
a)
a legfrissebb statisztikai forrásokon kell alapulnia;
b)
ismertetnie kell az adatfelvételi terület az 1217/2009/EK rendelet I. mellékletében felsorolt felosztás és az 1217/2009/EK rendelet 5b. cikkének (1) bekezdésében említett gazdaságtípus és gazdasági méretosztály szerinti rétegezésére irányuló eljárást;
c)
meg kell adnia az adatfelvételi területhez tartozó üzemeknek az 1217/2009/EK rendelet 5b. cikke (1) bekezdésében említett gazdaságtípus és gazdasági méretosztály szerinti bontását legalább a fő gazdaságtípusok szerint;
d)
meg kell jelölnie az egyes rétegek tekintetében választott kiválasztási arány meghatározására szolgáló statisztikai módszereket, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló eljárásokat és az egyes elfogadott rétegekhez kiválasztandó adatszolgáltató üzemek számát.
4. cikk
Standard termelési érték referencia-időszaka
Az 1217/2009/EK rendelet 5b. cikke (2) bekezdésében említetteknek megfelelően az N. évi standard termelési értékeknek a gazdaságszerkezeti felmérés céljaira való kiszámítása során a referencia-időszak az N-5-től az N-1-ig terjedő egymást követő öt év.
A standard termelési értékeket az első bekezdésben meghatározott ötéves referencia-időszakra számított átlagos alapadatokból kell megállapítani, és azokra „N-3 standard termelési érték” néven kell hivatkozni. A gazdasági folyamatok figyelembevétele érdekében ezen N-3 standard termelési értékek frissítését legalább minden olyan alkalommal el kell végezni, amikor az uniós gazdaságszerkezeti felmérésre sor kerül.
5. cikk
Általános és fő gazdaságtípusok
Az 1217/2009/EK rendelet 5b. cikkének (3) bekezdésében említett általános és fő gazdaságtípusokat és a köztük lévő megfeleltetéseket e rendelet I. melléklete határozza meg.
6. cikk
Mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlap
Az összegyűjtendő számviteli adatok fő csoportjait és az adatgyűjtés általános szabályait, melyeket az 1217/2009/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése említ, e rendelet II. melléklete határozza meg.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1242/2008/EK rendelet, az 1291/2009/EU rendelet és a 385/2012/EU végrehajtási rendelet 2015. január 1-jével hatályát veszti.
A mezőgazdasági számviteli információs hálózat tekintetében azonban az első bekezdésben említett rendeletek a 2015-ös számviteli évet megelőző számviteli évek vonatkozásában továbbra is alkalmazandók.
Az 1242/2008/EK rendelet a 2013. évi felmérésig alkalmazandó az uniós gazdaságszerkezeti felmérésekre.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
A rendeletet a mezőgazdasági számviteli információs hálózat esetében a 2015-ös számviteli évtől, az uniós gazdaságszerkezeti felmérések esetében pedig a 2016-os felméréssel kezdődően kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 1-jén.