RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1039/2012
af 29. oktober 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 402/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt den 12. august 2011 (3) som følge af en klage, der blev indgivet af International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l. - »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af aluminiumsradiatorer.
(3)
Som anført i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. juli 2010 til 30. juni 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(6)
Som allerede omtalt i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told fremsatte en gruppe forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter en anmodning om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Undersøgelsen af disse anmodninger i forbindelse med den foreløbige undersøgelse ville være for byrdefuld at gennemføre og blev udskudt til den endelige undersøgelse. Det blev derfor besluttet at bevilge en individuel undersøgelse til den gruppe, der havde fremsat anmodningen, dvs. Sira-gruppen. Med hensyn til aktiviteter i Kina består Sira-gruppen af Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Alle parterne fik en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
(8)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(9)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told er den pågældende vare aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner heraf (»den pågældende vare«). Den pågældende vare tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90.
(10)
Efter offentliggørelse af de midlertidige foranstaltninger hævdede en part, at stålradiatorer er ombyttelige med den pågældende vare og samme vare, og anmodede Kommissionen om at analysere og inddrage udviklingen på stålradiatormarkedet for specielt at kunne sammenligne dette med markedet for aluminiumsradiatorer.
(11)
På grundlag af de foreliggende oplysninger fremgår det, at aluminiumsradiatorer har andre tekniske kendetegn, især med hensyn til det grundlæggende råmateriale (stål i det første tilfælde og aluminium i det andet), vægt, termisk træghed og varmeføring. Indsamlede oplysninger pegede endvidere heller ikke på en direkte konkurrence mellem de to, eller på at de er ombyttelige. Endelig fremlagde parten ikke nogen dokumentation til støtte for sine påstande. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(12)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning 15 og 23 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
3.1.1. Indledende bemærkninger
(13)
Som omtalt tidligere i ovenstående betragtning 6 besluttede man at give Sira-gruppen en individuel undersøgelse. Med hensyn til gruppens aktiviteter i Kina består Sira-gruppen af Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Sira-gruppen har også anmodet om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling.
3.1.2. Markedsøkonomisk behandling
(14)
Det skal erindres, at som anført i betragtning 30 til 31 i forordningen om midlertidig told havde ingen af de stikprøveundersøgte parter anmodet om markedsøkonomisk behandling.
(15)
Som omtalt i ovenstående betragtning 13 anmodede Sira-gruppen, som fik tildelt individuel undersøgelse efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger, om markedsøkonomisk behandling og indsendte ansøgninger herom for de to virksomheder, der er involveret i produktion og markedsføring af den pågældende vare.
(16)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi for import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6, for de producenter, som blev anset for at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
virksomhedernes beslutninger træffes på grundlag af markedssignaler og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedsværdierne
-
virksomhederne har et klart sæt regnskaber, der revideres uafhængigt
-
der er ikke overført forvridninger fra det ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal garantere stabilitet og retssikkerhed, og
-
valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(17)
Oplysningerne i ansøgningsskemaerne om markedsøkonomisk behandling fra de to virksomheder, der hører til Sira-gruppen, blev indgående analyseret, og man anmodede om og modtog yderligere oplysninger. På grundlag af resultaterne mente man ikke, at det var nødvendigt at gennemføre et kontrolbesøg hos virksomhederne.
(18)
Det fremgik af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling, at Sira-gruppen ikke opfyldte kravene i det første kriterium, p.g.a. statslig indblanding i afgørelser vedrørende det vigtigste råmateriale, nemlig aluminium. Omkostningerne til aluminium udgør ca. 70 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Det fremgik af undersøgelsen, at begge producenter i Sira-gruppen købte det aluminium, som anvendes til produktionen af den pågældende vare, på det kinesiske hjemmemarked. Priserne er baseret på noteringerne for aluminium på den statskontrollerede børs (Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market) (»børsen« eller »SHFE«). Denne børs er en lukket børs for kinesisk registrerede virksomheder og kinesiske borgere, og den kontrolleres af det statslige reguleringsorgan (State Securities Regulatory Commission). En lang række bestemmelser, der styrer børsens funktion, bidrager til en lav volatilitet og trykkede priser på denne børs: Daglige prisudsving er begrænset til 4 % over eller under den fastlagte pris fra den foregående handelsdag, der handles kun i en begrænset periode (indtil den 15. dag i hver måned), terminskontrakter er begrænset til en varighed på op til 12 måneder, og både børsen og mæglerne opkræver handelsgebyrer.
(19)
Hvad angår handler på SHFE kan fysiske leveringer kun ske i et godkendt lager i Kina i modsætning til internationale børser, hvor leveringen kan ske globalt. Endvidere er SHFE kun en platform for fysiske udvekslinger (der sælges ingen derivater), og dette betyder, at det kinesiske aluminiumsmarked er fuldstændigt isoleret. Som en følge heraf er der i praksis ikke mulighed for arbitrage med den globale benchmark, London Metals Exchange (»LME«), eller andre markeder og børsen fungerer isoleret fra den øvrige verdens markeder. Derfor kan der ikke ske en udligning mellem disse markeder. Noteringen af aluminiumsprisen på LME var på grundlag af et månedligt gennemsnit 14 % højere end på SHFE i undersøgelsesperioden.
(20)
Staten griber også ind i prisfastsættelsesmekanismerne på SHFE, da staten både er sælger og køber af primæraluminium gennem State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan China Securities Regulatory Commission (»CSRC«).
(21)
Derudover viste undersøgelsen, at primæraluminium til eksport er underkastet en momssats på 17 %, som ikke refunderes ved eksport, mens momsen for indenlandsk solgt aluminium og færdigvarer refunderes med 13 %. Endvidere er primæraluminium til eksport underlagt en eksportafgift på 17 %. Derfor sælges størstedelen af produktionen af primæraluminium på det kinesiske marked, hvilket skaber et fald i hjemmemarkedsprisen på primæraluminium og er en afgørende omkostningsfordel for producenter af aluminiumsradiatorer i Kina. Den kinesiske stat greb endvidere ind i markedet i undersøgelsesperioden, da staten fjernede importtolden på metaller på 5 % under den finansielle krise.
(22)
En anden forvridning fra den kinesiske stats side sker i form af interventioner på markedet gennem State Reserves Bureau (»SRB«), som udgør en del af National Development Reform Commission (»NDRC«). Ved udgangen af 2008 og i begyndelsen af 2009 startede SRB med opkøb af lagre af primæraluminium fra smelteanlæg. Dette var en vækstpakke, hvis mål var at begrænse virkningerne af den globale finansielle og økonomiske krise, som dæmpede efterspørgslen. Disse statsstøttede køb opsugede de fleste af lagerbeholdningerne på det hjemlige marked i marts og april 2009 og førte til prisstigninger i første halvdel af 2009. SRB solgte primæraluminium i sin rå form tilbage til markedet i begyndelsen af november 2010, da SRB ifølge Bloomberg solgte 96 000 ton ved en auktion (4). Nyhedsagenturet, Xinhua News Agency, berettede om disse foranstaltninger til opbygning af lagre i december 2008 og oplyste, at der var planer om at samle op til 300 000 ton aluminium til priser, som var 10 % højere end markedsprisen, i en foranstaltning, der var udarbejdet for at øge priserne (5). SRB's plan om opbygning af lagre omfattede køb fra en række kinesiske smelteanlæg, omend ca. halvdelen skulle købes af Aluminium Corporation of China Ltd. Endvidere forklarede ministeren med ansvar for NDRC, at andre dele af vækstpakken omfattede en lempelse af eksportkontrol, el-subsidier, nedsatte elpriser og højere lofter for lån. Det oplyses, at pakken havde en øjeblikkelig virkning på priserne. Ovenstående viser, at den kinesiske stat spiller en afgørende rolle ved fastsættelsen af priser for primæraluminium, og at staten intervenerer på markedet.
(23)
At de markante statslige indgreb, der er beskrevet i ovenstående, er klart målrettede, bekræftes bl.a. ved den 12. femårsudviklingsplan for aluminium (2011-15), hvor den kinesiske regering eksplicit bekræfter, at det er hensigten at »tilpasse skatte- og eksportskattelettelser og andre økonomiske løftestænger og at gennemføre en streng kontrol af den samlede ekspansion og eksporten af primærprodukter.« Denne plan er en videreførelse af den politik, som fandtes i den tidligere aluminiumsplan. Endvidere er disse planer blevet gennemført igennem mange år, og som vist i ovenstående var en række gennemførelsesforanstaltninger i kraft i undersøgelsesperioden.
(24)
De mange statsligt indførte forvridninger i de kinesiske priser på primæraluminium påvirker priserne på råmaterialer. Herudover nyder producenterne godt af en fordel ved disse forvridninger i den forstand, at de normalt gør deres indkøb på det kinesiske marked hos lokale leverandører, der bruger kinesiske spotmarkedspriser (eller SHFE-priser) som benchmark. I undersøgelsesperioden lå disse priser ca. 15 % under verdensmarkedspriserne. Teoretisk kan kinesiske virksomheder også købe visse mængder til prisen på markedet på LME, når priserne på det kinesiske marked ligger højere som følge af statslig intervention - mens det modsatte ikke er muligt for ikke-kinesiske operatører.
(25)
En undersøgelse af besvarelserne af spørgeskemaerne, både fra Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd., viste, at de købte varer af primæraluminium til priser knyttet til SHFE-prisen i undersøgelsesperioden, og at deres købspriser havde fulgt SHFE-indekset i et længere tidsrum.
(26)
Herudover viste undersøgelsen, at den ene af de to pågældende virksomheder nød godt af virksomhedsbeskatningsordningen »to år gratis og tre år 50 % rabat«. Den kinesiske stats rabatsystem betyder, at når en virksomhed begynder at få overskud, betaler den ikke virksomhedsskat i to år, og herefter betaler den kun halvdelen i de følgende tre år. En sådan forvridning registreres som negative omkostninger i driftsregnskabet og betyder et øget overskud.
(27)
Under disse omstændigheder har ingen af virksomhederne været i stand til at bevise, at deres forretningsmæssige beslutninger vedrørende køb af råmaterialer ikke er underkastet en markant statslig indgriben, og at omkostningerne ved de vigtigste indkøb gennemgående afspejler markedspriserne. Derfor kunne de ikke påvise, at de opfyldte kriterium 1.
(28)
I betragtning af ovennævnte resultater vedrørende kriterium 1 mente man efter høring af det rådgivende udvalg, at Sira Gruppen ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(29)
I betragtning af ovenstående blev de øvrige kriterier vedrørende markedsøkonomisk behandling, som er fastlagt i artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen ikke analyseret yderligere.
(30)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for gruppen af de pågældende forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina og klageren. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(31)
Efter meddelelsen om den markedsøkonomiske behandling fremsatte Sira Gruppen bemærkninger om de foreslåede konklusioner vedrørende den markedsøkonomiske behandling. Men da Sira Gruppen betegnede sine bemærkninger som fortrolige, behandlede Kommissionen de rejste spørgsmål på bilateralt grundlag i form af en særlig underretningsskrivelse. Bemærkningerne førte ikke til ændringer i konklusionerne vedrørende kriterium 1.
(32)
På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 30-31 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.1.3. Individuel behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Disse kriterier blev i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told anført kortfattet og er kun til orientering.
(34)
Begge forbundne eksporterende producenter i Sira Gruppen anmodede om individuel behandling, såfremt markedsøkonomisk behandling ikke kunne indrømmes. Disse anmodninger blev gennemgået. Undersøgelsen viste, at virksomhederne opfyldte alle betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(35)
Sira Gruppen blev derfor indrømmet individuel behandling.
(36)
Den 28. juli 2011 godkendte WTO's Tvistbilæggelsesorgan en rapport fra appelorganet og en panelrapport som ændret ved appelorganets rapport i sagen »European Communities - Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China« (endelige antidumpingforanstaltninger (rapporter)) (6).
(37)
I rapporterne konkluderedes det bl.a., at grundforordningens artikel 9, stk. 5, var uforenelig med artikel 6, stk. 10, artikel 9, stk. 2, og artikel 18, stk. 4, i WTO's antidumpingaftale og artikel XVI:4 i WTO-overenskomsten. I grundforordningens artikel 9, stk. 5, er det fastsat, at individuelle eksporterende producenter fra lande uden markedsøkonomi, som ikke modtager markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), vil blive underlagt en landsdækkende told, medmindre sådanne eksportører kan påvise, at de opfylder betingelserne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5 (Tvistbilæggelsesorganets konklusion vedrørende grundforordningens artikel 9, stk. 5).
(38)
En eksporterende producent i Kina, som mener, at denne forordning bør ændres ud fra de retlige fortolkninger vedrørende artikel 9, stk. 5, som er medtaget i rapporterne, opfordres til at anmode om en fornyet undersøgelse på grundlag af artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1515/2001 af 23. juli 2001 om de foranstaltninger, der kan træffes af Fællesskabet på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (7) (WTO-bemyndigelsesforordningen).
(39)
Den relevante EU-institution kan ophæve, ændre eller opretholde de foranstaltninger, der er genstand for fornyet undersøgelse, i overensstemmelse med konklusionerne heraf. Parter, der anmoder om en fornyet undersøgelse, bør være klar over, at hvis konklusionerne vedrørende disse parter kræver en ændring af foranstaltningerne, kan en sådan ændring resultere i en formindskelse eller en forøgelse af foranstaltningernes niveau.
(40)
Ud over ovenstående modtog man ingen bemærkninger vedrørende indrømmelse af individuel behandling, og betragtning 32-34 i forordningen om midlertidig told bekræftes herved.
3.2. Referenceland
(41)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende referencelandet, bekræftes betragtning 35-41 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3. Normal værdi
(42)
Der blev anvendt samme metode til fastlæggelse af den normale værdi for Sira Gruppen som metoden beskrevet i betragtning 42-46 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, bekræftes betragtning 42-46 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.4. Eksportpris
(43)
Sira Gruppens eksportpris blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, fordi eksporten skete til overførselspriser, som man ikke kunne fæste lid til. Eksportpriserne blev derfor beregnet på grundlag af prisen ved videresalg til de første uafhængige kunder på EU-markedet med passende fradrag for omkostninger og fortjeneste for at tilpasse eksportprisen til niveauet ab fabrik. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Unionen blev justeret med hensyn til alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke forretningsmæssigt forbunden importørs fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
(44)
For så vidt angår de eksportører, der indgik i stikprøven, og i mangel af bemærkninger med hensyn til eksportprisen, bekræftes betragtning 47 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.5. Sammenligning
(45)
Der blev fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen.
(46)
Metal Group Ltd. gjorde indsigelse mod sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen med den begrundelse, at sammenligningen ikke var rimelig på grund af den anvendte sammenligningsmetode, og virksomheden hævdede, at der var forskelle i de fysiske egenskaber.
(47)
Med hensyn til den gennemførte sammenligning foreslog Metal Group en alternativ metode kun baseret på vægt. Denne metode blev afvist, fordi den ikke tager hensyn til andre vigtige områder, som indgår i systemet for sammenligning af varetyper, f.eks. ydeevne, hvilket derfor sikrer en bedre sammenlignelighed.
(48)
Metal Group Ltd.'s påstand om fysiske forskelle omfattede tre forhold og blev fremsat efter, at fristen for fremsætning af bemærkninger var overskredet. Ingen af de tre påstande i den forbindelse var blevet omtalt i besvarelserne af spørgeskemaet (som specifikt anmodede om fremsættelse af sådanne påstande). Endvidere blev disse påstande ikke fremsat under kontrolbesøget, hvilket ville have givet undersøgelsesgruppen mulighed for at undersøge deres gyldighed og omfang.
(49)
Den første påstand vedrørte den type aluminiumslegering, som blev anvendt i produktionen. I den forbindelse hævdede man, at den kinesiske standard for denne legering ikke var den samme som legeringen af samme navn, som anvendt i Unionen. Det er ganske vist klart, at disse legeringer ikke er identiske, men der blev ikke fremlagt nogen dokumentation til bevis for, at der var forskelle med hensyn til omkostninger.
(50)
Den anden påstand vedrørte anvendelsen af en påstået billigere version af pulverbelægning. Heller ikke her blev der fremlagt dokumentation til bevis for denne påstand, og det må fastslås, at denne pulverbelægning udgjorde en så lille procentuel andel af de samlede produktionsomkostninger, at det kun ville have en marginal virkning.
(51)
Den tredje påstand drejede sig om, at virksomheden ikke anvendte en indvendig antirustbeklædning i modsætning til den vare, som produceres i Unionen. Ligesom i de to ovennævnte sager blev der ikke fremlagt dokumentation som bevis for denne påstand.
(52)
I betragtning af ovenstående blev påstanden om forskelle i fysiske egenskaber afvist.
(53)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 48-50 i forordningen om midlertidig told.
3.6. Dumpingmargener
(54)
Dumpingmargenen for Sira Gruppen blev beregnet på grundlag af den metode, der er omtalt i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told, og den blev fastsat til 23 %.
(55)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 51-54 i forordningen om midlertidig told.
4. SKADE
4.1. Den samlede EU-produktion
(56)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den samlede EU-produktion, bekræftes betragtning 55-57 i forordningen om midlertidig told.
4.2. EU-forbruget
(57)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes betragtning 58-61 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.3. Import fra det pågældende land
4.3.1. Importpriser og prisunderbud
(58)
Efter meddelelsen om de foreløbige konklusioner hævdede en part, at prisunderbudsmargenen på 6,1 %, som blev konstateret i undersøgelsesperioden, var lav og ikke kunne have givet anledning til væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen.
(59)
De kinesiske eksportørers prisunderbudspraksis bør dog ses i lyset af det pres, dette har givet på EU-markedet, og de virkninger, det havde på EU-erhvervsgrenens prisniveau. Undersøgelsen viste, at prispresset som følge af lavprisdumpingimporten ikke gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at fastsætte priser på et niveau, der kunne dække omkostningerne, og for at opnå en rimelig fortjeneste, især i undersøgelsesperioden.
(60)
Som anført i betragtning 65 i forordningen om midlertidig told bekræftede undersøgelsen, at importpriserne fra Kina blev dumpet og altid lå under salgspriserne i EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode. Det konstante prisunderbud, som de kinesiske eksportører praktiserede, gav mulighed for, at deres salgsvolumen og markedsandel blev øget, især i undersøgelsesperioden. Endvidere konstaterede man, at prisforskellen på visse radiatortyper var betydeligt højere end det gennemsnitlige konstaterede prisunderbud. Den negative virkning af det konstaterede prisunderbud på EU-markedet og for EU-erhvervsgrenen kan ikke undervurderes. Denne påstand blev derfor afvist.
(61)
Denne samme part gentog, at de kinesiske radiatorer var af en dårligere kvalitet sammenlignet med radiatorer produceret i Unionen, og at de derfor ikke kunne forårsage skade for EU-erhvervsgrenen.
(62)
Denne påstand var imidlertid ikke underbygget, og undersøgelsen viste ikke noget, som kunne støtte denne påstand. Som anført i betragtning 23 i forordningen om midlertidig told viste undersøgelsen, at aluminiumsradiatorer produceret i og eksporteret fra Kina og de aluminiumsradiatorer, som produceres og sælges i Unionen af EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De er endvidere også helt ombyttelige og ser ens ud, især i offentlighedens øjne. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(63)
Det skal bemærkes, at prisunderbuddet og skadestærskelen fastlægges på grundlag af en detaljeret sammenligning af kinesiske varetyper og EU-varetyper. Der tages derfor hensyn til enhver påstået forskel mellem de forskellige radiatortyper i den detaljerede prissammenligning. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(64)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra det pågældende land, bekræftes betragtning 62-67 i forordningen om midlertidig told.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(65)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende de tidligere bemærkninger, bekræftes betragtning 68-71 i forordningen om midlertidig told.
4.4.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(66)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes betragtning 72-74 i forordningen om midlertidig told.
4.4.2. Salgsmængde og markedsandel
(67)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel, bekræftes betragtning 75 i forordningen om midlertidig told.
4.4.3. Vækst
(68)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende vækst, bekræftes betragtning 76 i forordningen om midlertidig told.
4.4.4. Beskæftigelse
(69)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende beskæftigelse, bekræftes betragtning 77 og 78 i forordningen om midlertidig told.
4.4.5. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende gennemsnitlige enhedspriser i Unionen, bekræftes betragtning 79 og 80 i forordningen om midlertidig told.
4.4.6. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
(71)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital, bekræftes betragtning 81-83 i forordningen om midlertidig told.
4.4.7. Lagerbeholdninger
(72)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende lagerbeholdninger, bekræftes betragtning 84 i forordningen om midlertidig told.
4.4.8. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(73)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om den faktiske dumpingmargens størrelse, bekræftes betragtning 85 i forordningen om midlertidig told.
4.4.9. Konklusion vedrørende skade
(74)
Undersøgelsen bekræftede, at de fleste skadesindikatorer udviste en faldende tendens i den betragtede periode. Betragtning 86-89 i forordningen om midlertidig told, hvori det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, bekræftes derfor.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(75)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 90 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Dumpingimportens virkninger
(76)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til dumpingimportens virkninger, bekræftes betragtning 91-95 i forordningen om midlertidig told herved.
5.3. Andre faktorers indvirkning
5.3.1. Import fra tredjelande
(77)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende import fra tredjelande, bekræftes betragtning 96 i forordningen om midlertidig told.
5.3.2. Den økonomiske krise
(78)
En part hævdede, at årsagen til at EU-erhvervsgrenens eventuelt lidte skade var den økonomiske krise, som først og fremmest gjorde sig gældende i bygge- og anlægssektoren og boligsektoren og især i nogle medlemsstater, såsom Spanien og Italien, som denne part anser for at være EU-erhvervsgrenens vigtigste salgsmarkeder.
(79)
Undersøgelsen afslørede imidlertid, at EU-erhvervsgrenen også solgte store mængder radiatorer i andre medlemsstater end Spanien og Italien. Endvidere er markedet for den pågældende vare og samme vare ikke begrænset til bygge- og boligmarkederne i Spanien og Italien. Selv om det ikke kan udelukkes, at den økonomiske krise havde en virkning på EU-markedet, intensiverede tilstedeværelsen af stigende mængder af kinesisk lavprisdumpingimport ikke desto mindre alle de negative virkninger, den økonomiske nedgang kan have haft i den betragtede periode, og hindrede EU-erhvervsgrenen i at kunne udnytte det generelle økonomiske opsving i undersøgelsesperioden. Påstanden blev derfor afvist.
(80)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den økonomiske krise, bekræftes betragtning 97-100 i forordningen om midlertidig told.
5.3.3. Udviklingen i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(81)
Det blev hævdet, at stigningen i aluminiumsprisen, som udgør en stor andel af omkostningerne ved at producere den samme vare, var årsagen til den skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt.
(82)
Dertil kan indvendes, at på et marked, hvor der er rimelig konkurrence, kan priserne fastsættes på et niveau, så de dækker omkostninger og giver mulighed for at opnå en rimelig fortjeneste. Som bekræftet i betragtning 60 i ovenstående underbød de gennemsnitlige importpriser fra Kina hele tiden EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. Da omkostningerne steg, kunne EU-erhvervsgrenen ikke øge sine priser tilsvarende i betragtning af det vedvarende pristryk. Derfor blev denne påstand afvist.
(83)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, bekræftes betragtning 101-103 i forordningen om midlertidig told.
5.3.4. Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven
(84)
En part hævdede, at niveauet og faldet i EU-erhvervsgrenens eksportsalg havde en stor indflydelse på erhvervsgrenens overordnede økonomiske resultater i den betragtede periode.
(85)
Undersøgelsen viste dog, at selv om EU-erhvervsgrenens eksportsalg faldt i den betragtede periode, udgjorde denne en vigtig del og stod for 51 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg i Unionen i undersøgelsesperioden og 27 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion i undersøgelsesperioden. Som anført i betragtning 106 i forordningen om midlertidig told gav eksportsalget således EU-erhvervsgrenen mulighed for at realisere stordriftsfordele og kunne derfor ikke anses for at være årsagen til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt i den betragtede periode. Udviklingen og niveauet i EU-erhvervsgrenens eksportsalg har ikke en sådan karakter, at dette kunne bryde årsagssammenhængen mellem skaden og lavprisdumpingimporten fra Kina. Påstanden blev derfor afvist.
(86)
Den samme part har anmodet om en fremlægning af oplysninger om EU-erhvervsgrenens eksportværdi og også priser, da kun eksportmængden blev offentliggjort i forordningen om midlertidig told. Disse data kan imidlertid ikke fremlægges, da de anses for at være fortrolige.
(87)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende eksportresultaterne hos EU-producenterne i stikprøven, bekræftes betragtning 104-106 i forordningen om midlertidig told.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(88)
En part hævdede, at EU-erhvervsgrenens beslutning om at øge produktionskapaciteten i 2008 kombineret med den vanskelige økonomiske situation, som også fortsatte de følgende år, udgør de vigtigste årsager til faldet i EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse og negative rentabilitet. Derfor hævdede man, at årsagen til skaden var forårsaget af forskellige indenlandske faktorer, såsom den økonomiske krise og EU-erhvervsgrenens forfejlede investeringsbeslutninger.
(89)
Imidlertid foretages der en skadesanalyse under hensyntagen til alle skadesfaktorer samlet set, og kapacitetsudnyttelse og rentabilitet udgør blot to faktorer. Skadesundersøgelsen viste især, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 16 % i den betragtede periode, mens importen fra Kina steg med 77 % i den betragtede periode, og markedsandelen steg fra 13 % til 24 % i undersøgelsesperioden. Selv i undersøgelsesperioden, da forbruget steg sammenlignet med 2009, fortsatte EU-erhvervsgrenens markedsandel med at falde. Ud over forværringen med hensyn til andre skadesfaktorer var omfanget af EU-erhvervsgrenens lagre, som steg markant i den betragtede periode, endnu et tegn på den vanskelige økonomiske situation, som EU-erhvervsgrenen gennemlevede. Derfor bør den øgede produktionskapacitet i EU-erhvervsgrenen i 2008 analyseres sammen med alle disse andre elementer for at få et samlet billede.
(90)
Selv om den økonomiske krise havde en vis negativ virkning på EU-erhvervsgrenens situation, kan man ikke se bort fra, at den kinesiske lavprisdumpingimport steg markant i den betragtede periode og således forværrede alle de negative virkninger, som den økonomiske nedgang kan have haft i den betragtede periode, og hindrede EU-erhvervsgrenen i at nyde godt af den generelle økonomiske genopretning i undersøgelsesperioden.
(91)
Undersøgelsen viste, at der var en stigning på 9 % i forbruget mellem 2009 og undersøgelsesperioden, samtidig med at EU-erhvervsgrenens markedsandel fortsatte med at falde, og selv med en bedre generel økonomisk situation var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at komme sig, fordi den hele tiden var under pres fra lavprisdumpingimport fra Kina. På grundlag af ovenstående blev påstanden derfor afvist.
(92)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende årsagssammenhæng, bekræftes betragtning 107-110 i forordningen om midlertidig told.
6. UNIONENS INTERESSER
(93)
I denne undersøgelse var der ingen brugere, som samarbejdede, og på trods af indsatsen efter offentliggørelsen af de foreløbige konklusioner var der ingen brugere, der henvendte sig.
(94)
Ud fra de foreliggende oplysninger fremgik det, at de vigtigste indkøbere af aluminiumradiatorer er store byggefirmaer, forhandlere og grossister, som videresælger disse til specialiserede kæder eller detailhandlere med henblik på salg til mindre byggefirmaer eller slutbrugere. En vurdering af den eventuelle virkning af indførelse af endelig told for de pågældende parter viste, at selv med en eventuel prisstigning pr. importeret aluminiumsradiator på 61 %, som er den højeste foreslåede antidumpingtold, synes denne prisstigning at være ret lille, da den pågældende vare normalt indgår i større projekter, hvor prisen kun udgør en lille del af de samlede omkostninger for virksomheden. Selv under hensyntagen til det værst tænkelige scenario synes det, som om den heraf følgende prisstigning let kunne blive opslugt i de følgende trin i salgskæden.
(95)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende Unionens interesser, bekræftes betragtning 111-118 i forordningen om midlertid told.
7. ENDELIGE ANTDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(96)
Det blev hævdet, at den fortjenstmargen, der blev anvendt til at beregne den told, der er nødvendig for at fjerne virkningerne af skadelig dumping, var sat for højt. Man argumenterede, at margenen på 7,4 %, som man nåede frem til i stikprøveundersøgelsen af EU-producenterne i 2008, var usædvanlig og urealistisk. Den økonomiske krise, som ramte markedet de følgende år, gjorde det umuligt at opnå en så høj fortjeneste.
(97)
Det skal bemærkes, at denne fortjenstmargen blev bekræftet under undersøgelserne som den fortjenstmargen, virksomhederne i stikprøveundersøgelsen kunne opnå under normale markedsforhold, nemlig hvis der ikke var en skadelig dumping. Man kan ikke konkludere, at den økonomiske krise ikke havde nogen virkninger på EU-erhvervsgrenens situation, men omfanget af lavprisdumpingimport fra Kina, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, fortsatte med at stige i hele den betragtede periode og pressede EU-erhvervsgrenens priser og markedsandel. Det er derfor klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske nedgang i EU-erhvervsgrenen. Derfor blev denne påstand afvist.
(98)
Det blev også hævdet, at de omkostninger, der opstår efter importen, og som anvendes til beregning af underbuds- og skadesmargenerne (0,2 %, inklusive alle nødvendige omkostninger til varernes overgang til fri omsætning i Unionen, såsom håndteringsomkostninger og toldbehandlingsgebyrer, men eksklusive importtold) var undervurderet. Ifølge denne part bør omkostningerne efter importen omfatte håndteringsomkostninger, toldbehandlingsgebyr og indlandsfragtomkostninger, der skønnes at ligge på 3,5 %. For at kunne beregne underbud og målprisunderbud sammenlignes prisen ved EU-grænsen med prisen hos EU-producenters pris ab fabrik. Prisen ved EU-grænsen skal omfatte alle omkostninger, der er nødvendige for varernes overgang til fri omsætning i Unionen (f.eks. toldbehandlingsgebyr og håndteringsomkostninger), men ikke indenlandsk fragt som hævdet af parten. Derfor blev denne påstand afvist.
(99)
Da der ikke foreligger andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 119-123 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Toldens form og størrelse
(100)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.
(101)
Der foreslås følgende endelige antidumpingtold:
Land
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargin
Endelig told
Kina
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Gruppen (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Gruppen (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Alle andre virksomheder (landsdækkende dumpingmargen)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
De antidumpingtoldsatser for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(103)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter fremlæggelsen for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(104)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
(105)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle antidumpingtoldsatser.
(106)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke havde nogen eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
(107)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når stikprøver er blevet anvendt.
7.3. Endelig opkrævning af midlertidig antidumpingtold
(108)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner deraf, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Endelig told
Taric-tillægskode
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Gruppen (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Virksomheder anført i bilag I
21,2 %
Alle andre virksomheder
61,4 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 402/2012 om import af aluminiumradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger
-
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan Rådet ved simpelt flertal, efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 21,2 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 29. oktober 2012.
A TANÁCS 1039/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. október 29.)
a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a 402/2012/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás 2011. augusztus 12-én indult (3) azt követően, hogy az International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl, a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az alumíniumradiátorok teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviseli.
(3)
Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. július 1. és a 2011. június 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
1.2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes vám bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit mérlegelték és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították.
(6)
Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésében említettek szerint a kapcsolatban álló exportáló gyártók egyik csoportja kérelmet nyújtott be az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránt. Ezeknek a kérelmeknek a vizsgálata az ideiglenes szakaszban túlságosan nehézkes lett volna, ezért azt a végleges szakaszra halasztották. A Bizottság úgy döntött, hogy a kérelmező Sira csoport számára biztosítja az egyedi vizsgálatot. A Kínában folytatott tevékenységét tekintve a Sira csoportot a következő két vállalat alkotja: a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó alumíniumradiátorok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal a feleknek meghatározott időszakot biztosítottak arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(8)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(9)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében említettek szerint az érintett terméket alumíniumradiátorok, valamint olyan alkatrészek és szelvények alkotják, amelyekből az ilyen radiátorok készülnek, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, azok alkatrészeit és szelvényeit (a továbbiakban: érintett termék). Az érintett terméket jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kód alá sorolják be.
(10)
Az ideiglenes intézkedések kihirdetését követően az egyik fél azt állította, hogy az acélradiátorok felcserélhetők az érintett termékkel és a hasonló termékkel, ezért kérte a Bizottságot, hogy elemezze az acélradiátorokra vonatkozó piaci tendenciákat és hasonlítsa össze azokat az alumíniumradiátorok piacával.
(11)
A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy az alumíniumradiátorok - különösen a nyersanyag (egyik esetben acél, a másik esetben pedig alumínium), a súly, a hőtehetetlenség és a hővezetés tekintetében - az acélradiátoroktól eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. Ezenkívül az összegyűjtött információk nem utalnak arra, hogy a két termék közvetlenül versenyezne, illetve felcserélhető lenne egymással. Végezetül meg kell említeni, hogy az említett fél az állítását semmiféle bizonyítékkal nem támasztotta alá. A fentiek alapján az állítást elutasították.
(12)
Az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15) és (23) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3. DÖMPING
3.1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás
3.1.1. Előzetes megjegyzés
(13)
A fenti (6) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság úgy döntött, hogy egyedi vizsgálatot biztosít a Sira csoport számára. A Kínában folytatott tevékenységét tekintve a Sira csoportot a következő két vállalat alkotja: a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. A Sira csoport piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást is kért.
3.1.2. Piacgazdasági elbánás
(14)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (30)-(31) preambulumbekezdésében említettek szerint a mintába felvett felek egyike sem kért piacgazdasági elbánást.
(15)
A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyedi vizsgálatban részesített Sira csoport piacgazdasági elbánást kért és az érintett termék gyártásában és forgalomba hozatalában érintett két vállalat vonatkozásában benyújtotta a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat.
(16)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
-
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalat egyetlen átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyvelést vezet,
-
nem állnak fenn a nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulások,
-
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(17)
A Sira csoporthoz tartozó két vállalat által a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokon megadott információkat megfelelően vizsgálták és további információkat is kértek, amelyeket a vállalatok rendelkezésre bocsátottak. A megállapításokat figyelembe véve nem tartották szükségesnek, hogy a két vállalat telephelyén ellenőrző látogatást tegyenek.
(18)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során kiderült, hogy a Sira csoport nem tett eleget az 1. kritérium követelményeinek, mivel a fő nyersanyagot, az alumíniumot érintő döntések meghozatala állami beavatkozás mellett történt. Az érintett termék gyártási költségeinek mintegy 70 %-át az alumínium teszi ki. A vizsgálat során kiderült, hogy az érintett termék előállításához szükséges alumíniumot a Sira csoport mindkét gyártója a kínai belföldi piacon szerzi be. Az árak az állami ellenőrzés alatt álló sanghaji színesfémtőzsde (a továbbiakban a tőzsde vagy SHFE) alumíniumárain alapulnak. Ezen az állami Értékpapírszabályozói Bizottság ellenőrzése alatt álló zártkörű tőzsdén csak a Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok kereskedhetnek. A tőzsde működését szabályozó számos előírás a tőzsde alacsony változékonyságához és nyomott áraihoz járul hozzá: a napi áringadozás az előző kereskedési nap elszámolóáraihoz képest legfeljebb 4 %-os lehet, kevés üzletet kötnek (az egyes hónapok 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, továbbá az ügyleti költségeket a tőzsde és a brókerek egyaránt felszámítják.
(19)
Ezenkívül a tőzsdei ügyletek jellemzője, hogy az árukat Kína területén kizárólag jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. A tőzsde kizárólag fizikai termékek kereskedésére szolgál (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ami teljes mértékben elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével (LME) vagy más piacokkal gyakorlatilag nem lehetséges, így a tőzsde a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges. A vizsgálati időszakban az alumínium árfolyamát a londoni fémtőzsdén havonta átlagosan 14 %-kal magasabb szinten jegyezték, mint a sanghaji tőzsdén.
(20)
Az Állami Tartalékiroda és más állami szervek a nyersalumínium eladásában és vételében is részt vesznek, így az állam az SHFE működésébe az árképzési mechanizmusa révén is beavatkozik. Emellett az SHFE szabályai által napi árplafonokat is megállapít, amelyeket az állami szabályozó szervezet, a kínai Értékpapírszabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.
(21)
A vizsgálat ezenkívül megállapította, hogy az exportra szánt nyersalumíniumra 17 %-os vissza nem térítendő héa vonatkozik, míg a belföldön értékesített alumíniumra és a késztermékekre vonatkozó 13 %-os héát visszatérítik. Az exportra szánt nyersalumíniumot ezenkívül 17 %-os exportadó is terheli. Ennek következtében a nyersalumínium-termelés legnagyobb részét a kínai piacon értékesítik, ami nyomott belföldi nyersalumínium-árakat eredményez és tekintélyes költségelőnyt jelent a kínai alumíniumradiátorok gyártóinak. A kínai állam a vizsgálati időszak alatt a piac működését azzal is befolyásolta, hogy a pénzügyi válság idején eltörölte a fémekre vonatkozó 5 %-os importvámot.
(22)
A piac működését az is torzítja továbbá, hogy a kínai állam a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság részét képező Állami Tartalékiroda révén beavatkozik a piac működésébe. Az Állami Tartalékiroda 2008 végén és 2009 elején elkezdte felvásárolni a kohóktól a nyersalumíniumot. Ennek az ösztönzőcsomagnak az volt a célja, hogy enyhítse a kereslet visszaesését eredményező globális pénzügyi és gazdasági válság hatásait. Az említett államilag támogatott beszerzések 2009 márciusában és áprilisában a belföldi piac készleteinek nagy részét érintették, emiatt az árak 2009 első felében emelkedtek. Az Állami Tartalékiroda 2010. november elején ismét elkezdte a nyersalumíniumot értékesíteni, amikor is a Bloomberg jelentése szerint árverés útján 96 000 tonnányi mennyiséget adott el (4). A Xinhua Hírügynökség 2008 decemberében számolt be a készletek felhalmozására irányuló intézkedésekről, amelyek révén az árak stabilizálása érdekében a terv szerint 300 000 tonna alumíniumot halmoznának fel a piaci árnál 10 %-kal magasabb árakon (5). Az Állami Tartalékiroda készletfelhalmozásra irányuló terve szerint számos kínai kohótól vásárolnak alumíniumot, a tervezett mennyiség mintegy felét azonban az Aluminium Corporation of China Ltd. vállalattól kívánták beszerezni. Ezenkívül a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságért felelős miniszter elmondta, hogy az ösztönzőcsomagban az is szerepelt, hogy enyhítik az exportellenőrzéseket, villamosenergia-támogatásokat biztosítanak, a villamosenergia-árakat csökkentik és emelik a hitelplafont. A jelentések szerint a csomag azonnali hatást gyakorolt az árakra. A fentiek bizonyítják, hogy a kínai állam alapvető szerepet játszik a nyersalumínium árának megállapításában és hogy beavatkozik a piac működésébe.
(23)
A fent említett jelentős állami beavatkozásra vonatkozó nyilvánvaló célkitűzést többek között a 12. ötéves alumíniumipari fejlesztési terv (2011-2015) is alátámasztja, amelynek keretében a kínai kormány egyértelműen kinyilvánítja a szándékát arra vonatkozóan, hogy az „adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. Ez a terv a korábbi alumíniumipari tervben foglalt politikát folytatja. Az említett tervek végrehajtása már több éve tart és az eddig bemutatottak szerint a vizsgálati időszakban számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak.
(24)
Ilyen módon a nyersalumínium-árak tekintetében a kínai állam által előidézett többszörös torzítás kihat a nyersanyagárakra. A gyártók számára ezek a torzulások ráadásul előnyösek olyan értelemben, hogy az alapanyagokat rendszerint a kínai piacon a helyi beszállítóktól szerzik be alapvetően a kínai azonnali piacok árai (vagy az SHFE-árak) alapján. A vizsgálati időszakban ezek az árak a világpiaci áraknál mintegy 15 %-kal voltak alacsonyabbak. Amennyiben a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak, akkor a kínai vállalatok elméletileg bizonyos mennyiségeket a londoni fémtőzsde árain is vásárolhatnak, azonban a külföldi gazdasági szereplők számára a kínai beszerzés nem megengedett.
(25)
A Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. kitöltött kérdőíveinek elemzéséből az derült ki, hogy az említett két vállalat a nyersalumínium-termékeket a vizsgálati időszakban az SHFE-árakhoz kapcsolódó árakon szerezte be és hogy a beszerzési áraik egy hosszabb időszakot figyelembe véve az SHFE-indexet követték.
(26)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az említett két vállalat közül az egyik a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program előnyeit élvezte. Ez a kínai állam által biztosított adókedvezmény-rendszer azt jelenti, hogy amikor egy vállalat nyereséget kezd realizálni, akkor még két évig nem kell társasági adót fizetnie és az ezt követő három évben is csak az adó felét kell megfizetnie. Ezek a torzulások az eredménykimutatásban negatív költségként jelennek meg, és ezáltal növelik a nyereségességet.
(27)
Ilyen körülmények között egyik vállalat sem tudta bizonyítani, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos döntéseit nem jelentős állami beavatkozás mellett hozza meg, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik. Így nem tudták azt igazolni, hogy az 1. kritérium követelményeinek megfelelnek.
(28)
Az 1. kritériummal kapcsolatos fenti megállapításokra tekintettel és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy ítélték meg, hogy a Sira csoportot nem részesítik piacgazdasági elbánásban.
(29)
A fentiekre tekintettel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában foglalt, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó többi kritériumot nem vizsgálták tovább.
(30)
A Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kapcsolatban álló érintett kínai vállalatok csoportjával és a panaszossal hivatalosan közölte. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.
(31)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások kihirdetése után a Sira csoport észrevételeket tett az említett megállapításokkal kapcsolatban. Mivel azonban a Sira csoport az észrevételeit jellegüknél fogva korlátozottnak minősítette, a Bizottság a szóban forgó kérdésekkel kétoldalú alapon, egyedi nyilvánosságrahozatali dokumentum keretében foglalkozott. Az észrevételek azonban az 1. kritériumokkal kapcsolatos megállapításokon nem változtattak.
(32)
A fentiek kiegészítéseként és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)-(31) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.1.3. Egyéni elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Ezeket a kritériumokat a tájékozódás megkönnyítése érdekében röviden az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében foglaltuk össze.
(34)
A Sira csoport mindkét kapcsolatban álló exportáló gyártója egyéni elbánást kért arra az esetre, ha nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat igazolta, hogy a vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumnak megfelelnek.
(35)
A Sira csoportot ezért egyéni elbánásban részesítették.
(36)
A WTO vitarendező testülete 2011. július 28-án elfogadta az „Európai Közösségek - A Kínából származó egyes vas és acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó vizsgálóbizottsági jelentést és az azt módosító fellebbviteli testületi jelentést (6) (a továbbiakban: jelentések).
(37)
A jelentésekben többek között megállapították, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.10., 9.2. és 18.4. cikkével, illetve a WTO-egyezmény XVI:4. cikkével. Az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban nem részesülő, nem piacgazdasági berendezkedésű országokban működő egyedi exportáló gyártók az országos vámtétel hatálya alá tartoznak, hacsak nem tudják igazolni, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése által az egyéni elbánásra előírt feltételeket (a vitarendező testület megállapításai az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével kapcsolatban).
(38)
Felkértek minden olyan kínai exportáló gyártót, akik úgy ítélik meg, hogy az említett rendeletet a 9. cikk (5) bekezdésére vonatkozóan a jelentésekben tett jogi értelmezésekre tekintettel felül kellene vizsgálni, hogy a WTO vitarendező testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: WTO-t felhatalmazó rendelet) alapján kérjék a rendelet felülvizsgálatát.
(39)
Az illetékes uniós intézmény a felülvizsgált intézkedéseket a felülvizsgálat során tett megállapítások érvényesítése érdekében hatályon kívül helyezheti, módosíthatja vagy fenntarthatja. A felülvizsgálatot kérő feleknek tisztában kell lenniük azzal, hogy az intézkedéseket érintő módosítás az intézkedések mértékének csökkenését vagy növekedését egyaránt eredményezheti.
(40)
A fentieken túlmenően az egyéni elbánásra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, így az ideiglenes rendelet (32)-(34) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.2. Analóg ország
(41)
Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)-(41) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.3. Rendes érték
(42)
A Sira csoport esetében a rendes érték megállapításához ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint amit az ideiglenes rendelet (42)-(46) preambulumbekezdésében leírtak. A rendes értékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42)-(46) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.4. Exportár
(43)
A Sira csoport vonatkozásában az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint állapították meg, mivel a kivitelt transzferárakon bonyolították, amit megbízhatatlannak tartottak. Az exportárakat ezért azon viszonteladói árak alapján számították ki, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, és az exportárakból a költségeket és a hasznot levonva gyártelepi árakat alakítottak ki. Azt a viszonteladói árat, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, az import és az újraértékesítés között felszámolt vámokkal, adókkal, valamint ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel és haszonkulccsal igazították ki. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.
(44)
A mintába felvett exportőröket illetően az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.5. Összehasonlítás
(45)
A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatban észrevételek érkeztek.
(46)
A Metal Group Ltd. azon az alapon vitatta a rendes érték és az exportár összehasonlítását, hogy az alkalmazott összevetési módszer miatt nem volt tisztességes, és a vállalat szerint a termékek fizikai jellemzői különböznek.
(47)
Az összehasonlítást illetően a Metal Group egy másik módszert javasolt, ami egyszerűen a súlyon alapul. Ennek a módszernek az alkalmazását elutasították, mivel nem veszi figyelembe a terméktípusok összehasonlítására szolgáló rendszer egyéb fontos elemeit - pl. a teljesítményt -, ami jobb összehasonlíthatóságot biztosít.
(48)
A Metal Group Ltd. fizikai különbözőségekre vonatkozó állítása háromféle különbségre utalt, azonban ezt az észrevételt a benyújtására vonatkozó határidő lejáratát követően nyújtották be. A kitöltött kérdőívekben a három állítás egyikét sem említették (noha a kérdőívben kifejezetten kérték, hogy az ilyen jellegű állításokat közöljék). A szóban forgó állításokat nem említették az ellenőrző látogatások során sem, amikor az ellenőrzést végző csoport számára lehetőség nyílt volna arra, hogy meggyőződjön az állítások helytállóságáról és jelentőségéről.
(49)
Az első állítás a gyártás során felhasznált alumíniumötvözet típusára vonatkozott. Ezzel kapcsolatban azt állították, hogy az erre az alumíniumötvözetre vonatkozó kínai szabvány eltér a megegyező nevű alumíniumötvözetre vonatkozó uniós szabványtól. Noha egyértelmű, hogy ezek az alumíniumötvözetek nem azonosak, semmiféle bizonyítékot nem nyújtottak be annak alátámasztására, hogy ez a különbség a költségekben is jelentkezne.
(50)
A második állítás szerint állítólag olcsóbb porfestéket használnak. Ennek az állításnak az alátámasztására sem nyújtottak be semmiféle bizonyítékot, azonban le kell szögezni, hogy a porfesték a gyártási költségek olyan alacsony hányadát teszi ki, ami a teljes gyártási költségre igen csekély hatást gyakorol.
(51)
A harmadik állítás arra vonatkozott, hogy a vállalat a termékein - az Unióban gyártott termékekkel ellentétben - nem alkalmaz belső korrózióvédő bevonatot. Ahogy a fent említett két esetben, ezt az állítást sem támasztották alá semmiféle bizonyítékkal.
(52)
A fentiekre tekintettel a fizikai jellemzők különbözőségére vonatkozó állítást elutasították.
(53)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)-(50) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.6. Dömpingkülönbözetek
(54)
A Sira csoportot illetően a dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében említett módszertan alapján 23,0 %-ban állapították meg.
(55)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)-(54) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4. KÁR
4.1. A teljes uniós gyártás
(56)
A teljes uniós gyártásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)-(57) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.2. Uniós felhasználás
(57)
Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)-(61) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.3. Az érintett országból származó behozatal
4.3.1. A behozott termékek ára és áralákínálás
(58)
Az ideiglenes megállapítások kihirdetését követően az egyik fél azt állította, hogy a vizsgálati időszakban megállapított 6,1 %-os ár-alákínálási különbözet alacsony, és ez az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt.
(59)
A kínai exportőrök által alkalmazott áralákínálást azonban az uniós piacra gyakorolt nyomás, illetve az uniós gazdasági ágazat árszintjére kifejtett hatás figyelembevételével kell mérlegelni. A vizsgálat során kiderült, hogy - különösen a vizsgálati időszak alatt - az olcsó dömpingelt behozatal révén gyakorolt nyomás az uniós gazdasági ágazat számára nem tette lehetővé, hogy a költségek fedezéséhez és megfelelő haszonkulcs biztosításához szükséges árakat érvényesítsen.
(60)
Az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdésében említettek szerint a vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kínai behozatal árai dömpingárak voltak és a figyelembe vett időszak alatt mindig az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradtak. A kínai exportőrök által folyamatosan gyakorolt áralákínálás lehetővé tette számukra, hogy - különösen a vizsgálati időszakban - növeljék az értékesítési volumenüket és a piaci részesedésüket. Ezenkívül megállapítást nyert, hogy a különböző típusú radiátorok esetében az árkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a megállapított ár-alákínálási különbözetet. Ezért az uniós piac és az uniós gazdasági ágazat vonatkozásában megállapított áralákínálás kedvezőtlen hatását nem lehet alábecsülni. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(61)
Ugyanez a fél ismételten azt állította, hogy a kínai radiátorok az Unióban gyártott radiátorokhoz viszonyítva alacsonyabb minőséget képviselnek, és így nem lehettek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozói.
(62)
Ez az állítás azonban nem bizonyult megalapozottnak, és a vizsgálat sem derített fényt olyan tényekre, amelyek azt alátámasztották volna. Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és exportált alumíniumradiátorok, valamint az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumradiátorok azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területük is megegyezik. Ezenkívül ezek a radiátorok teljes mértékben felcserélhetők egymással és a nyilvánosság számára azonos terméknek tűnnek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint hasonló terméknek tekintik.
(63)
Érdemes megemlíteni, hogy az áralákínálást és a kár megszüntetéséhez szükséges szintet a kínai és az uniós terméktípusok részletes összehasonlítása alapján határozták meg. A különböző radiátortípusok közötti állítólagos különbségeket tehát az árak részletes összehasonlítása során figyelembe vették. A fentiek alapján az állítást elutasították.
(64)
Az érintett országból származó behozatallal kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (62)-(67) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(65)
Az előzetes megjegyzésekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68)-(71) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(66)
A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (72)-(74) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
(67)
Az értékesítés volumenének alakulásával és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.3. Növekedés
(68)
A növekedéssel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.4. Foglalkoztatás
(69)
A foglalkoztatással kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77) és (78) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.5. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei
(70)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységáraira és gyártási költségeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79) és (80) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.6. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(71)
A nyereségességgel, pénzforgalommal, beruházásokkal, a beruházások megtérülésével és a tőkebevonási képességgel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (81)-(83) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.7. Készletek
(72)
A készletekkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.8. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(73)
A tényleges dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (85) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.9. A kárra vonatkozó következtetések
(74)
A vizsgálat igazolta, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott. Ezért az ideiglenes rendelet (86)-(89) preambulumbekezdésében foglalt következtetés ezúton megerősítést nyer, miszerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. Bevezetés
(75)
Az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ez a preambulumbekezdés ezúton megerősítést nyer.
5.2. A dömpingelt behozatal hatása
(76)
A dömpingelt behozatal hatásaival kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (91)-(95) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3. További tényezők hatása
5.3.1. Harmadik országokból származó behozatal
(77)
A harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3.2. Gazdasági válság
(78)
Az egyik fél azt állította, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, annak a gazdasági válság volt az oka, amely elsősorban az építőipart és az ingatlanágazatot érintette különösen egyes tagállamokban, mint pl. Spanyolországban és Olaszországban, amelyeket ez a fél az uniós gazdasági ágazat legfontosabb piacainak tartott.
(79)
A vizsgálat azonban rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nagy mennyiségben értékesített radiátorokat Spanyolországon és Olaszországon kívül egyéb tagállamokban is. Ezenkívül az érintett termék és a hasonló termék piaca túlnyúlik Spanyolország és Olaszország építőiparán és ingatlanpiacán. Mindazonáltal még ha nem is lehet kizárni, hogy a gazdasági válság hatást gyakorolt az uniós piacra, az olcsó kínai dömpingelt behozatal egyre növekvő mennyiségének jelenléte felerősítette azokat a kedvezőtlen hatásokat, amelyeket a gazdasági válság a figyelembe vett időszakban okozhatott, és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban bekövetkezett általános gazdasági fellendülés előnyeiből részesüljön. Ezért ezt az állítást elutasították.
(80)
A gazdasági válságra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)-(100) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3.3. Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása
(81)
Egy állítás szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a hasonló termék gyártási költségeinek nagy részét jelentő alumínium árának emelkedése okozta.
(82)
A Bizottság azonban inkább úgy ítélte meg, hogy egy tisztességes verseny alapján működő piacon az árakat olyan szinten lehet megállapítani, amely fedezi a költségeket és lehetővé teszi ésszerű haszonkulcs elérését is. Amint az a fenti (60) preambulumbekezdésben megerősítést nyert, a kínai behozatal átlagos árai a figyelembe vett időszakban folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az uniós gazdasági ágazat a költségek emelkedésekor a folyamatos árnyomás miatt nem tudta az árait megfelelő mértékben növelni. Ezért ezt az állítást elutasították.
(83)
Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulásával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)-(103) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3.4. Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
(84)
Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének szintje és visszaesése a figyelembe vett időszak alatt igen jelentős hatást gyakorolt az ágazat általános gazdasági teljesítményére.
(85)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy noha az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszak alatt visszaesett, a vizsgálati időszakban az ágazat teljes uniós értékesítésének mégis jelentős részét, 51 %-át, össztermelésének pedig a 27 %-át képviselte. Az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében említettek szerint az exportértékesítés tehát lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságosságot érjen el, ezért nem okozhatta az ágazatot ért jelentős kárt a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása és szintje nem szünteti meg a kár és az olcsó, dömpingelt kínai behozatal között fennálló okozati összefüggést. Ezért az állítást elutasították.
(86)
Ugyanez a fél kérte az uniós gazdasági ágazat exportértékeinek, illetve árainak kihirdetését, mivel az ideiglenes rendeletben csak az exportvolumen szerepelt. Ezeket az adatokat azonban - bizalmas jellegük miatt - nem lehet közzétenni.
(87)
Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítményére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (104)-(106) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(88)
Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat azon döntése, hogy 2008-ban növelte a termelési kapacitását, továbbá az azt következő években bekövetkező nehéz gazdasági helyzet együttesen okozták az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának visszaesését és negatív nyereségmutatóját. Azt állították tehát, hogy a kárt különböző belső tényezők okozták, mint pl. a gazdasági válság és az uniós gazdasági ágazat hibás beruházási döntései.
(89)
A kárelemzés során azonban valamennyi tényezőt figyelembe vesznek, amelyek közül a kapacitáskihasználás és a nyereségesség mindössze két elem. A kár vizsgálata különösen arra világított rá, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkent, míg a Kínából történő behozatal ugyanebben az időszakban 77 %-kal nőtt, a piaci részesedés pedig 13 %-ról 24 %-ra emelkedett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése még a vizsgálati időszakban is folyamatosan csökkent, noha a felhasználás ebben az időszakban 2009-hez képest emelkedett. Az egyéb kártényezők romlása mellett az uniós gazdasági ágazat nehéz gazdasági helyzetét az is jelzi, hogy az ágazat készleteinek szintje a figyelembe vett időszak során jelentősen nőtt. Ezért annak érdekében, hogy teljes képet kaphassunk, az uniós gazdasági ágazat 2008-ban megnövelt termelési kapacitását mindezekkel az elemekkel együtt kell vizsgálni.
(90)
Bár az uniós gazdasági ágazat helyzetére a gazdasági válság minden bizonnyal kedvezőtlen hatást gyakorolt, nem lehet figyelmen kívül hagyni azt a tényt, hogy az olcsó kínai dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben emelkedett, ami ezen időszak során felerősítette a gazdasági visszaesés által okozott kedvezőtlen hatásokat és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban bekövetkezett általános gazdasági fellendülés előnyeiből részesüljön.
(91)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy a felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tovább csökkent és az ágazat még a kedvezőbb általános gazdasági helyzetben sem tudott megerősödni, mivel az olcsó, dömpingelt kínai behozatal folyamatos nyomás alatt tartotta. A fentiek alapján ezt az állítást elutasították.
(92)
Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107)-(110) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(93)
Az előzetes megállapítások kihirdetését követően tett erőfeszítések ellenére sem jelentkezett egyetlen felhasználó sem, tehát a vizsgálat során a felhasználók a Bizottsággal nem működtek együtt.
(94)
A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy az alumíniumradiátorok legfontosabb vásárlói a nagy építőipari vállalatok, továbbá a viszonteladók és a nagykereskedők, amelyek szakosodott üzletláncok vagy kiskereskedelmi üzletek számára értékesítik az árut, ahonnan kisebb építőipari cégek vagy a végfelhasználók számára továbbértékesítik azt. A végleges vámok kivetésének az érintett felekre gyakorolt esetleges hatásait elemezve megállapították, hogy a behozott alumíniumradiátor-elemek esetleges 61 %-os áremelkedése - ami megegyezik a javasolt legmagasabb dömpingellenes vám mértékével - még mindig meglehetősen alacsony lenne, mivel az érintett termék általában nagyobb projektek részét képezi, így annak ára az összes üzleti költség igen csekély hányadát teszi ki. Ezért a fentiek eredményeként bekövetkező áremelkedést a viszonteladói lánc még a legkedvezőtlenebb esetben is könnyen el tudná viselni.
(95)
Az uniós érdekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111)-(118) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(96)
Egy állítás szerint a kárt okozó dömping megszüntetéséhez szükséges vám mértékének meghatározásához használt haszonkulcs túl magas. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazatból a mintába felvett vállalatok által 2008-ban elért 7,4 %-os különbözet kivételes eset volt, és a valóságot nem tükrözte helyesen. A következő években bekövetkező gazdasági válság miatt a piacon ez a nyereségszint nem volt elérhető.
(97)
Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat igazolta, hogy ezt a haszonkulcsot a mintába felvett vállalatok rendes piaci viszonyok között, azaz a kárt okozó dömping nélkül el tudták érni. Nem lehet azt állítani, hogy a gazdasági válság semmilyen hatást nem gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, azonban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló olcsó kínai dömpingelt behozatal mennyisége a teljes figyelembe vett időszak során - az uniós gazdasági ágazat árait és piaci részesedését hátrányosan befolyásolva - folyamatosan emelkedett. Ezért egyértelmű, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. Ezért ezt az állítást elutasították.
(98)
Azt is állították, hogy alábecsülték azokat a behozatalt követő költségeket, amelyeket az ár-alákínálási különbözet és a kárkülönbözet kiszámítására használtak (0,2 %, beleértve minden olyan költséget, amely az Unióban történő szabad forgalomba hozatalhoz szükséges, mint pl. kezelési költség, vámkezelési díj, kivéve a behozatali vámot). Az említett fél szerint a behozatalt követő költségeknek tartalmazniuk kellene a kezelési költséget, a vámkezelési díjat és a belföldi szállítás költségét, amely 3,5 %-ra becsülhető. Az áralákínálás és az alákínálás mértékének megállapításához az uniós határparitáson számított árat és az uniós gyártók gyártelepi árát hasonlították össze. Az uniós határparitáson számított árnak tartalmaznia kell az Unióban történő szabad forgalomba hozatalhoz szükséges valamennyi költséget (azaz a vámkezelési díjat és a kezelési költséget), az említett fél állításával ellentétben azonban a belföldi szállítás költségét nem. Ezért ezt az állítást elutasították.
(99)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (119)-(123) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
7.2. A vámok formája és mértéke
(100)
A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett termékek behozatalára - a kisebb vámtétel szabályával összhangban - a dömping és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni.
(101)
A javasolt végleges dömpingellenes vámok a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Végleges vám
Kína
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Más együttműködő vállalatok
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Minden más vállalat (országos dömpingkülönbözet)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából származó, az említett vállalkozások mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(103)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet II. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(104)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(105)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (8), és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(106)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(107)
Az új exportőrök és az e rendelet 1. mellékletében felsorolt, a mintába nem felvett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni arra, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének értelmében, mivel az nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.
7.3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(108)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok alá sorolt (TARIC-kódok: 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alumíniumradiátorok, alkatrészeik és szerelvényeik behozatalára, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, azok alkatrészeit és szelvényeit.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Végleges vám
TARIC kiegészítő kód
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
21,2 %
Minden más vállalat
61,4 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozataláról szóló 402/2012/EU rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételen felüli részét el kell engedni.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2010. július 1-jétől2011. június 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 21,2 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2012. október 29-én.