KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/82
af 21. januar 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 og om en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3 og 5, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1193/2008 (2) efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 6,6 % og 42,7 %.
(2)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) godtog ved afgørelse 2008/899/EF (3) pristilsagn, der var afgivet af seks kinesiske eksporterende producenter (herunder også en gruppe eksporterende producenter) sammen med China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters.
(3)
Ved afgørelse 2012/501/EU (4) trak Kommissionen godtagelsen af det tilsagn tilbage, der var blevet afgivet af en af de eksporterende producenter, nemlig Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (»Laiwu«).
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de oprindelige foranstaltninger modtog Kommissionen den 2. august 2013 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i »grundforordningen«. Anmodningen blev indgivet af S.A. Citrique Belge og Jungbunzlauer Austria AG (»ansøgerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for 100 % af EU-produktionen af citronsyre.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Anmodning om en delvis interimsundersøgelse
(6)
Ansøgerne indgav også en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, der var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår Laiwu. Ansøgerne fremlagde umiddelbare beviser for, at Laiwu havde øget sin produktionskapacitet og udvidet sit varesortiment siden sidste undersøgelsesperiode.
(7)
Da Laiwu blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, fremlagde ansøgerne en beregning af dumpingmargenen, der var baseret på en sammenligning mellem en beregnet normal værdi (produktionsomkostninger, salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste) i Kina, hvilket skyldtes det påståede manglende repræsentative hjemmemarkedssalg og Laiwus eksportpris til Unionen. Det blev anført, at dumpingmargenen tilsyneladende er højere end niveauet for de nuværende foranstaltninger. Ansøgerne hævdede derfor, at opretholdelsen af foranstaltningerne på det eksisterende niveau, som var blevet fastsat på grundlag af det tidligere konstaterede dumpingniveau, ikke længere ville være tilstrækkeligt til at afbøde virkningerne af den skadevoldende dumping. Ansøgerne gjorde ligeledes gældende, at Laiwu eventuelt ikke længere er berettiget til markedsøkonomisk behandling.
1.4. Indledning af en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse
(8)
Den 30. november 2013 indledte Kommissionen en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af citronsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land«) og offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«). Indledningsmeddelelsen indeholdt:
-
en udløbsundersøgelse, som blev indledt på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til undersøgelsen af Laiwus dumping, og som er indledt på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til undersøgelsen af foranstaltningernes form, og som er indledt på Kommissionens initiativ på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3 og
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til skadesaspektet, og som er indledt på Kommissionens initiativ på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3.
1.5. Interesserede parter
(9)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden specifikt ansøgerne, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og kendte importører og brugere om indledningen af undersøgelserne og opfordrede dem til at deltage. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Canada som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor underrettede Kommissionen også producenter i Canada om indledningen og opfordrede disse til at deltage.
(10)
Interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.
1.6. Stikprøveudtagning
(11)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter og importører i henhold til grundforordningens artikel 17.
1.6.1. Stikprøveudtagning af importører
(12)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger.
(13)
Seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører ud fra den største importmængde til Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte berørte importører hørt om stikprøveudtagelsen. Ingen af dem fremsatte bemærkninger.
1.6.2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(14)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen bad endvidere Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
(15)
Ni eksporterende producenter i det pågældende land, hvoraf to er forretningsmæssigt forbundet med hinanden, afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af sagens kompleksitet og strukturen i den berørte erhvervsgren besluttede Kommissionen, at stikprøver ikke var nødvendige. Ingen af de eksporterende producenter fremsatte bemærkninger til stikprøveudtagningen. Syv ud af ni eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet, og to ophørte med at samarbejde.
1.7. Ansøgningsformular til markedsøkonomisk behandling
(16)
Kommissionen fremsendte ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling til Laiwu, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b).
1.8. Besvarelser af spørgeskemaet
(17)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de syv samarbejdsvillige eksporterende producenter for at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping. De syv eksporterende producenter svarede. Kommissionen fremsendte et særskilt spørgeskema til Laiwu for at vurdere de ændrede omstændigheders varige karakter, for så vidt angår dumpingaspektet. Virksomheden svarede.
1.9. Kontrolbesøg
(18)
Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:
a) EU-producenter
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgien
-
Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Østrig
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Tyskland
b) Importører
-
Azelis SA, Luxembourg, Luxembourg
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland
c) Brugere
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Frankrig
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Schweiz
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nederlandene
d) Eksporterende producenter i Kina
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu
-
RZBC Group, Rizhao
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang
e) Producenter i referencelandet
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canada.
1.10. Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(19)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er citronsyre (herunder trinatriumcitrat 2-hydrat) med oprindelse i Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 (»den pågældende vare«).
(21)
Citronsyre anvendes som et syrningsmiddel og en ph-regulator til en lang række formål, f.eks. i drikkevarer, fødevarer, vaskemidler, kosmetik og lægemidler. De vigtigste råvarer er sukker/melasse, tapioka, majs eller glucose (fra korn) og forskellige agenser til den mikrobielle submersfermentering af kulhydrater.
2.2. Samme vare
(22)
Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:
1)
den pågældende vare
2)
den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina
3)
den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Canada, der tjente som referenceland, og
4)
den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.
(23)
Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Sandsynligheden for fortsat dumping i forbindelse med udløbsundersøgelsen
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2 undersøgte Kommissionen, om der for nærværende fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger vedrørende importen fra Kina skulle udløbe.
3.1.1. Normal værdi
- Referenceland
(25)
Da Folkerepublikken Kina betragtes som et land uden markedsøkonomi, blev den normale værdi fastsat på grundlag af prisen i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Til dette formål skulle der vælges et referenceland (jf. betragtning 9 ovenfor).
(26)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at vælge Canada som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Ingen af dem fremsatte bemærkninger.
(27)
Canada tjente som egnet referenceland i den oprindelige undersøgelse. Da den canadiske virksomhed, som var villig til at samarbejde, var den eneste producent af citronsyre i Canada og forretningsmæssigt forbundet med en af de klagende producenter, undersøgte Kommissionen mulighederne for samarbejde med andre kendte producerende lande, som f.eks. USA, Brasilien, Thailand og Ukraine. En brasiliansk og en thailandsk virksomhed udviste samarbejdsvilje, men besvarede i sidste ende ikke spørgeskemaet. Kun den eneste canadiske producent af citronsyre afgav de ønskede oplysninger.
(28)
Til forskel fra USA, Brasilien, Thailand og Ukraine har Canada ikke nogen gældende antidumpingtold på importen af citronsyre. Endvidere er den sats, der gælder for den konventionelle told, på 0 % (7).
(29)
Da der er fri konkurrence på det canadiske marked, konkluderede Kommissionen, at Canada er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen fastsatte den normale værdi på grundlag af hjemmemarkedssalget til den canadiske producents ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(30)
Én varetype blev ikke fremstillet og solgt i referencelandet og kunne derfor ikke afstemmes med den varetype, der var blevet fremstillet i Folkerepublikken Kina og eksporteret til Unionen. Derfor måtte den normale værdi for denne varetype beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af referencelandsproducentens produktionsomkostninger for samme vare plus et rimeligt beløb til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt til fortjeneste.
3.1.2. Eksportpris
(31)
Kommissionen fastsatte eksportprisen på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales af uafhængige kunder i Unionen. Alle samarbejdsvillige eksporterende producenter undtagen Laiwu eksporterede til Unionen direkte til uafhængige kunder i henhold til bestemmelserne i tilsagnet.
3.1.3. Sammenligning
(32)
Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.
(33)
I tilfælde, hvor det er begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt emballering og kreditomkostninger og provision.
3.1.4. Dumpingmargen
(34)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(35)
På dette grundlag blev der i NUP konstateret dumpingmargener på op til 38 % udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(36)
Samarbejdsgraden var høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde næsten hele den samlede eksport til Unionen i NUP.
(37)
Denne beregning viste dumping, selv for eksporterende producenter, der er omfattet af tilsagn. Det skal erindres, at mindsteimportprisen (»MIP«) i tilsagnene var baseret på den ikke-skadevoldende pris (reglen om lavere told), og dermed fjernede tilsagnene ikke den dumping, der var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse helt.
3.2. Udvikling i importen ved foranstaltningernes bortfald
3.2.1. Sandsynligheden for fortsat dumping
(38)
Hvad angår fastsættelsen af eksportpriser, var formålet med den foreliggende undersøgelse at fastslå, om der er sandsynlighed for fortsat dumping. Fastsættelsen af eksportpriserne kan ikke begrænses til en undersøgelse af eksportørers tidligere adfærd; det er også nødvendigt at undersøge den sandsynlige fremtidige udvikling i eksportpriserne. Med andre ord er det nødvendigt at få fastslået, om tidligere eksportpriser er pålidelige som en angivelse af, hvordan eksportpriserne sandsynligvis vil blive i fremtiden. I denne forbindelse bemærkes det, at fem virksomheder eksporterer til Unionen i henhold til bestemmelserne i et tilsagn. Kommissionen undersøgte derfor, hvorvidt sådanne pristilsagn havde påvirket tidligere eksportpriser, således at de var blevet upålidelige med henblik på fastsættelse af fremtidig eksportadfærd.
(39)
For at undersøge, om priserne ved eksport til Unionen var pålidelige, og på grund af de eksisterende tilsagn, blev priserne ved eksport til Unionen undersøgt i forhold til MIP i tilsagnene. Det var faktisk nødvendigt at kontrollere, om priserne ved eksport til Unionen blev fastsat på et bestemt niveau som følge af de mindsteimportpriser, der var fastsat i tilsagnene, og dermed om de var bæredygtige. I den forbindelse undersøgte Kommissionen, om eksportpriserne til Unionen på et vejet gennemsnitligt grundlag for hver enkelt virksomhed var betydeligt højere end mindsteimportprisen. Kommissionen vurderede også, hvordan disse priser forholdt sig til priserne ved eksport til tredjelande.
(40)
For alle virksomheder, der havde afgivet pristilsagn, lå eksportpriserne til Unionen i gennemsnit på samme niveau som mindsteimportprisen. Desuden var deres eksportpriser til Unionen væsentligt højere end priserne ved eksport til tredjelande. Det er derfor meget sandsynligt, at priserne ved eksport til Unionen ville nærme sig niveauet for eksportpriserne til andre tredjelande i mangel af tilsagn.
(41)
Priserne ved eksport til Unionen i NUP blev for de virksomheder, der havde afgivet pristilsagn, derfor anset for at være påvirket af tilsagnene og således ikke tilstrækkeligt pålidelige til i forbindelse med udløbsundersøgelsen at blive anvendt til fastsættelse af, om dumpingen ville fortsætte.
(42)
I mangel af en pålidelig eksportpris for de kinesiske eksporterende producenter på grund af tilsagnene i denne sag overvejede Kommissionen en anden mulighed for at fastsætte eksportprisen med henblik på at vurdere, om der er sandsynlighed for fortsat dumping. Da de samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte citronsyre på verdensmarkedet, undersøgte Kommissionen, om de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales af alle tredjelande i NUP, var til dumpingpriser.
(43)
Kommissionen sammenlignede disse eksportpriser med den normale værdi i referencelandet (jf. betragtning 26 ff. ovenfor). De således beregnede dumpingmargener lå på mellem 43 % - 85 %. Disse dumpingmargener er højere end dem, der blev fastsat på grundlag af priserne ved eksport til Unionen i NUP (jf. betragtning 36 ovenfor).
3.2.2. Produktionskapacitet og forbrug i det pågældende land
(44)
I anmodningen om fornyet undersøgelse anslog ansøgerne den uudnyttede kapacitet til produktion af citronsyre i Kina til at være højere end den samlede årlige EU-efterspørgsel efter citronsyre. Den samlede kapacitet til produktion af citronsyre blev anslået til 1 800 000 ton. Kommissionen mener, at ansøgerne overvurderede den uudnyttede kapacitet.
(45)
Undersøgelsen viste dog, at de kinesiske eksporterende producenter faktisk har en betydelig uudnyttet kapacitet. Den uudnyttede kapacitet hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina er på ca. 192 000 ton, svarende til ca. 41 % af EU-forbruget.
(46)
En branchespecifik undersøgelse - IHS Chemical Economics Handbook (8), som forskellige parter henviste til i løbet af undersøgelsen, anslog desuden den samlede årlige kapacitet i Kina i 2012 til et niveau, som overstiger det samlede forbrug på EU-markedet flere gange. Kina tegnede sig for »59 % af den globale produktion i 2012 og tegnede sig også for henholdsvis 69 %, 74 % og 12 % af den globale kapacitet, eksport og det globale forbrug i 2012« (9). Disse data tyder på, at Kina generelt har en betydelig produktionskapacitet.
(47)
Mens forbruget forventes at vokse i Kina, skønnedes det i IHS Chemical Economics Handbook, at det kinesiske samlede årlige forbrug lå langt under niveauet for EU-markedet. Væksten frem til 2018 vil ikke overstige det nuværende forbrug i Unionen.
(48)
Disse oplysninger bekræfter, at den kinesiske produktion og kapacitet hovedsageligt er bestemt til eksport.
3.2.3. Forholdet mellem priserne i Unionen og i det pågældende land
(49)
Ifølge oplysningerne om priserne på citronsyre, der blev indhentet under undersøgelsen, var de kinesiske hjemmemarkedspriser ca. 48 % lavere end priserne på EU-markedet som helhed.
(50)
EU-markedet er således fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenters eksport.
3.2.4. Forholdet mellem priserne til tredjelande og til EU-markedet
(51)
I NUP var priserne til tredjelandsmarkederne i gennemsnit 40 % lavere end priserne til Unionen.
(52)
De kinesiske eksportører har et stærkt prismæssigt incitament til at omdirigere deres eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(53)
Denne konklusion styrkes yderligere af prisniveauet for Laiwus eksport til Unionen samt prisforskellen mellem Laiwus priser til Unionen og til tredjelande.
(54)
De lave priser ved eksport til Unionen, som fandt sted i begrænsede mængder fra de eksporterende producenters side, der ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, underbygger også ovennævnte konklusion.
3.2.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(55)
Den samlede produktionskapacitet (herunder den uudnyttede kapacitet) i Kina i forhold til EU-markedets størrelse, tyder på, at eksporten til Unionen sandsynligvis ville stige, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Denne eksport ville sandsynligvis fortsat finde sted til betydeligt dumpede priser.
(56)
Efter fremlæggelsen af oplysninger satte interesserede parter spørgsmålstegn ved konklusionerne om, at priserne til EU-markedet, der i de seneste år har ligget under mindsteimportprisen, ikke er bæredygtige, og at de dermed ville falde væsentligt og endog nærme sig niveauet for eksportpriserne fra tredjelande. De satte også spørgsmålstegn ved, om den kinesiske eksport, som er stabil, sandsynligvis ville stige i mængde og fortsat ske til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne ikke blev fornyet. Det blev imidlertid klart fastslået i undersøgelsen, at dumpingen fortsætter selv på basis af eksportpriserne, der anses for upålidelige, da de er oppustede af mindsteimportprisen i tilsagnene. Det blev konstateret, at disse priser er betydeligt højere end eksportpriserne til andre markeder for alle eksporterende producenter, der er underlagt tilsagn. Sådanne eksporterende producenter er vant til at eksportere til priser, der er lavere end til Unionen. Endvidere mindes der om, at den oprindelige undersøgelse fastslog, at den dumpede lavprisimport fra Kina til Unionen steg med 37 % mellem 2004 og perioden på 12 måneder, der sluttede i juni 2007 (den oprindelige undersøgelsesperiode) (10). Alle disse faktorer sammen med den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina, som der ikke er sat spørgsmålstegn ved, underbygger klart konklusionen om, at eksporten til Unionen sandsynligvis ville fortsætte til dumpingpriser og i øgede mængder, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
3.3. Delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til dumpingaspektet for Laiwu
3.3.1. Normal værdi
3.3.1.1. Markedsøkonomisk behandling
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsatte Kommissionen, om den normale værdi kunne fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, hvis Laiwu opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(58)
Blot til orientering er disse kriterier kort beskrevet som følger:
-
virksomhedens beslutninger og omkostninger skal træffes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne
-
virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål
-
der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal give retlig sikkerhed og stabilitet og
-
valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(59)
Med henblik på at fastslå, om kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, anmodede Kommissionen Laiwu om at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling. Laiwu svarede inden for den fastsatte frist. Kommissionen kontrollerede de forelagte oplysninger i Laiwus lokaler.
(60)
Kommissionen konstaterede, at Laiwu ikke opfyldte kriterium 2 og 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(61)
Hvad angår kriterium 2, kunne virksomheden ikke godtgøre, at den fører et fuldstændigt regnskab i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. Derudover mangler virksomhedens regnskabsbøger dokumentation, der underbygger nøjagtigheden og fuldstændigheden af dens regnskaber. Virksomheden manglede dokumentation for visse bogføringer i sine regnskaber. Desuden indeholdt årsregnskabet ikke en egenkapitalopgørelse for bestemte perioder. Disse mangler tilsidesatte princippet om korrekt gengivelse af regnskabsoplysninger og årsregnskaber og var, hvad der er endnu vigtigere, ikke blevet bemærket af revisor. Følgelig var hverken registreringen eller revisionen udført i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder.
(62)
Laiwu hævdede, at virksomhedens regnskaber var tilstrækkeligt entydige til at opfylde de almindeligt anerkendte kinesiske regnskabsprincipper. Virksomheden fremførte endvidere, at de uoverensstemmelser, der er nævnt i fremlæggelsen af oplysninger om markedsøkonomisk behandling, ikke havde betydning for regnskabernes pålidelighed. Virksomheden fandt, at de regnskabsmæssige krav skulle ses i lyset af deres formål (dvs. investorbeskyttelse).
(63)
Kommissionen bemærker, at i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led, skal virksomheder have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt efter internationale regnskabsstandarder. Dette er ret beset et formelt krav. I modsætning til virksomhedens påstand skal regnskaberne være i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, uanset virksomhedens status, der fastsættes af den nationale regnskabslovgivning.
(64)
Kommissionen mener endvidere, at Laiwus regnskaber ikke blev ført i overensstemmelse med Kinas regnskabslov, da revisor ikke fremsatte bemærkninger om overtrædelse af den kinesiske regnskabslov, jf. betragtning 61.
(65)
I lyset af ovenstående måtte påstanden afvises.
(66)
Hvad angår kriterium 3, kunne virksomheden ikke godtgøre, at den ikke var genstand for væsentlige fordrejninger, der var overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Nærmere bestemt drager virksomheden som en »højteknologisk og ny virksomhed« fordel af en præferencevirksomhedsskat, som i væsentlig grad påvirker dens finansielle situation.
(67)
Laiwu fremførte, at præferencevirksomhedsskatten ikke kan behandles under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling, da den har form af et subsidie.
(68)
Kommissionen bemærker, at vurderingen under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling er at slå fast, om producenterne er underlagt væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(69)
Den statslige fordel for Laiwu i form af en præferenceskat er en ydelse af permanent karakter, der er fastsat i artikel 28 i lov om virksomhedsindtægtsbeskatning, der blev vedtaget i 2007. Denne ydelse blev indført i henhold til præamblen til Kinas forfatning, i medfør af hvilken »Partiet skal opretholde og forbedre det grundlæggende økonomiske system, hvor det offentlige ejerskab spiller en dominerende rolle, og forskellige økonomiske sektorer udvikles side om side…«.
(70)
Et af formålene med ydelsen er at tiltrække kapital til diskonterede satser. Dette skaber en fordrejning på kapitalmarkederne. En indkomstskatteordning, der giver særbehandling til visse virksomheder, der af staten betragtes som strategiske, viser faktisk, at skattesystemet ikke hører til i en markedsøkonomi, men stadig er stærkt påvirket af statens planlægning, hvilket er karakteristisk for et ikke-markedsøkonomisk system. Kommissionen er af den opfattelse, at fordrejningerne som følge af en sådan skattenedsættelse også er væsentlige, da de ændrer det beløb for fortjeneste før skat, som virksomheden skal opnå for at kunne tiltrække investorer.
(71)
I lyset af ovenstående måtte påstanden afvises.
(72)
Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling for Laiwu, myndighederne i Kina og ansøgerne. Kommissionen opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger og anmode om at blive hørt mundtligt. De indkomne bemærkninger var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede ved Kommissionens foreløbige konklusioner.
(73)
Laiwu fremførte, at Kommissionen foreslog at afvise en markedsøkonomisk behandling af årsager, der er forskellige fra dem, der førte til indledningen af undersøgelsen. Efter virksomhedens opfattelse burde Kommissionen have begrænset vurderingen af markedsøkonomisk behandling til kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling.
(74)
Det bemærkes indledningsvis, at der i artikel 2, stk. 7, litra c), opregnes fem kumulative kriterier, som alle skal være opfyldt, for at der kan indrømmes markedsøkonomisk behandling. Desuden påligger bevisbyrden den virksomhed, der anmoder om markedsøkonomisk behandling.
(75)
I punkt 5.2 i indledningsmeddelelsen anføres (11) i øvrigt årsagerne til indledningen, der vedrører en stigning i Laiwus produktionskapacitet og en udvidet varedækning af virksomhedens salg. Indledningsmeddelelsen begrænser på ingen måde undersøgelsen til vurderingen af kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling. Endvidere vurderes de umiddelbare beviser i sig selv som begrundelse for indledningen af en undersøgelse. Vurderingen af den markedsøkonomiske behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, er en fuldstændig undersøgelse af, hvorvidt en bestemt producent driver virksomhed på markedsøkonomiske vilkår som fastsat i punkt 6.1.1.2. i indledningsmeddelelsen.
(76)
Endelig bemærker Kommissionen, at Laiwu indsendte en ansøgningsformular om markedsøkonomisk behandling og hævdede, at den opfyldte alle fem kriterier for markedsøkonomisk behandling. I de relevante bestemmelser i grundforordningen anmodes en virksomhed, der ansøger om markedsøkonomisk behandling, om at bevise, at den opererer på markedsøkonomiske vilkår, dvs. at bevisbyrden med hensyn til at give en behørig begrundelse for anmodningen om markedsøkonomisk behandling med tilstrækkelige beviser påhviler virksomheden. Derfor blev Laiwus påstand afvist.
(77)
Efter at Kommissionen havde afgivet oplysninger om sin analyse af anmodningen om markedsøkonomisk behandling til medlemsstaterne, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), informerede den de interesserede parter om den endelige afgørelse om markedsøkonomisk behandling.
3.3.1.2. Referenceland
(78)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Laiwu fastsat på grundlag af prisen i et tredjeland med markedsøkonomi. Til dette formål udvalgte Kommissionen et tredjeland med markedsøkonomi, nemlig Canada (jf. betragtning 26 ff. ovenfor).
(79)
Kommissionen fastsatte den normale værdi på grundlag af hjemmemarkedssalget til den canadiske producents ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
3.3.2. Eksportpris
(80)
Kommissionen fastsatte eksportprisen på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales af uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3.3. Sammenligning
(81)
Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis.
(82)
I tilfælde, hvor det er begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt emballering og kreditomkostninger og provision.
3.3.4. Dumpingmargen
(83)
Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(84)
På dette grundlag udgør den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for Laiwu udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 37,8 %.
3.3.5. De ændrede omstændigheders varige karakter
(85)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om ændringen i omstændighederne vedrørende dumping med rimelighed kunne siges at være af varig karakter.
(86)
Den omstændighed, at Laiwu ekspanderede fra den mindste til den største eksporterende producent til Unionen, anses for at være en ændring af varig karakter. Virksomheden bekræftede i sin spørgeskemabesvarelse, at den vil opretholde sin eksportmængde og ikke ændre sit eksportmønster.
4. SKADE
4.1. Definitionen på EU-erhvervsgren og EU-produktion
(87)
Samme vare blev fremstillet af to producenter i Unionen i NUP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(88)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller opgives i intervaller af fortrolighedshensyn.
4.2. EU-forbruget
(89)
Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at lægge EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til importen fra Kina og andre tredjelande på grundlag af data fra Eurostat og spørgeskemabesvarelserne.
(90)
EU-forbruget udviklede sig således:
Tabel 1
EU-forbruget
2010
2011
2012
NUP
Forbrug i ton (intervaller)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeks
100
95
105
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat
(91)
EU-forbruget svingede med +/- 5 % i den betragtede periode. Udviklingen viser imidlertid ingen klar tendens i hele den betragtede periode.
4.3. Import fra det pågældende land
4.3.1. Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(92)
Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Importens markedsandel blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 88 ff.
(93)
Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2
Importmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra det pågældende land (i ton)
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeks
100
87
102
90
Markedsandel (interval)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Markedsandel (indeks)
100
92
97
90
Kilde: Eurostat
(94)
Importmængden svingede i den betragtede periode. Udsvinget synes til en vis grad at følge tendensen i EU-forbruget. I 2011, da forbruget var lavt, var den kinesiske import på sit laveste niveau. I 2012, da forbruget toppede, var også den kinesiske import på sit højeste niveau.
(95)
Men den kinesiske import fulgte ikke denne tendens i NUP, da den lå ca. 10 % lavere end i 2010 på trods af et sammenligneligt EU-forbrug. Trods dette fald havde den kinesiske import fortsat en væsentlig markedsandel på 35 % - 45 % på EU-markedet i hele den betragtede periode.
4.3.2. Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud
(96)
Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De gennemsnitlige importpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser
(EUR/ton)
2010
2011
2012
NUP
Kina
806
938
1 000
933
Indeks
100
116
124
116
Kilde: Eurostat
(97)
Priserne på importen af citronsyre fra Kina steg med 24 % mellem 2010 og 2012, hvorefter de faldt med 8 procentpoint mellem 2012 og NUP. I hele den betragtede periode fulgte disse priser udviklingen i råvarepriserne på f.eks. majs.
(98)
Efter fremlæggelsen af oplysninger satte en interesseret part spørgsmålstegn ved nøjagtigheden i dataene fra Eurostat uden at fremlægge væsentlig dokumentation til støtte for sin påstand. Argumentet kunne derfor ikke godtages.
(99)
Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i NUP ved at sammenligne:
1)
de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og
2)
de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for konventionel told og importomkostninger.
(100)
For de eksporterende producenter, som ikke havde afgivet det tilsagn, der er nævnt i betragtning 2 ovenfor, blev prisen til den første uafhængige kunde i Unionen anvendt til sammenligningen. For de eksporterende producenter, der havde afgivet tilsagn, kunne priserne til den første uafhængige kunde i Unionen ikke anvendes, da de var påvirket af betingelserne i tilsagnet. For disse eksportører blev der fastsat underbud på grundlag af prisen over for den første uafhængige kunde i tredjelande.
(101)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde interesserede parter gældende, at også for parter, der ikke var underlagt tilsagn, burde den pris, som var blevet opkrævet af den første uafhængige kunde i tredjelandene, have været anvendt til at fastslå underbud. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at parter, der ikke var underlagt tilsagn, opkrævede betydeligt lavere priser end de priser, der blev opkrævet af parter, som var underlagt tilsagnet. Det tyder på, at deres priser ikke var påvirket af tilsagnet og derfor kan anvendes til at fastslå underbud.
(102)
Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype for transaktioner i samme handelsled efter passende justering for provision og om nødvendigt for udskillelse.
(103)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at en justering for udskillelse ikke længere var begrundet, da der ikke længere er behov for at udskille kinesisk citronsyre. Undersøgelsen fastslog imidlertid, at selv om det ikke altid er nødvendigt med udskillelse, er der stadig tilfælde, hvor det er nødvendigt, og derfor er denne justering begrundet.
(104)
For ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter kunne der ikke fastsættes prisunderbud på grundlag af priser pr. varetype, da disse oplysninger ikke forelå. Derfor blev prisunderbuddet konstateret ved at sammenligne de samlede vejede gennemsnitlige salgspriser for både EU-producenterne og de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter.
(105)
Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens omsætning i NUP. Det viste en samlet vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 20 % - 45 %.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.4.1. Generel bemærkning
(106)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(107)
Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 4
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionskapacitet i ton (intervaller)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeks
100
106
108
107
Produktionskapacitet i ton (intervaller)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeks
100
101
101
101
Kapacitetsudnyttelse - Indeks
100
105
106
106
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(108)
Produktionsmængden udviklede sig positivt i den betragtede periode. Den steg med 6 % mellem 2010 og 2011 med mindre ændringer i de efterfølgende perioder.
(109)
Eftersom produktionskapaciteten forblev næsten uændret, afspejlede kapacitetsudnyttelsen udviklingen i produktionsmængden. Kapacitetsudnyttelsen steg kraftigt med 5 % mellem 2010 og 2011 og forblev stort set uændret i de efterfølgende perioder.
4.4.3. Salgsmængde og markedsandel
(110)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde på EU-markedet - indeks
100
108
108
108
Markedsandel - indeks
100
111
102
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(111)
EU-erhvervsgrenen formåede at øge salgsmængden med 8 % mellem 2010 og 2011. Efterfølgende forblev salgsmængden på samme niveau indtil NUP.
(112)
Markedsandelen udviklede sig på samme måde og steg med 7 % i den betragtede periode. I 2011 og 2012 var markedsandelen også påvirket af udsvingene i EU-forbruget, jf. betragtning 91 ovenfor.
4.4.4. Vækst
(113)
EU-erhvervsgrenen formåede at øge både salgsmængden med 8 % og markedsandelen med 7 %. Samtidig voksede produktionsmængden på tilsvarende måde. Derfor kunne EU-erhvervsgrenen udnytte vækstmulighederne ved at øge sin markedsandel på et forholdsvis stabilt marked.
4.4.5. Beskæftigelse og produktivitet
(114)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 6
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte - indeks
100
101
105
106
Produktivitet (ton/ansat) - indeks
100
105
102
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(115)
Beskæftigelsen udviklede sig positivt i den betragtede periode og steg med 6 %. Samtidig forblev produktiviteten pr. ansat relativt stabil i hele den betragtede periode.
4.4.6. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(116)
Den konstaterede dumpingmargen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen på EU-erhvervsgrenen blev dog afbødet, da prisniveauet for mange kinesiske eksporterende producenter var påvirket af tilsagnet. For de øvrige eksporterende producenter blev den skadelige virkning opvejet af virkningen af toldsatserne. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig fra den skade, der blev forårsaget af den tidligere dumping fra kinesiske eksporterende producenters side.
4.4.7. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(117)
EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 7
Salgspriser i Unionen
2010
2011
2012
NUP
Enhedssalgspriser i Unionen (EUR/ton) - intervaller
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeks
100
103
113
115
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) - intervaller
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeks
100
113
111
115
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(118)
De vejede gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger steg med 13 % mellem 2010 og 2011 og derefter med yderligere 2 procentpoint indtil NUP.
(119)
Salgspriserne udviklede sig på samme måde, men med en forsinkelse på ca. 1 år. EU-erhvervsgrenen var først i stand til at vælte de stigende omkostninger, der blev afholdt i 2011, over på deres kunder i 2012. Dette resulterede i en lavere rentabilitet i 2011, jf. betragtning 120 ff. nedenfor.
4.4.8. Arbejdskraftomkostninger
(120)
EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 8
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitsløn pr. ansat - Indeks
100
103
114
118
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(121)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg med i alt 18 %, hovedsageligt som følge af en betydelig stigning på 11 procentpoint mellem 2011 og 2012.
4.4.9. Lagerbeholdninger
(122)
EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre i ton (intervaller)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeks
100
101
121
155
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(123)
EU-producenternes slutlagre øgedes markant i den betragtede periode. De øgede lagerbeholdninger ved slutningen af NUP blev påvirket af sæsonbetonede faktorer. Mens ultimobeholdningen for andre perioder opgøres i slutningen af december, opgøres den ved udgangen af NUP i slutningen af juni lige inden en periode med forholdsvis stor efterspørgsel som følge af det øgede forbrug af drikkevarer og den forholdsvis lave produktion på grund af den forestående sommerferie. Det er derfor normalt at have noget større lagerbeholdninger på dette tidspunkt af året.
4.4.10. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(124)
EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (interval)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Indeks
100
69
103
103
Likviditet - Indeks
100
50
86
80
Investeringer - Indeks
100
162
123
106
Investeringsafkast -(interval)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Indeks
100
59
93
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(125)
Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. Den var næsten stabil i hele den betragtede periode. Rentabiliteten hos EU-erhvervsgrenen oversteg den målfortjeneste, der var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse i hele den betragtede periode.
(126)
Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Dens udvikling forblev på et tilfredsstillende niveau i hele den betragtede periode.
(127)
Investeringsafkastet er den procentuelle fortjeneste af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Dets udvikling afspejlede i vidt omfang udviklingen i rentabiliteten og forblev på et tilfredsstillende niveau i næsten hele den betragtede periode.
(128)
Ingen EU-producenter rapporterede om vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.
4.4.11. Konklusion vedrørende skade
(129)
De fleste skadesindikatorer, som f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, beskæftigelse, arbejdskraftomkostninger og salgspriser, udviklede sig positivt. Mens udviklingen i de finansielle indikatorer, som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, viser en blandet tendens, er de absolutte tal tilfredsstillende og viser ikke tegn på skade.
(130)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen kom sig efter den skade, der var forårsaget af tidligere dumping, og ikke lider væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
4.5. Sandsynligheden for fornyet skade
(131)
Ovenstående tendenser vedrørende importpriser og -mængder for den pågældende vare fra Kina viser, at mens de kinesiske eksportører opretholdt en markant tilstedeværelse på EU-markedet, har de gældende foranstaltninger (told og tilsagn) ført til en stigning i priser og et fald i mængder. EU-erhvervsgrenen var den, der profiterede mest af denne udvikling, da andre tredjelandes markedstilstedeværelse forblev temmelig begrænset. Dette viser, at en afskaffelse af skadesaspektet primært skyldes de gældende foranstaltninger.
(132)
Som nævnt i betragtning 45 ovenfor har de eksporterende producenter i Kina en uudnyttet kapacitet og kan på kort tid øge deres eksport. På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til på de fleste tredjelandsmarkeder er det derudover sandsynligt, at væsentlige mængder, der i øjeblikket eksporteres til disse lande, også ville kunne omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne fik lov til at udløbe.
(133)
Derudover har store internationale markeder, som f.eks. USA, Brasilien, Thailand og Ukraine, indført antidumpingtold på kinesisk citronsyre. Det vil derfor være vanskeligere for de kinesiske eksporterende producenter at sælge på disse markeder end på et ubeskyttet EU-marked, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
(134)
Desuden underbød prisniveauet hos de kinesiske eksporterende producenter, der ikke er underlagt tilsagn, i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser med 20 % - 45 %. Tilsvarende underbød de priser, som de eksporterende producenter, der er genstand for tilsagn, opkræver på tredjelandes markeder, EU-erhvervsgrenens priser med 20 % - 39 %. Dette illustrerer de prisniveauer, på hvilke de eksporterende kinesiske producenter sandsynligvis vil komme ind på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(135)
Sandsynligheden for billig kinesisk eksport, hvis der ikke findes foranstaltninger, bekræftes af talrige antidumpingundersøgelser af kinesisk citronsyre i andre lande, jf. betragtning 133 ovenfor.
(136)
De kinesiske eksporterende producenter kan i betydelig grad øge deres allerede store markedsandel til priser, som væsentligt underbyder EU-erhvervsgrenens priser til skade for denne.
(137)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde interesserede parter gældende, at kinesiske eksporterende producenter sandsynligvis ikke ville sænke deres priser til prisniveauet på andre tredjelandsmarkeder. Dette argument understøttes dog ikke af de i denne undersøgelse fastslåede kendsgerninger. Som anført i betragtning 134 ovenfor er de underbudsmargener, der blev fastslået for kinesiske eksporterende producenter, der ikke er underlagt tilsagn på EU-markedet (20 % - 45 %), meget lig de margener, der blev fastslået for kinesiske eksporterende producenter, der var underlagt tilsagn på tredjelandsmarkeder (20 % - 39 %). Det er derfor sandsynligt, at de kinesiske priser på EU-markedet ville nærme sig de priser, som de kinesiske eksporterende producenter opkræver andre steder, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(138)
Det kan derfor konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
5. UNIONENS INTERESSER
(139)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af citronsyre med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
5.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(140)
Begge EU-producenter, der tilsammen tegner sig for 100 % af EU-produktionen, samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Som anført i betragtning 130 ovenfor, har EU-erhvervsgrenen genrejst sig fra den skade, der blev forårsaget af tidligere dumping.
(141)
De gældende foranstaltninger har gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra tidligere skade. Samtidig har EU-erhvervsgrenen vist, at dens aktiviteter er bæredygtige, når disse ikke udsættes for illoyal konkurrence fra dumpingimport.
(142)
Samtidig ville en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis føre til øget illoyal konkurrence fra kinesisk dumpingimport og true den fortsatte drift hos de resterende producenter i en ellers levedygtig erhvervsgren. Det skal erindres, at før der blev indført foranstaltninger over for importen fra Kina, havde tre EU-producenter lukket.
(143)
Det konkluderes derfor, at det er i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.
5.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(144)
Som nævnt i betragtning 13 ovenfor indgav seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører en stikprøvebesvarelse. De tre største importører blev udtaget til stikprøven, men en importør indgav ikke en brugbar spørgeskemabesvarelse. Den endelige stikprøve bestod af de resterende to importører.
(145)
Begge importører handler med en lang række produkter. Betydningen af citronsyre i deres samlede omsætning varierer meget. For den ene importør tegner citronsyre sig for en ubetydelig del af den samlede omsætning, mens det for den anden importør er et af de vigtigste produkter.
(146)
Begge de stikprøveudtagne importører modsætter sig ikke grundlæggende de gældende foranstaltninger, men påpegede, at det gældende niveau for mindsteimportprisen er for højt, hvilket fører til en betydelig fortjeneste for EU-erhvervsgrenen. Disse importører anmodede derfor om en nedsættelse af niveauet for mindsteimportprisen.
5.3. Brugernes interesser
(147)
Kommissionen har modtaget seks fuldstændige besvarelser fra brugere, hovedsagelig fra den kemiske og farmaceutiske industri. Selv om føde- og drikkevareindustrien er langt den største bruger af citronsyre og tegner sig for mindst 50 % af det samlede forbrug, samarbejdede ingen bruger fra denne industri fuldt ud.
(148)
Brugerne var bekymrede for forsyningssikkerheden. Et af problemerne var, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at forsyne EU-markedet fuldt ud. Imidlertid har de gældende foranstaltninger ikke kunnet stoppe importen fra Kina i at komme ind på EU-markedet i betydelige mængder, hvorimod den får mulighed for at forsyne den del af markedet, som ikke kan forsynes af EU-erhvervsgrenen.
(149)
For en stor gruppe brugere, som f.eks. føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien, er citronsyre kun marginalt nødvendigt for deres produkter. Efter deres opfattelse er det ikke let at erstatte citronsyre og derfor er forsyningssikkerheden ofte af større betydning end prisen. De finansielle virkninger af foranstaltningerne på disse brugere er ubetydelige på grund af citronsyrens meget lave betydning i deres omkostningsstruktur.
(150)
For brugere, der fremstiller kemiske produkter, og som tegner sig for omkring 25 % af EU's samlede forbrug, er citronsyre af begrænset betydning og udgør ca. 5 % af råvareomkostningerne. Efter deres opfattelse bør antidumpingforanstaltningerne ikke opretholdes. Visse brugere fremhævede også EU-producenternes gode finansielle situation. Virkningen af foranstaltningerne på disse brugere er større end i føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. Oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere, der fremstiller kemiske produkter, viser imidlertid, at de opnåede en sund fortjeneste til trods for de gældende foranstaltninger. Virkningen af foranstaltningerne på disse brugere betragtes derfor som begrænset.
(151)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter i vaske- og rengøringsmiddelindustrien, at for visse produkter udgør citronsyre en højere del af omkostningerne end det gennemsnitlige tal på 5 %, der er nævnt ovenfor. Samtidig fremlagde disse parter ingen dokumentation for, at gennemsnittet for især vaske- og rengøringsmiddelindustrien er forskelligt fra de 5 %, der er anført for den kemiske industri generelt. Det er derfor opfattelsen, at konklusionerne for den kemiske industri generelt også finder anvendelse for vaske- og rengøringsmiddelindustrien.
(152)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de interesserede parter yderligere, at det fremtidige forbud mod brugen af fosfater i maskinopvaskemidler vil føre til et øget forbrug af citronsyre i Unionen fra 2017. Det er klart, at fosfater til den tid skal erstattes af andre stoffer, men det er endnu ikke klart, om fosfaterne vil blive erstattet af citronsyre eller af andre stoffer. Parterne leverede heller ikke faktuelle beviser for den generelle indvirkning af denne ændring.
(153)
Samlet set opvejer foranstaltningernes positive virkning på EU-erhvervsgrenen så langt foranstaltningernes begrænsede eller ubetydelige negative virkning på brugerne.
5.4. Forsyningskilder på EU-markedet
(154)
Interesserede parter klagede over en påstået manglende konkurrence på EU-markedet. Ret beset har Unionen kun to EU-producenter. For at opfylde behovene hos EU's brugere er der på EU-markedet brug for import, som hovedsageligt stammer fra Kina.
(155)
Den omstændighed, at der kun er to producenter tilbage i Unionen, er imidlertid resultatet af de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis og har ført til de foranstaltninger, der nu undersøges. I 2004 i begyndelsen af den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse var der stadig fem producenter i Unionen, der konkurrerede med store mængder kinesisk dumpingimport. I de efterfølgende år (2004-2007), da Unionen blev udsat for store mængder eksport til lave dumpingpriser fra Kina, måtte tre EU-producenter forlade markedet, hvilket førte til den nuværende duopolistiske situation.
(156)
Siden indførelsen af de gældende foranstaltninger kunne den nedadgående tendens i antallet af EU-producenter standses. Hvis de kinesiske eksporterende producenter fik lov til at genoptage dumpingen i ubegrænsede mængder, ville EU-erhvervsgrenen igen begynde at lide skade og miste markedsandele til den kinesiske import.
(157)
EU-producenterne har ikke kapacitet til fuldt ud at imødekomme efterspørgslen på EU-markedet (jf. betragtning 107 ovenfor). På trods af de gældende foranstaltninger er importen fra Kina fortsat kommet ind på EU-markedet i store mængder og har en markedsandel på mellem 35 % og 45 % i hele den betragtede periode, jf. betragtning 93 ovenfor.
(158)
I mangel af foranstaltninger kan de to tilbageværende EU-producenter blive tvunget til også at forlade EU-markedet. I et sådant scenarie ville EU-brugerne blive endnu mere afhængige af én enkelt importkilde, nemlig Kina, hvilket ikke ville være i Unionens interesse på grund af betydningen af forsyningssikkerhed, jf. ovenfor.
5.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(159)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af citronsyre med oprindelse i Kina.
6. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
6.1. Interimsundersøgelse begrænset til skadesaspektet
(160)
De fleste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter er parter i de tilsagn, der er nævnt i betragtning 2 ovenfor. Udløbsundersøgelsen har vist i betragtning 41 ovenfor, at deres priser ved eksport til Unionen blev bestemt af de pristilsagn, som fastsatte mindsteimportpriser. Deres eksportpriser blev derfor ikke anset for tilstrækkeligt pålidelige til at blive anvendt til analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping under de særlige omstændigheder i denne undersøgelse. Sådanne eksportpriser kan heller ikke anses for at være en pålidelig indikator, jf. betragtning 100 ovenfor, til at gennemføre en pålidelig og fornuftig underbudsberegning. Af samme grund er disse priser heller ikke tilstrækkeligt pålidelige til at blive anvendt til beregningen af en ny skadestærskel.
(161)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, Laiwu, der ikke er part i tilsagnene, var eksportpriserne ikke påvirket af tilsagnet, og de kunne således anvendes til at fastslå en ny skadestærskel.
6.2. Skadestærskel
(162)
For at fastlægge foranstaltningernes omfang fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
(163)
Skaden ville ikke opstå igen, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat ved salg af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne opnås af en erhvervsgren af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. Den fortjenstmargen, der blev fastsat til dette formål i den oprindelige undersøgelse, var på 6 %.
(164)
På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EU-erhvervsgrenen ved fra EU-salgspriserne at trække den faktiske fortjenstmargen, der blev opnået i NUP, og erstatte den med ovennævnte fortjenstmargen på 6 %.
(165)
En interesseret part hævdede, at fortjenstmargenen før skat på 6 % er for lav, da den deraf følgende fortjeneste efter skat på grund af den betydelige beskatning ikke resulterer i de nødvendige ressourcer.
(166)
I den henseende afspejler den fortjenstmargen, der er blevet anvendt til at fastslå skadestærskelen, fortjenstmargenen i tilfælde af manglende dumpingimport. Den interesserede part fremlagde ingen argumenter, der godtgjorde, at fortjenstmargenen på 6 %, som er den aktuelle fortjenstmargen for EU-erhvervsgrenen i tilfælde af manglende dumpingimport, og som blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, ikke er hensigtsmæssig i den forbindelse.
(167)
Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem Laiwus vejede gennemsnitlige importpris, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og det vejede gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EU-producenterne solgte på EU-markedet i NUP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
6.3. Endelige antidumpingforanstaltninger
(168)
For virksomheden Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare, jf. reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 9, stk. 4. Kommissionen sammenlignede skades- og dumpingmargenen. Toldsatsen bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.
(169)
På grundlag af ovenstående bør den endelige antidumpingtold, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadestærskel
Endelig antidumpingtold
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Inden for rammerne af udløbsundersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af citronsyre med oprindelse i Kina opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af en værditold med forskellige satser og tilsagn for bestemte virksomheder.
(171)
De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt en individuel antidumpingtold.
(172)
En virksomhed kan anmode om, at den individuelle antidumpingtold anvendes, hvis virksomheden ændrer navn eller adresse på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (12). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger for at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den for virksomheden gældende told. Hvis virksomhedens ændring af navn eller adresse ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den for virksomheden gældende told, offentliggøres der en meddelelse om ændringen af navn eller adresse i Den Europæiske Unions Tidende.
(173)
To eksporterende producenter underrettede Kommissionen om adresseændringer. En af disse underrettede også Kommissionen om en ændring i sit navn. Disse ændringer berører ikke deres aktiviteter, for så vidt angår den pågældende vare.
(174)
En anden eksporterende producent bør som følge af aktivitetsophør ikke længere være berettiget til individuel told.
(175)
Konklusionerne i betragtning 173 og 174 ovenfor blev fremlagt, og der blev ikke indsendt bemærkninger.
7. FORANSTALTNINGERNES FORM
(176)
Inden for rammerne af en fornyet undersøgelse af foranstaltningernes form undersøgte Kommissionen strukturen bag mindsteimportpriserne i tilsagnene. Kommissionen undersøgte navnlig indekseringsmekanismen.
(177)
Mindsteimportprisen er oprindeligt blevet indekseret på grundlag af udsving i de amerikanske majspriser. Da de oprindelige foranstaltninger blev indført, kunne de eksporterende producenter, der afgiver tilsagn, ikke finde en offentlig referencekilde for EU's majspriser. En sådan kilde foreligger nu, og den anses for mere hensigtsmæssig i betragtning af, at mindsteimportprisen er baseret på den ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen.
(178)
Kommissionen undersøgte også den variable indeksering for forbruget af råvarer pr. ton citronsyre og anså den for korrekt.
(179)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de interesserede parter, at i stedet for at gennemføre indekseringen af mindsteimportprisen, som beskrevet ovenfor, bør der anvendes en fastsat mindstepris eller en indeksering baseret på priser på andre råvarer ud over majs, da ikke alle EU-producenter anvender majs som råvare til fremstilling af citronsyre. Men i betragtning af de betydelige udsving på både produktionsomkostninger og priser på citronsyre kan en fastsat mindstepris hurtigt blive uaktuel og være urimelig høj eller lav. En indeksering i forbindelse med en råvare med rimeligt stabile priser anses heller ikke for hensigtsmæssig, når citronsyren har betydelige udsving, og der ikke findes en pålidelig offentlig kilde.
(180)
Det er derfor opfattelsen, at en fastsat mindstepris eller en indeksering baseret på forskellige råvarer ikke er mere fornuftig end en indeksering baseret på majsprisen. Eftersom majs ikke er den grundlæggende råvare for alle EU-producenter, blev det imidlertid anset for hensigtsmæssigt at revidere den variable indeksering for forbruget af majs for bedre at kunne afspejle det vejede gennemsnitlige forbrug i EU-erhvervsgrenen og udviklingen af den ikke-skadevoldende pris i EU-erhvervsgrenen som helhed.
(181)
Inden for rammerne af den foreløbige interimsundersøgelse, der var begrænset til skadesaspektet, etablerede Kommissionen en ny ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen. På dette grundlag bør mindsteimportprisen revideres og ajourføres, for at tilsagnene kan forblive i kraft.
(182)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger afgav de fem samarbejdsvillige eksporterende producenter, herunder en gruppe eksporterende producenter, for hvilke der i øjeblikket findes gældende tilsagn, sammen med China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, jf. betragtning 2 og 3 ovenfor, nye pristilsagn, der kunne godtages.
(183)
Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/87 (13) godkendte Kommissionen disse nye pristilsagn, der erstatter de gældende tilsagn. De nye pristilsagn fjerner dumpingens skadelige virkninger og begrænser i tilstrækkelig grad risikoen for omgåelse.
(184)
For at give Kommissionen og toldmyndighederne bedre muligheder for effektivt at overvåge, om virksomhederne overholder tilsagnene, når der fremlægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelsen for antidumpingtolden være betinget af, at
i)
der fremlægges en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, der som minimum indeholder de oplysninger og den erklæring, der er anført i bilaget
ii)
de importerede varer er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Unionen, og
iii)
de varer, der angives og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, hvis de pågældende betingelser ikke er opfyldt.
(185)
Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning for de pågældende transaktioner.
(186)
Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, jf. betragtning 184 og 185, selv hvis Kommissionen har godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken importørerne køber enten direkte eller indirekte.
(187)
Det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre og trinatriumcitrat 2-hydrat i øjeblikket henhørende under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 (Taric-kode 2918150010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Endelig antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kina
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kina
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kina
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kina
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kina
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kina
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kina
32,6
A879
Alle andre virksomheder
42,7
A999
3. Uanset stk. 1 gælder den endelige antidumpingtold ikke for import af varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af virksomheder, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/87, fritages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:
a)
varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Unionen, og
b)
en sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, der som minimum indeholder de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til denne forordning, og
c)
de varer, der angives og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen på tilsagnsfakturaen.
2. Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning:
a)
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 1, fastslås, at én eller flere betingelser i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
b)
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til artikel 8, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1225/2009 i en forordning eller en afgørelse, som henviser til særlige transaktioner, og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer for ugyldige.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/82 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. január 21.)
az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (2), (3) és (5) bekezdésére,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1193/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalaira (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések 6,6 % és 42,7 % közötti mértékű értékvám formáját öltötték.
(2)
A 2008/899/EK határozattal (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) elfogadta hat kínai exportáló gyártó (köztük az exportáló gyártók egy csoportja) és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája által együttesen az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalásokat.
(3)
A 2012/501/EU határozattal (4) a Bizottság visszavonta az exportáló gyártók egyike - nevezetesen a Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu) - által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
Az eredeti intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. augusztus 2-án kérelem érkezett az intézkedéseknek a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az SA Citrique Belge és a Jungbunzlauer Austria AG (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be a citromsav uniós termelésének 100 %-át képviselő gyártók nevében.
(5)
A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
1.3. Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem
(6)
A kérelmezők az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatát a Laiwu-ra korlátozó részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet is benyújtottak. A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a legutóbbi vizsgálati időszak óta a Laiwu megnövelte gyártási kapacitását, és bővítette termékválasztékát.
(7)
Tekintettel arra, hogy a Laiwu az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a kérelmezők a dömpingkülönbözet kiszámítását - a reprezentatív belföldi értékesítés állítólagos hiánya miatt - a Kínára vonatkozó, számtanilag képzett rendes érték (gyártási, értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve nyereség) és a Laiwu uniós exportárainak összehasonlítására alapozták. Számításuk alapján a dömpingkülönbözet nagyobbnak tűnt, mint a hatályos intézkedések mértéke. Ez alapján a kérelmezők azt állították, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi, a korábban megállapított dömping mértékén alapuló szinten történő folytatólagos alkalmazása nem lenne elegendő a dömping káros hatásainak ellentételezéséhez. A kérelmezők azt állították továbbá, hogy a Laiwu feltehetőleg már nem jogosult a piacgazdasági elbánásra.
1.4. Hatályvesztési felülvizsgálat és időközi felülvizsgálatok megindítása
(8)
2013. november 30-án a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó citromsav Unióba irányuló behozatala tekintetében, és az eljárás megindításáról szóló értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). Az eljárás a következőket foglalta magában:
-
az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján indított hatályvesztési felülvizsgálat,
-
az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított, a Laiwu által megvalósított dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat,
-
az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, az intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat, valamint
-
az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat.
1.5. Érdekelt felek
(9)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat a felülvizsgálatok megindításáról, és felkérte őket az azokban való részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Kanadát tervezi figyelembe venni. Ennek megfelelően a Bizottság kanadai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre.
(10)
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.
1.6. Mintavétel
(11)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az exportáló gyártók és az importőrök körében mintavételt végezhet.
1.6.1. Mintavétel az importőrök körében
(12)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független importőröket, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.
(13)
Hat független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján három független importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérte a minta kiválasztásáról. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket.
1.6.2. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(14)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
(15)
Az érintett ország kilenc exportáló gyártója - amelyek közül kettő kapcsolatban áll egymással - nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel az eset összetettségére és az érintett ágazat szerkezetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem volt szükség mintavételre. Az exportáló gyártók egyike sem tett észrevételt a mintavétellel kapcsolatban. A kilenc exportáló gyártó közül hét nyújtotta be válaszait a kérdőívre, kettő pedig visszavonta együttműködési szándékát.
1.7. Piacgazdasági elbánás kérelmezése
(16)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság elküldte a Laiwu-nak a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot.
1.8. A kérdőívre adott válaszok
(17)
A dömping folytatódása, illetve megismétlődése valószínűségének felmérése céljából a Bizottság kérdőíveket küldött a hét együttműködő exportáló gyártónak. A hét exportáló gyártó elküldte válaszait. A Bizottság külön kérdőívet küldött a Laiwu-nak, hogy felmérje a dömpinget érintően megváltozott körülmények tartósságát. A vállalat elküldte válaszát.
1.9. Ellenőrző látogatások
(18)
A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazon információkat, melyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
a) uniós gyártók:
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgium,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Bécs, Ausztria,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Németország.
b) importőrök:
-
Azelis SA, Luxembourg, Luxemburg,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország.
c) felhasználók:
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franciaország,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Svájc,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Hollandia.
d) kínai exportáló gyártók:
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang.
e) az analóg országban működő gyártók:
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(19)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(20)
Az érintett termék a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, Kínai Népköztársaságból származó citromsav (ideértve a trinátrium-citrát dihidrátot is).
(21)
A citromsavat széles körben, például italokban, ételekben, tisztítószerekben, kozmetikumokban és gyógyszerekben használják savanyítószerként és pH-szabályozóként. Fő nyersanyagai a következők: cukor/melasz, tápióka, kukorica vagy (gabonafélékből nyert) glükóz, valamint a szénhidrátok merítéses, mikrobiális fermentációjához szükséges különböző anyagok.
2.2. A hasonló termék
(22)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a következő termékek ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:
1.
az érintett termék;
2.
a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék;
3.
az analóg ország Kanadában gyártott és a kanadai belföldi piacon értékesített termék; valamint
4.
az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.
(23)
A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékek.
3. DÖMPING
3.1. A dömping folytatódásának a hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapított valószínűsége
(24)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, illetve hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
3.1.1. Rendes érték
- Analóg ország
(25)
Mivel Kína nem minősül piacgazdasággal rendelkező országnak, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országra vonatkozó árak alapján állapították meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani (lásd a fenti (9) preambulumbekezdést).
(26)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Kanadát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket.
(27)
Az eredeti vizsgálat során Kanada volt az analóg ország. Mivel az együttműködésre hajlandó kanadai vállalat volt a citromsav egyetlen kanadai gyártója, és kapcsolatban állt a panaszos gyártók egyikével, a Bizottság megvizsgálta az együttműködés további lehetőségeit más ismert gyártó országok, így például az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna tekintetében. Egy brazil és egy thaiföldi vállalat hajlandónak mutatkozott ugyan együttműködni, de végül nem küldték el válaszaikat a kérdőívre. Kizárólag a citromsav egyetlen kanadai gyártója közölte a kért információkat.
(28)
Az Egyesült Államokkal, Brazíliával, Thaifölddel és Ukrajnával ellentétben Kanadában semmilyen dömpingellenes vám nincs hatályban a citromsavra vonatkozóan. Másrészről a szerződéses vámtétel mértéke 0 % (7).
(29)
A Bizottság megállapította, hogy mivel a kanadai piacon szabad verseny van, Kanada az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg.
(30)
Az egyik terméktípust nem gyártották és nem értékesítették az analóg országban, következésképp ezen terméktípus tekintetében nem lehet összehasonlítást végezni a Kínában gyártott és az Unióba exportált termékkel. Ebből kifolyólag ezen terméktípus rendes árát az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, az analóg országbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó, értékesítési, általános és igazgatási költségekkel valamint nyereséggel növelt gyártási költségei alapján kellett kiszámítani.
3.1.2. Exportár
(31)
Az exportárat a Bizottság a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg. A Laiwu kivételével az együttműködő exportáló gyártók mindegyike közvetlenül exportált az Unióba a kötelezettségvállalás feltételeinek megfelelően.
3.1.3. Összehasonlítás
(32)
A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.
(33)
Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében.
3.1.4. Dömpingkülönbözet
(34)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(35)
Ez alapján a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszakban akár 38 %-ot is elérhetett.
(36)
Az együttműködés magas szintű volt, mivel a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki az Unióba irányuló export szinte egészét.
(37)
A számítás dömpinget mutatott még a kötelezettségvállalások hatálya alatt álló exportáló gyártók esetében is. Meg kell említeni, hogy a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importárat a kárt nem okozó ár (az alacsonyabb vám szabálya) alapján állapították meg, így a kötelezettségvállalások nem szüntették meg teljesen az eredeti vizsgálatban megállapított dömpinget.
3.2. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.2.1. A dömping folytatódásának valószínűsége
(38)
Az exportárak megállapításával összefüggésben a mostani vizsgálat annak megállapítására irányult, hogy fennáll-e a dömping folytatódásának valószínűsége. Az exportárak megállapítása nem korlátozódhat az exportőrök múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálni kell az exportárak valószínűsíthető jövőbeni alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak szolgálhatnak-e a jövőbeni valószínű exportárak megbízható jelzésére. Ezzel összefüggésben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy öt vállalat exportál az Unióba kötelezettségvállalások feltételei szerint. A Bizottság így megvizsgálta, hogy ezen kötelezettségvállalások megléte befolyásolta-e a múltbeli exportárakat, és ezáltal nem váltak-e azok megbízhatatlanná a jövőbeli exportőri magatartás megállapítása szempontjából.
(39)
Annak megvizsgálása érdekében, hogy az Unióba irányuló export árai megbízhatók-e, illetve a hatályos kötelezettségvállalásokra való tekintettel az Unióba irányuló export árait a kötelezettségvállalások szerinti minimális importárhoz viszonyítva vizsgálták meg. Valójában arról kellett megbizonyosodni, hogy az Unióba irányuló export árait elsősorban a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importár miatt határozták-e meg egy bizonyos szinten, illetve hogy ebből kifolyólag az exportárak fenntarthatók voltak-e vagy sem. Ennek megállapításához a Bizottság azt mérlegelte, hogy az egyes vállalatok szintjén a súlyozott átlagot alapul véve az Unióba irányuló export árai jelentősen meghaladták-e a minimális importárat vagy sem. A Bizottság azt is számításba vette, hogy ezek az árak miként viszonyultak a harmadik országokba irányuló export áraihoz.
(40)
Az Unióba irányuló export átlagárai a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok mindegyike esetében a minimális importár szintjén voltak. Ezenfelül az Unióba irányuló exportra alkalmazott áraik jelentősen meghaladták a harmadik országokba irányuló export árait. Következésképp nagyon valószínű, hogy kötelezettségvállalások hiányában az Unióba irányuló export árai a más harmadik országokba irányuló export áraihoz közelítenének.
(41)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló vállalatok által a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportra alkalmazott árakat a kötelezettségvállalások befolyásolták, így a hatályvesztési felülvizsgálat keretében ezek az exportárak nem tekinthetők elég megbízhatónak annak eldöntéséhez, hogy a dömping folytatódni fog-e.
(42)
A kínai exportáló gyártókra vonatkozó megbízható exportár hiányában a kötelezettségvállalások megléte miatt ebben az esetben a Bizottság egy másik lehetőséget is számításba vett az exportár megállapítására annak érdekében, hogy megvizsgálja, valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Tekintettel arra, hogy az együttműködő exportáló gyártók a világpiacon értékesítettek citromsavat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az összes többi harmadik ország által a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő exportárak dömpingárak voltak-e.
(43)
A Bizottság ezeket az exportárakat az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes értékkel hasonlította össze (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Az így megállapított dömpingkülönbözetek 43 % és 85 % között vannak. Ezek a dömpingkülönbözetek magasabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló export árai alapján megállapítottak (lásd a fenti (36) preambulumbekezdést).
3.2.2. Gyártási kapacitás és fogyasztás az érintett országban
(44)
A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők úgy becsülték, hogy a Kínai Népköztársaságban a citromsav tekintetében fennálló kihasználatlan gyártási kapacitás nagyobb, mint a citromsav iránti éves uniós összkereslet. A gyártási kapacitást 1 800 000 tonnára becsülték. A Bizottság véleménye szerint a kérelmezők túlbecsülték a kapacitásfelesleget.
(45)
Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek. Az együttműködő kínai exportáló gyártók kapacitásfeleslege körülbelül 192 000 tonnát tesz ki, ami az uniós fogyasztás mintegy 41 %-ának felel meg.
(46)
Emellett egy, a vizsgálat során különböző felek által hivatkozott ágazati tanulmány - IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyv (8) - becslése szerint a Kínában meglévő teljes éves kapacitás 2012-ben sokszorosan meghaladta az uniós piacra jellemző összfogyasztást. A Kínai Népköztársaság „2012-ben a világpiaci termelés 59 %-át, a világpiaci kapacitás 69 %-át, a világpiaci export 74 %-át és a világpiaci fogyasztás 12 %-át adta” (9). Ezek az adatok arra utalnak, hogy Kína összességében jelentős gyártási kapacitással rendelkezik.
(47)
Jóllehet a kínai fogyasztás várhatóan növekedni fog, az IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyvének becslése szerint az éves teljes kínai fogyasztás messze elmarad az uniós piacra jellemző fogyasztástól. A 2018-ig várható növekedés nem fogja meghaladni az uniós fogyasztás jelenlegi szintjét.
(48)
Ezek az adatok megerősítik, hogy a kínai termelés és gyártási kapacitás elsősorban exportpiaci igények kielégítésére irányul.
3.2.3. Az uniós árak és az érintett ország árai közötti kapcsolat
(49)
A vizsgálat során a citromsav árára vonatkozóan begyűjtött adatok szerint a kínai belföldi árak körülbelül 48 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós piac egészére vonatkozó áraknál.
(50)
Az uniós piac így vonzó exportpiac marad a kínai exportáló gyártók számára.
3.2.4. A harmadik országokra és az uniós piacra érvényes árak közötti kapcsolat
(51)
A felülvizsgálati időszak folyamán a harmadik országokra érvényes árak átlagosan 40 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós áraknál.
(52)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök az árakon keresztül erősen ösztönözve lennének arra, hogy kivitelüket áttereljék az Unió felé.
(53)
Ezt a következtetést megerősíti továbbá a Laiwu által az Unióba irányuló exportra alkalmazott árak szintje, valamint a Laiwu által az Unióba irányuló, illetve a harmadik országokba irányuló exportra alkalmazott árak közötti különbség is.
(54)
A vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló, korlátozott mennyiségű exportjának alacsony árai szintén alátámasztják a fenti következtetést.
3.2.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(55)
A teljes (a kihasználatlan kapacitást is magában foglaló) kínai gyártási kapacitásnak az uniós piachoz viszonyított mérete arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló export valószínűleg növekedne az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az export valószínűleg továbbra is jelentősen dömpingelt árakon valósulna meg.
(56)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek megkérdőjelezték azon megállapításokat, melyek szerint az elmúlt években a minimális importár alapján az uniós piacon alkalmazott árak fenntarthatatlanok, és ebből következően jelentősen esnének, sőt megközelítenék a harmadik országok tekintetében alkalmazott exportárak szintjét. Azt is megkérdőjelezték, hogy az intézkedések megújítása nélkül az egyébként stabil kínai export mennyisége valószínűleg megnőne és dömpingelt árakon folytatódna. A vizsgálat ugyanakkor egyértelműen megállapította, hogy a dömping még a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak árnövelő hatása miatt nem megbízhatónak tekintett exportárak alapján is folytatódna. Ezekről az árakról megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló exportáló gyártók mindegyike esetében jelentősen meghaladják a más piacok tekintetében alkalmazott exportárakat. A szóban forgó exportáló gyártók jellemzően az EU tekintetében alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon exportálnak. Meg kell említeni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt uniós import 2004 és a 2007 júniusában záródó 12 hónapos időszak között (az eredeti vizsgálati időszak) 37 %-kal nőtt (10). Mindezen tények, továbbá a Kínában - nem vitatottan - rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleg egyértelműen alátámasztják azt a megállapítást, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló export valószínűleg továbbra is dömpingelt árakon és megnövekedett mennyiségekben folytatódna.
3.3. Részleges időközi felülvizsgálat a Laiwu által megvalósított dömping tekintetében
3.3.1. Rendes érték
3.3.1.1. Piacgazdasági elbánás
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjának megfelelően a Bizottság megállapította, hogy meghatározható-e a rendes érték az alaprendelet 2. cikkének (1)-(6) bekezdése alapján, ha a Laiwu eleget tesz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, és így piacgazdasági elbánásban részesíthető.
(58)
Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:
-
az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; valamint a fontosabb ráfordítások alapjában véve a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalkozások egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak, valamint
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(59)
Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság felkérte a Laiwu-t a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére. Válaszait a Laiwu a határidő lejárta előtt megküldte. A Laiwu által közölt információkat a Bizottság a Laiwu telephelyén ellenőrizte.
(60)
A Bizottság megállapította, hogy a Laiwu nem tesz eleget a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti 2. és 3. kritériumnak.
(61)
A 2. kritérium tekintetében a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő teljes körű számviteli nyilvántartást vezet. Emellett a vállalat által vezetett nyilvántartásokat nem támasztották alá olyan dokumentumalapú bizonyítékokkal, amelyek bizonyíthatnák a számviteli nyilvántartások pontosságát és teljességét. A vállalat nem rendelkezett dokumentumalapú bizonyítékokkal a nyilvántartásaiban szereplő bizonyos könyvelési tételek alátámasztására. Ezenfelül pénzügyi beszámolói bizonyos időszakokra vonatkozóan nem tartalmaztak kimutatást a saját tőke változásaira vonatkozóan. Ezek a hiányosságok sértették a számviteli információk és a pénzügyi beszámolók hitelességének elvét, de ennél is fontosabb, hogy mindezen hiányosságokat a könyvvizsgáló sem jelezte. Következésképp sem a könyvvitel, sem a könyvvizsgálat nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak.
(62)
A Laiwu azt állította, hogy számviteli nyilvántartásai kellőképpen átláthatók ahhoz, hogy megfeleljenek a Kínában általánosan elfogadott számviteli alapelveknek. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó dokumentumban említett következetlenségek nem befolyásolták nyilvántartásainak megbízhatóságát. A vállalat vélekedése szerint a számviteli előírásokat a céljuk (pl. a befektetők védelme) tükrében kell értelmezni.
(63)
A Bizottság emlékezetni kíván arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése értelmében a vállalkozásoknak egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást kell vezetniük, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. Ez tehát jogszabályi kötelezettség. A vállalat állításával ellentétben a nyilvántartásoknak összhangban kell állniuk a nemzetközi számviteli standardokkal, függetlenül a vállalatnak a számvitelre vonatkozó nemzeti jogszabályok által meghatározott státusától.
(64)
A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a Laiwu számviteli nyilvántartásai nem feleltek meg a kínai számviteli törvénynek sem, mivel a könyvvizsgáló nem tett észrevételt a kínai számviteli törvénynek a (61) preambulumbekezdésben jelzett megsértésével kapcsolatban.
(65)
A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.
(66)
A 3. kritériummal kapcsolatban a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy nem hatnak rá a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Konkrétabban az „új és csúcstechnológiai” minősítéssel rendelkező vállalat társaságiadó-kedvezményben részesül, amely jelentős mértékben kihat a pénzügyi helyzetére.
(67)
A Laiwu érvelése szerint az adókedvezmény nem tartozik a piacgazdasági elbánáshoz szükséges 3. kritérium alá, mivel ez egy támogatási forma.
(68)
A Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás vizsgálatának 3. kritériuma annak eldöntésére irányul, hogy fennállnak-e a gyártókra ható, a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások.
(69)
A Laiwu-nak juttatott állami támogatás kedvezményes adómérték formáját ölti, amely a vállalkozások társasági adójáról szóló, 2007-ben elfogadott törvény 28. cikke alapján nyújtott állandó jellegű támogatás. A támogatást a Kínai Népköztársaság Alkotmányának preambuluma alapján nyújtják, amelynek értelmében: „A Pártnak fenn kell tartania és javítania kell az alapvető gazdasági rendszert, amelyben az állami tulajdon meghatározó szerepet tölt be, és a különböző gazdasági ágazatok egymás mellett fejlődnek…”.
(70)
A kedvezmény egyik célja, hogy elősegítse az alacsonyabb megtérülési ráta melletti tőkebevonást. Ez torzulást okoz a tőkepiacokon. Tény, hogy egy bizonyos, az állam által stratégiainak tartott vállalatokat kedvező elbírálásban részesítő adórendszer azt jelzi, hogy az adórendszer nem piacgazdasági elven működik, hanem azt jelentős mértékben befolyásolja az állami tervezés, ami a nem piacgazdasággal rendelkező rendszerek jellemzője. A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen adócsökkentéssel okozott torzulások jelentősek is, mivel módosítják a vonzó befektetési célponttá váláshoz a vállalat által elérendő adózás előtti eredményt.
(71)
A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.
(72)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos vizsgálat eredményét a Bizottság közölte a Laiwu-val, a kínai hatóságokkal és a kérelmezőkkel. és felkérte őket arra, hogy tegyenek észrevételeket, illetve kérjenek meghallgatást. A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság előzetes megállapításain.
(73)
A Laiwu azt állította, hogy a Bizottság a vizsgálat megindítását eredményező indokoktól eltérő indokok alapján javasolta a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítását. A vállalat álláspontja szerint a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás iránti kérelem vizsgálatát a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritériumra kellett volna korlátoznia.
(74)
Először is meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja öt, együttesen teljesítendő kritériumot sorol fel, amelyek mindegyikét teljesíteni kell ahhoz, hogy a piacgazdasági elbánás megadható legyen. Ezenfelül a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatra hárul.
(75)
Másrészt az eljárás megindításáról szóló értesítés (11) 5.2. pontja konkrétan meghatározza az eljárás megindításának okait, amelyek a Laiwu gyártási kapacitásának megnövekedésével és az általa forgalmazott termékek körének kibővítésével függnek össze. Az eljárás megindításáról szóló értesítés semmi esetre sem szűkíti a vizsgálatot a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritérium értékelésére. Továbbá a benyújtott meggyőző bizonyítékokról megállapítást nyert, hogy önmagukban is indokolják a vizsgálat megindítását. A piacgazdasági elbánással kapcsolatos, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti vizsgálat keretében az eljárás megindításáról szóló értesítés 6.1.1.2. pontjának megfelelően teljes körűen megvizsgálják, hogy egy adott gyártó piacgazdasági feltételek szerint működik-e.
(76)
Végezetül a Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében a Laiwu azt állította, hogy a piacgazdasági elbánáshoz szükséges öt kritérium mindegyikének eleget tesz. Az alaprendelet vonatkozó rendelkezései értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatnak sikeresen bizonyítania kell, hogy piacgazdasági feltételek szerint működik, azaz a piacgazdasági elbánás iránti kérelem kellő bizonyítékokkal való alátámasztásával kapcsolatos bizonyítási teher a vállalatra hárul. Ezért a Bizottság a Laiwu állítását elutasította.
(77)
A Bizottság, miután az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjával összhangban tájékoztatta a tagállamokat a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó vizsgálatáról, tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végső döntéséről.
3.3.1.2. Analóg ország
(78)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a Laiwu esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár alapján határozták meg. Ebből a célból a Bizottság Kanadát választotta ki piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket).
(79)
A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg.
3.3.2. Exportár
(80)
Az exportárat a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg.
3.3.3. Összehasonlítás
(81)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze.
(82)
Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében.
3.3.4. Dömpingkülönbözet
(83)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(84)
Ez alapján a Laiwu-ra vonatkozó dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 37,8 %.
3.3.5. A megváltozott körülmények tartós jellege
(85)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e.
(86)
A Bizottság tartósnak tekinti azt a tényt, hogy a Laiwu az Unióba exportáló legkisebb gyártóból a legnagyobbá nőtte ki magát. Tény, hogy a kérdőívre adott válaszában a vállalat megerősítette, hogy fenn fogja tartani az export mennyiségét és nem fogja megváltoztatni az exporttevékenységének jellemzőit.
4. KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(87)
A vizsgálati időszakban két gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.
(88)
Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy értéktartományok között kellett megadni.
4.2. Uniós felhasználás
(89)
A Bizottság - az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva - az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.
(90)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós felhasználás (tonna)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás tonnában (értéktartományok)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Forrás: a kérdőívre adott válaszok és az Eurostat adatai.
(91)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás +/- 5 %-kal ingadozott. Ugyanakkor a figyelembe vett időszakra vonatkozóan egyértelmű tendencia nem rajzolódik ki.
4.3. Az érintett országból származó behozatal
4.3.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(92)
A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a fenti (88) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.
(93)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal mennyisége és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna)
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Piaci részesedés (értéktartományok)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Piaci részesedés (index)
100
92
97
90
Forrás: Eurostat.
(94)
A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban ingadozott. Az ingadozás bizonyos mértékig láthatóan az uniós felhasználás tendenciáját követi. A kínai behozatal 2011-ben volt a legalacsonyabb, amikor a felhasználás is alacsony volt. A kínai behozatal 2012-ben volt a legmagasabb, amikor a felhasználás is a csúcsán volt.
(95)
A kínai behozatal csupán a felülvizsgálati időszakban nem követte ezt a tendenciát: akkor 10 %-kal elmaradt a 2010-es szinttől, jóllehet az uniós felhasználás hasonló szinten volt. E csökkenés ellenére a kínai import a figyelembe vett időszak egésze alatt megőrizte jelentős, 35-45 %-os piaci részesedését az uniós piacon.
4.3.2. Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás
(96)
A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
Importár
(EUR/tonna)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Forrás: Eurostat.
(97)
A kínai citromsav importára 2010 és 2012 között 24 %-kal emelkedett, majd ezt követően, 2012 és a felülvizsgálati időszak között 8 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az importárak a nyersanyagok, például a kukorica árának alakulását követték.
(98)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike megkérdőjelezte az Eurostat által közölt adatok pontosságát, állítását azonban semmilyen érdemi bizonyítékkal nem támasztotta alá, így ezt az érvet nem lehetett elfogadni.
(99)
A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:
1.
az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint
2.
az együttműködő kínai exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatali költségek tekintetében.
(100)
A fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásban részes félként nem érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árat vették alapul az összehasonlításhoz. A kötelezettségvállalásban részes félként érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árakat nem lehetett figyelembe venni, mivel az árakat a kötelezettségvállalás feltételei befolyásolták. Ezen exportőrök esetében az áralákínálás mértékét az első harmadik országbeli független vevőnek felszámított ár alapján határozták meg.
(101)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az áralákínálás mértékének megállapításához a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló felek esetében is azt az árat kellett volna figyelembe venni, amelyet a harmadik országbeli első független vevőnek felszámítanak. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó felek jóval alacsonyabb árakat számítottak fel, mint a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó felek. Ez azt jelzi, hogy az áraikra nem hat a kötelezettségvállalás, következésképp az áraik felhasználhatók az áralákínálás mértékének megállapításához.
(102)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat a jutalékok és az árszerkezet figyelembevételével szükség esetén kiigazítva.
(103)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az árszerkezetnek megfelelő kiigazítás többé már nem indokolt, mivel már nincs szükség a kínai citromsav árának szétbontására. A vizsgálat ugyanakkor megállapította, hogy bár a szétbontás nem mindig szükséges, még mindig előfordulnak esetek, amelyekben szükség van rá, következésképp indokolt ez a kiigazítás.
(104)
A nem együttműködő exportáló gyártók esetében az áralákínálás mértékét nem lehetett megállapítani a terméktípusonkénti ár alapján, mivel ilyen információ nem állt rendelkezésre. Következésképp az áralákínálás mértékét az uniós gyártók, illetve a kínai exportáló gyártók összesített értékesítési áraiból képzett súlyozott átlagok összehasonlítása útján állapították meg.
(105)
Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Az összehasonlítás eredményeképp az összesített áralákínálási különbözet súlyozott átlaga 20 % és 45 % közötti értéket mutatott.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános észrevételek
(106)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.4.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság
(107)
A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:
4. táblázat
Termelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelési volumen tonnában (értéktartomány)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Gyártási kapacitás (értéktartományok)
300 000-350 000
300 000- 50 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Kapacitáskihasználtság (index)
100
105
106
106
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(108)
A figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene nőtt. A termelés 2010 és 2011 között 6 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban kis mértékben változott.
(109)
Mivel a gyártási kapacitás szinte változatlan maradt, a kapacitáskihasználtság a termelési volumen alakulását követte. A termelés 2010 és 2011 között 5 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban szinte változatlan maradt.
4.4.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(110)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési összvolumen az uniós piacon (index)
100
108
108
108
Piaci részesedés (index)
100
111
102
107
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(111)
Az uniós gazdasági ágazat 2010 és 2011 között 8 %-kal növelte értékesítési volumenét. Ezt követően az értékesítési volumen a felülvizsgálati időszakig ugyanezen a szinten maradt.
(112)
A piaci részesedés ehhez hasonlóan alakult: a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal nőtt. 2011 és 2012 között a piaci részesedésre kihatottak az uniós felhasználásban bekövetkezett, a fenti (91) preambulumbekezdésben részletezett ingadozások is.
4.4.4. Növekedés
(113)
Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült 8 %-kal növelnie az értékesítési volumenét, 7 %-kal pedig a piaci részesedését is. Ezzel egyidejűleg a termelési volumenek is hasonló mértékben növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat tehát a piaci részesedésének növelése útján képes volt kihasználni a kínálkozó növekedési lehetőségeket egy alapvetően stagnáló piacon.
4.4.5. Foglalkoztatás és termelékenység
(114)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az alkalmazottak száma (index)
100
101
105
106
Termelékenység (tonna/alkalmazott, index)
100
105
102
101
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(115)
A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult: 6 %-kal emelkedett. Ugyanakkor az egy alkalmazottra vetített termelékenység a figyelembe vett időszak egésze alatt jórészt változatlan maradt.
4.4.6. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(116)
A megállapított dömpingkülönbözetek jelentős mértékben meghaladták a csekély mértékű (de minimis) szintet. Ugyanakkor a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását csillapította az, hogy számos kínai exportáló gyártó árszintjét befolyásolta a kötelezettségvállalás. A többi exportáló gyártó esetében a káros hatást a vámok hatása ellensúlyozta. Következéseképp megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a kínai exportáló gyártók által folytatott korábbi dömping káros hatásaiból.
4.4.7. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(117)
Az uniós gyártók által független uniós vevőknek felszámított eladási árak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
7. táblázat
Értékesítési árak az Unióban
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési egységárak az Unióban (EUR/tonna, értéktartományok)
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Termelési egységköltség (EUR/tonna, értéktartományok)
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(118)
A termelési egységköltség súlyozott átlaga 2010 és 2011 között 13 %-kal nőtt, ezt követően pedig a felülvizsgálati időszakig további 2 százalékponttal növekedett.
(119)
Az értékesítési árak is hasonló módon alakultak, de körülbelül egyéves csúszással. A 2011-ben jelentkező költségnövekedést az uniós gazdasági ágazat csak 2012-ben tudta teljes mértékben áthárítani a vevőkre. Ebből kifolyólag 2011-ben alacsonyabb volt a nyereségesség, miként az kirajzolódik az alábbi (120) és azt követő preambulumbekezdésekből.
4.4.8. Munkaerőköltségek
(120)
Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
8. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egy alkalmazottra jutó átlagbér (index)
100
103
114
118
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(121)
Az alkalmazottankénti átlagbér összességében 18 %-kal nőtt, ami leginkább a 2011 és 2012 között bekövetkezett jelentős, 11 százalékpontos növekedésnek tudható be.
4.4.9. Készletek
(122)
Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
9. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna, értéktartományok)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(123)
Az uniós gyártók zárókészletei jelentős mértékben nőttek a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszak végén mutatkozó magasabb készletszintekre szezonális tényezők is hatnak. Míg a többi időszak tekintetében a december végi zárókészletet vették figyelembe, a felülvizsgálati időszak esetében a június végi készleteket vették figyelembe, amit a közelgő nyári szabadságokra visszavezethetően jellemzően magasabb italfogyasztás és emiatt megugró kereslet és inkább alacsonyabb termelési szint jellemez. Emiatt normálisnak tekinthető, hogy az év ezen szakaszában valamivel nagyobb készletek állnak rendelkezésre.
4.4.10. Nyereségesség, cash flow, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(124)
Az uniós gyártók nyereségessége, cash flow-ja, beruházásai és a beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Nyereségesség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések nyereségessége (értéktartományok)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Index
100
69
103
103
Cash flow (index)
100
50
86
80
Beruházások (index)
100
162
123
106
Beruházások megtérülése (értéktartományok)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Index
100
59
93
90
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(125)
A Bizottság az uniós gyártók nyereségességét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési árbevétel százalékos arányában fejezte ki. A nyereségesség a figyelembe vett időszak szinte egészében állandó volt. Az uniós gazdasági ágazat által elért nyereségesség a figyelembe vett időszakban végig meghaladta az eredeti vizsgálat során célként meghatározott nyereségességi szintet.
(126)
A nettó cash flow az uniós gyártók képessége a tevékenységeik önfinanszírozására. A cash flow alakulása kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak egésze alatt.
(127)
A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése jórészt a nyereségesség alakulását követte, és kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak majdnem teljes egésze alatt.
(128)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonással kapcsolatos nehézségekről.
4.4.11. A kárra vonatkozó következtetés
(129)
A legtöbb kármutató, így a termelésre, kapacitáskihasználtságra, értékesítési volumenre, foglalkoztatásra, munkaerőköltségre és az értékesítési árakra vonatkozó mutatók kedvezően alakultak. Miközben az olyan pénzügyi mutatók, mint a nyereségesség, a cash flow és a beruházások megtérülése változó tendenciát mutat, az abszolút értékek kielégítő szintűek és nem utalnak kárra.
(130)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping káros hatásaiból, és nem éri jelentős kár az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
4.5. A kár megismétlődésének valószínűsége
(131)
Az érintett termék árára és Kínából behozott volumenére vonatkozó fenti tendenciák azt mutatják, hogy míg a kínai exportőrök fenntartották számottevő részesedésüket az uniós piacon, a hatályos intézkedések (azaz a vám és a kötelezettségvállalások) nyomán az árak emelkedtek, a behozott mennyiségek pedig csökkentek. A tendenciák legfőbb haszonélvezője az uniós gazdasági ágazat volt, hiszen a többi harmadik ország piaci részesedése meglehetősen korlátozott maradt. Ez azt mutatja, hogy a kár megszüntetése elsősorban a hatályban lévő intézkedéseknek köszönhető.
(132)
A fenti (45) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendelkeznek a kivitelük rendkívül gyors megnöveléséhez szükséges kapacitásfelesleggel. Másrészt, mivel az uniós piaci árak a legtöbb harmadik ország piacához képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítanák az uniós piacra.
(133)
Ugyanakkor az olyan meghatározó nemzetközi piacok, mint az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna dömpingellenes vámokat vetettek ki a kínai citromsav behozatalára. Emiatt a kínai exportáló gyártóknak nehezebb lesz értékesíteni terméküket ezeken a piacokon, mint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén védtelen uniós piacon.
(134)
Ezenfelül a kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó kínai exportáló gyártók árszínvonala jelentős mértékben, 20-45 %-kal alatta marad az uniós gazdasági ágazat árainak. Ehhez hasonlóan a kötelezettségvállalások hatálya alá tartozó exportáló gyártók által a harmadik országok piacain felszámított ára 20-39 %-kal alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ebből kirajzolódnak azok az árak, amelyekkel a kínai exportáló gyártók az intézkedések hiányában valószínűsíthetően megjelennének az uniós piacon.
(135)
Az alacsony árú kínai exportnak - az intézkedések hiányában feltételezett - valószínűségét a kínai citromsavra vonatkozó, a fenti (133) preambulumbekezdésben említett más országokban elvégezett számos dömpingellenes vizsgálat alátámasztja.
(136)
A kínai exportáló gyártók az uniós gazdasági ágazat kárára képesek jelentősen megnövelni a már most is számottevő piaci részesedésüket olyan árakon, amelyek jelentősen alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak.
(137)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy nem valószínű, hogy a kínai exportáló gyártók az áraikat más harmadik országokban érvényes piaci árak szintjére csökkentenék. Ezt az állítást azonban a vizsgálat eredményei nem támasztják alá. A fenti (134) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában az uniós piac tekintetében megállapított áralákínálási különbözetek (20-45 %) nagyon hasonlók a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában a harmadik országok piacai tekintetében megállapított áralákínálási különbözetekhez (20-39 %). Ebből kifolyólag valószínű, hogy intézkedések hiányában a kínai export uniós piaci árai közelítenének a kínai exportáló gyártók által más piacokon alkalmazott árakhoz.
(138)
Következésképp megállapítható, hogy valószínűsíthető a kár megismétlődése az intézkedések megszűnése esetén.
5. AZ UNIÓS ÉRDEK
(139)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó citromsav importjára a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai nyomán esetlegesen kivetendő dömpingellenes intézkedések összességükben az Unió érdekével ellentétesek-e. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek - többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei - felmérésével történt. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
5.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(140)
Az együttesen az uniós termelés 100 %-át adó mindkét uniós gyártó együttműködött ebben a vizsgálatban. A fenti (130) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping okozta károkból.
(141)
A hatályos intézkedések lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a korábbi károkból. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy tevékenysége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek.
(142)
Ugyanakkor nagyon valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése a dömpingelt kínai behozatal által támasztott tisztességtelen verseny fokozódásához vezetne, ami veszélyeztetné az egyébként életképes ágazatban még fennmaradt gyártók működését. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését megelőzően három uniós gyártó hagyott fel a tevékenységével.
(143)
Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll fenntartani a hatályos intézkedéseket.
5.2. A független importőrök érdeke
(144)
A fenti (13) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hat független importőr nyújtotta be a mintavételezéssel kapcsolatos válaszait. A három legnagyobb importőrt vették fel a mintába, de az importőrök egyike végül nem adott értékelhető választ a kérdőívre. A végső minta a másik két importőrt tartalmazta.
(145)
Mindkét importőr széles termékskálával kereskedik. A citromsavnak az összárbevételükhöz viszonyított jelentősége nagy mértékben eltér. Az importőrök egyike esetében a citromsav jelentéktelen hányadot tesz ki az összforgalomban, míg a másik importőr esetében a citromsav az egyik legfontosabb termék.
(146)
A mintába felvett importőrök egyike sem ellenzi különösebben a hatályban lévő intézkedéseket, de rámutattak arra, hogy a minimális importár jelenlegi szintje túl magas, aminek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak jelentős nyeresége képződik. Ezek az importőrök ezért a minimális importár szintjének csökkentését kérték.
5.3. A felhasználók érdeke
(147)
Az elsősorban a vegyipari és gyógyszeripari ágazatokhoz tartozó felhasználóktól a Bizottság hat teljes körű választ kapott. Jóllehet az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat a teljes fogyasztás legalább 50 %-ával messze a legnagyobb felhasználója a citromsavnak, ebből az ágazatból egyetlen felhasználó sem működött együtt teljes körűen.
(148)
A felhasználók aggályokat fogalmaztak meg az ellátás biztonságával kapcsolatban. Többek között felmerült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes teljes körűen kielégíteni az uniós piac igényeit. Ugyanakkor a hatályos intézkedések nem zárták ki azt, hogy jelentős mennyiségű kínai import érkezzen az uniós piacra, ily módon adott a lehetősége annak, hogy a kínai importból lássák el azon piaci igényeket, amelyeket az uniós gazdasági ágazat nem tud lefedni.
(149)
A felhasználók egy jelentős csoportja - így például az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat - részére a citromsav csak érintőlegesen szükséges a termékeik előállításához. Az ő véleményük szerint a citromsav nehezen helyettesíthető, így számukra az ellátásbiztonság gyakorta fontosabb szempont, mint az ár. Az intézkedéseknek ezen felhasználókra kifejtett végső hatása jelentéktelen, mivel a költségszerkezetük szempontjából a citromsav igen csekély jelentőséggel bír.
(150)
A vegyipari termékeket előállító, a citromsav uniós fogyasztásának 25 %-át adó felhasználók számára a citromsav csekély jelentőséggel bír: nyersanyagköltségeiknek mintegy 5 %-át teszi ki. Véleményük szerint a dömpingellenes intézkedéseket nem kellene fenntartani. Néhány felhasználó rámutatott az uniós gyártók kedvező pénzügyi helyzetére is. Az intézkedések ezen felhasználókra jelentősebb hatást fejtenek ki, mint az élelmiszer-ipari és italgyártói ágazatban tevékenykedő felhasználókra. Mindazonáltal a vegyipari termékeket előállító együttműködő felhasználók által közölt információk azt mutatják, hogy a hatályos intézkedések ellenére sikerült nekik megfelelő szintű nyereséget elérniük. Az intézkedések e felhasználókra gyakorolt hatását ezért korlátozottnak lehet tekinteni.
(151)
A nyilvánosságra hozatalt követően a tisztítószerek gyártásában részt vevő érdekelt felek azt állították, hogy bizonyos termékek esetében a citromsav a fent említett 5 %-nál nagyobb súllyal bír a költségszerkezetben. Ugyanakkor ezek a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy kifejezetten a tisztítószerek ágazatában a citromsav a vegyipar egészére megállapított 5 %-nál nagyobb átlagos súllyal bírna a költségek között. A Bizottság ebből kifolyólag úgy tekinti, hogy a vegyiparra általában megfogalmazott megállapítások a tisztítószerek ágazatára is alkalmazandók.
(152)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek továbbá, hogy a foszfát automatikus mosogatógépekben alkalmazott tisztítószerekben történő használatának jövőbeli betiltása miatt 2017-től meg fog nőni a citromsav fogyasztása az Unióban. Jóllehet egyértelmű, hogy a foszfátot a jelzett időpontig más anyagokkal kell majd kiváltani, egyelőre nem látszik tisztán, hogy a foszfátot valóban citromsavval vagy esetleg más anyagokkal fogják-e kiváltani. Másrészről a felek semmilyen tényszerű bizonyítékkal nem szolgáltak ezen változás átfogó hatására nézve.
(153)
Összességében tehát az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása sokkal jelentősebb, mint a hatályos intézkedéseknek a felhasználókra kifejtett korlátozott vagy jelentéktelen mértékű negatív hatása.
5.4. Az uniós piac ellátási forrásai
(154)
Az érdekelt felek egy része az uniós piaci verseny állítólagos hiánya miatt emelt panaszt. Tény, hogy az Európai Unióban mindössze két uniós gyártó van. Az uniós fogyasztók igényeinek kielégítése érdekében az uniós piac behozatalra szorul, amelynek elsődleges forrása a Kínai Népköztársaság.
(155)
Annak azonban, hogy az Unióban mindössze két gyártó maradt, éppen a kínai exportáló gyártók által megvalósított és a mostani felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket eredményező dömping az oka. 2004-ben - az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakának kezdetén - még öt uniós gyártó versenyzett a jelentős mennyiségű dömpingelt kínai behozatallal. A rákövetkező években (2004-2007 között), amikor az Unió ki volt téve a Kínából származó jelentős mennyiségű, nagy mértékben dömpingelt behozatalnak, három uniós gyártó a piac elhagyására kényszerült, és ennek eredményeként jött létre a jelenlegi duopolisztikus helyzet.
(156)
A hatályos intézkedések bevezetésével sikerült megállítani az uniós gyártók számának csökkenését. Amennyiben a kínai exportáló gyártók számára ismét lehetővé tennék a korlátlan mennyiségű dömpinget, az uniós gazdasági ágazat újból elkezdene kárt szenvedni, és ennek részeként piaci részesedést veszítene a kínai behozatal javára.
(157)
Az uniós gyártók nem rendelkeznek az uniós piaci kereslet teljes körű kielégítéséhez szükséges kapacitással (lásd a fenti (107) preambulumbekezdést). A hatályos intézkedések ellenére a kínai import továbbra is jelentős mennyiségben áramlott be az uniós piacra: a figyelembe vett időszakban 35 %-45 % közötti piaci részesedéssel rendelkezett a fenti (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.
(158)
Az intézkedések hiányában előfordulhat, hogy a még meglévő két uniós gyártó is az uniós piac elhagyására kényszerül. Ilyen forgatókönyv esetén még inkább növekedne az uniós felhasználók függősége az egyedüli importforrásuktól, azaz Kínától, ami az ellátásbiztonság fent említett fontosságára való tekintettel nem szolgálná az Unió érdekét.
5.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(159)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó citromsav-behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.
6. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
6.1. A kárra korlátozódó időközi felülvizsgálat
(160)
Az együttműködő kínai gyártók legtöbbje részes fele a fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásoknak. A hatályvesztési felülvizsgálat kapcsán elvégzett vizsgálat a fenti (41) preambulumbekezdésben rámutatott, hogy ezen gyártók uniós piaci exportárait a minimális importárakat rögzítő kötelezettségvállalások alapján állapították meg. Következéseképp ezen vizsgálat sajátos körülményei között az exportáraikat nem lehetett elég megbízhatónak tekintetni a dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének mérlegeléséhez. Ugyanígy, a fenti (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek az exportárak nem tekinthetők megbízható mutatónak az alákínálás megbízható és érdemi számításához. Ugyanezen okból kifolyólag ezek az árak nem megbízhatók a kár megszüntetéséhez szükséges új szint kiszámításához sem.
(161)
A kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó együttműködő kínai exportáló gyártó Laiwu esetében az exportárakat nem befolyásolta a kötelezettségvállalás, ezért azok az árak figyelembe vehetők a kár megszüntetéséhez szükséges új szint megállapításánál.
6.2. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(162)
Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésének megelőzéséhez szükséges vám összegét állapította meg.
(163)
A kár abban az esetben nem ismétlődne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Az e célból az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs 6 % volt.
(164)
Ez alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a felülvizsgálati időszakban ténylegesen elért haszonkulcsot levonva, és azt a fent említett 6 %-os haszonkulccsal helyettesítve kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.
(165)
Az érdekelt felek egyike azt állította, hogy az adózás előtti 6 %-os haszonkulcs túl alacsony, mivel a jelentős adóteher miatt az adózás utáni eredmény nem biztosítja a szükséges erőforrásokat.
(166)
Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához alkalmazott haszonkulcs a dömpingelt import nélküli haszonkulcsnak felel meg. Az érdekelt fél semmilyen bizonyító érvvel nem szolgált arra vonatkozóan, hogy a 6 %-os haszonkulcs - amely az uniós gazdasági ágazat által a dömpingelt import nélkül ténylegesen elért, az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs - ne lenne alkalmas erre e célra.
(167)
A Bizottság ezt követően a Laiwu-nak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
6.3. Végleges dömpingellenes intézkedések
(168)
A Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. vállalat esetében az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabályának megfelelő végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az érintett termék behozatalai tekintetében. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlítását. A vám mértékét a dömpingkülönbözet, illetve kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.
(169)
A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
A kár megszüntetésé-hez szükséges szint
Végleges dömpingellenes vám
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
A hatályvesztési felülvizsgálat keretében az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó citromsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból és bizonyos vállalatokra vonatkozó kötelezettségvállalásokból állnak.
(171)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott érintett termékek importjaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.
(172)
Amennyiben egy vállalat módosítja cégjegyzék szerinti nevét vagy címét, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének vagy címének megváltozatása nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, név- és címváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítést tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(173)
Két exportáló gyártó a címük változásáról értesítette a Bizottságot. Ezek egyike a nevét érintő változásról is értesítést küldött a Bizottságnak. Ezek a változások az érintett termékkel összefüggésben nem érintik az exportáló gyártók működését.
(174)
Egy másik exportáló gyártó a továbbiakban nem jogosult az egyedi vámtételre, mivel a gyártó megszűnt.
(175)
A fenti (173) és (174) preambulumbekezdés megállapításait nyilvánosságra hozták, azokkal kapcsolatban észrevétel nem érkezett.
7. AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁI
(176)
Az intézkedések formájának felülvizsgálata keretében a Bizottság megvizsgálta a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak szerkezetét, különös tekintettel az indexálási mechanizmusra.
(177)
A minimális importárakat eredetileg a kukorica egyesült államokbeli árainak ingadozásai alapján indexálták. Az eredeti intézkedések bevezetésekor a kötelezettségvállalásokat felajánló exportáló gyártók nem találtak nyilvánosan hozzáférhető referenciaforrást a kukorica uniós árára vonatkozóan. Ilyen forrás ma már rendelkezésre áll, és az annak fényében megfelelőbbnek tekinthető, hogy a minimális importárakat az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó ár alapján állapították meg.
(178)
A Bizottság megvizsgálta továbbá a citromsav tonnányi egységére vetített nyersanyag-fogyasztási indexálási változót, és helyesnek találta azt.
(179)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek, hogy a minimális importár fent leírtak szerinti indexálása helyett egy rögzített küszöbárat kellene alkalmazni, vagy a kukoricán felül más nyersanyagok árát is figyelembe kellene venni az indexáláshoz, mivel nem minden gyártó használja a kukoricát a citromsav-gyártás alapanyagaként. Tekintettel azonban arra, hogy a citromsavnak mind a gyártási költsége, mind az ára jelentősen ingadozik, egy rögzített küszöbár gyorsan idejétmúlttá, illetve ésszerűtlenül magassá vagy alacsonnyá válhat. Nem tekinthető helyes megoldásnak az sem, ha egy meglehetősen stabil árakkal rendelkező és az áraira vonatkozóan nyilvánosan elérhető és megbízható forrással nem rendelkező nyersanyaghoz kötik az indexálást, miközben a citromsav ára jelentősen ingadozik.
(180)
A Bizottság következésképp úgy véli, hogy egy rögzített küszöbár vagy a más nyersanyagokra alapozott indexálás nem célravezetőbb megoldás, mint a kukorica árai alapján történő indexálás. Ugyanakkor mivel a kukorica nem az egyetlen alapanyag az uniós gyártók mindegyike esetében, a Bizottság helyesnek találta a nyersanyag-fogyasztási indexálási változó felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az jobban visszatükrözze az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos kukorica-felhasználását, valamint az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó, kárt nem okozó ár alakulását.
(181)
A kárra korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat keretében a Bizottság megállapította az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó új árat. Mindezek alapján a minimális importár módosítása és frissítése szükséges annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások hatályban maradhassanak.
(182)
A nyilvánosságra hozatalt követően azon öt együttműködő exportáló gyártó - köztük az exportáló gyártók egy csoportja -, amelyekre vonatkozóan jelenleg kötelezettségvállalások vannak hatályban és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája együttesen (lásd a fenti (2) és (3) preambulumbekezdést) az árra vonatkozóan új, elfogadható kötelezettségvállalásokat ajánlottak fel.
(183)
A Bizottság az (EU) 2015/87 végrehajtási határozattal (13) elfogadta ezeket az új, a hatályban lévő kötelezettségvállalások helyébe lépő kötelezettségvállalási felajánlásokat. Az új kötelezettségvállalási felajánlás megszünteti a dömping káros hatásait, és elegendő mértékben korlátozza a megkerülés kockázatát.
(184)
Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyan ellenőrizhessék, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, amikor a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelmet az illetékes vámhatósághoz benyújtják, a dömpingellenes vámmentesség biztosításának feltétele:
i.
kötelezettségvállalási számlát kell bemutatni, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és a mellékletben megadott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla;
ii.
az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független uniós vevő részére közvetlenül számlázták, valamint
iii.
a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott árunak pontosan meg kell felelnie a kötelezettségvállalási számlán szereplő termékleírásnak.
Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelelő dömpingellenes vámot kell beszedni.
(185)
Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak megszegését követően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozás keletkezik az ezen ügyletekre vonatkozó szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor.
(186)
Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor szokásos kereskedelmi kockázatként a (184) és (185) preambulumbekezdésben foglaltak szerint még akkor is vámtartozás keletkezhet, ha a Bizottság elfogadta az azon gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, akitől közvetlenül vagy közvetve vásárolnak.
(187)
Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 (2918150010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav és trinátrium-citrát dihidrát behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Végleges dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság
32,6
A879
Minden más vállalat
42,7
A999
(3) Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba hozott importra.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az (EU) 2015/87 végrehajtási határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:
a)
közvetlenül azt az említett vállalatok gyártották és az első független uniós vásárlónak ők szállították és számlázták ki; valamint
b)
a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, amely legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és a benne meghatározott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; valamint
c)
az elvámolásra bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő megnevezésnek.
(2) Vámtartozás keletkezik a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor:
a)
ha megállapítást nyer, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy
b)
ha a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, amelyben konkrét ügyletekre hivatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.