RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 729/2014
af 24. juni 2014
om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb
(omarbejdning)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 128, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets forordning (EF) nr. 975/98 af 3. maj 1998 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (1) er blevet ændret væsentligt flere gange (2). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes.
(2)
I henhold til artikel 128, stk. 2, i traktaten kan medlemsstaterne udstede euromønter med forbehold af Den Europæiske Centralbanks (ECB) godkendelse af omfanget heraf. Rådet, efter forslag fra Europa-Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet og ECB, kan vedtage foranstaltninger med henblik på at harmonisere den pålydende værdi og de tekniske specifikationer for alle mønter, som er bestemt til at sættes i omløb, i den udstrækning det er nødvendigt af hensyn til mønternes smidige omløb i Unionen.
(3)
Rækken af eurosedler går fra 5 til 500 euro. Sedlernes og mønternes pålydende værdi skal give mulighed for, at der let kan foretages kontantbetalinger af beløb udtrykt i euro og cent.
(4)
Unionens fælles møntsystem bør fremme tilliden i offentligheden og bør medføre teknologiske innovationer, som sikrer, at det er et sikkert, pålideligt og effektivt system.
(5)
Offentligt accept af systemet er et af hovedformålene med Unionens møntsystem. Offentlighedens tillid til det nye system afhænger af de fysiske karakteristika af euromønterne, som bør være så brugervenlige som muligt.
(6)
Forbrugersammenslutninger, Den Europæiske Blindeorganisation og repræsentanter for automatindustrien blev hørt for at tage hensyn til vigtige møntbrugerkategoriers specifikke krav. For at sikre en smidig overgang til euroen og fremme brugernes accept af det nye møntsystem var det nødvendigt at garantere, at visuelle og taktile karakteristika ville gøre det let at skelne mønterne fra hinanden.
(7)
Det er lettere at genkende og blive fortrolig med euromønter, fordi diameterens størrelse bringes i overensstemmelse med mønternes pålydende værdi.
(8)
På grund af 1- og 2-euros høje værdi, er der behov for nogle særlige sikkerhedsforholdsregler for at reducere mulighederne for forfalskning. De mest effektive sikkerhedsforholdsregler anses for at være en teknik til møntfremstilling i tre lag og kombinationen af to forskellige farver i en mønt.
(9)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/27/EF (3), begrænser anvendelsen af nikkel i visse produkter i erkendelse af, at nikkel kan forårsage allergier under visse omstændigheder. Mønter er ikke omfattet af nævnte direktiv. Det synes ønskeligt at reducere nikkelindholdet i mønter af hensyn til den offentlige sundhed.
(10)
At give mønterne henholdsvis en fælles europæisk og en særlig national side er en egnet måde at udtrykke tanken om den europæiske monetære union mellem medlemsstater. På euromønternes fælles europæiske side findes både den fælles valutas navn og møntens pålydende værdi. Hverken den fælles valutas navn eller møntens pålydende værdi bør gentages på den nationale side af mønten.
(11)
Den udstedende medlemsstats navn bør angives klart på møntens nationale side for at sætte interesserede møntbrugere i stand til nemt at identificere den udstedende medlemsstat.
(12)
Euromønternes randskrift bør betragtes som værende en del af den nationale side, og en angivelse af den pålydende værdi må derfor ikke gentages, med undtagelse af 2-euromønten, og forudsat at kun tallet »2« eller ordet »euro« i det relevante alfabet eller begge anvendes.
(13)
Designet på euromønternes nationale sider bestemmes af hver medlemsstat, der har euroen som valuta, under hensyntagen til det forhold, at euromønterne er i omløb i hele euroområdet og ikke kun i den udstedende medlemsstat. For at sikre, at mønterne også på den nationale side er umiddelbart genkendelige som euromønter, bør designet være omgivet af EU-flagets 12 stjerner.
(14)
For at lette genkendelsen af mønter i omløb og for at sikre passende kontinuitet i møntningen bør medlemsstaterne kun kunne ændre designet på den nationale side af almindelige mønter i omløb hvert 15. år, medmindre det statsoverhoved, der er afbildet på mønten, udskiftes. Dette bør dog være med forbehold af nødvendige ændringer for at forhindre forfalskning af valutaen. Ændringer i designet på den fælles europæiske side af mønterne i omløb vedtages af Rådet, og stemmeretten bør begrænses til medlemsstater, der har euroen som valuta.
(15)
Individuelle medlemsstater bør have mulighed for at udstede erindringsmønter til minde om temaer af større national eller europæisk relevans, medens erindringsmønter, der udstedes kollektivt af alle medlemsstater, der har euroen som valuta, bør være forbeholdt emner af største europæiske relevans. 2-euromønten er den mest egnede pålydende værdi til dette formål, primært på grund af møntens store diameter og dens tekniske karakteristika, som frembyder en passende beskyttelse mod forfalskning.
(16)
I betragtning af, at euromønterne er i omløb i hele euroområdet og for at undgå anvendelsen af uhensigtsmæssige design, bør udstedende medlemsstater underrette hinanden og Kommissionen om designudkast til den nationale side af euromønterne forud for den planlagte udstedelsesdato. Kommissionen bør kontrollere, at designet er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i denne forordning. Forelæggelsen af designudkast til Kommissionen bør finde sted i så god tid inden den planlagte udstedelsesdato, at der er tilstrækkelig tid for de udstedende medlemsstater til at ændre designet, hvis dette skulle vise sig nødvendigt.
(17)
Der bør desuden fastsættes ensrettede betingelser for godkendelse af designet på euromønternes nationale sider for at undgå, at der vælges design, der vil kunne betragtes som upassende i nogle medlemsstater. Eftersom kompetencen for en udstedelse, der er så følsom som designet på euromønternes nationale sider, tilhører de udstedende medlemsstater, bør gennemførelsesbeføjelserne tillægges Rådet. De gennemførelsesafgørelser, som Rådet træffer på dette grundlag, vil være tæt forbundne med de retsakter, som Rådet vedtager på grundlag af artikel 128, stk. 2, i traktaten. Derfor bør suspensionen af stemmerettighederne for de medlemmer af Rådet, der repræsenterer medlemsstater, der ikke har euroen som valuta, i forbindelse med Rådets vedtagelse af disse afgørelser finde anvendelse, jf. artikel 139, stk. 4, i traktaten. Proceduren bør give de udstedende medlemsstater mulighed for rettidigt at ændre designet, hvis dette er påkrævet -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Rækken af euromønter omfatter otte pålydende værdier fra 1 cent til 2 euro, der skal opfylde de tekniske specifikationer som anført i bilag I.
Artikel 2
I denne forordning forstås ved:
1) »mønter i omløb«: mønter bestemt til at sættes i omløb, hvis pålydende værdi og tekniske specifikationer er omhandlet i artikel 1
2) »almindelige mønter«: mønter i omløb med undtagelse af erindringsmønter
3) »erindringsmønter«: mønter i omløb, som udstedes til minde om et bestemt tema som angivet i artikel 9.
Artikel 3
Mønter i omløb har en fælles europæisk side og en særlig national side.
Artikel 4
1. Den nationale side af mønterne i omløb må hverken bære en gentagelse af møntens pålydende værdi, eller dele heraf. Den må ikke bære en gentagelse af den fælles valutas navn eller af dens underinddeling, medmindre en sådan angivelse skyldes, at der anvendes et andet alfabet.
2. Uanset stk. 1 kan 2-euromøntens randskrift omfatte en angivelse af den pålydende værdi, forudsat at der kun anvendes tallet »2« eller ordet »euro« i det relevante alfabet eller begge.
Artikel 5
De nationale sider af alle værdienheder af mønter i omløb skal bære en angivelse af den udstedende medlemsstat i form af medlemsstatens navn eller en forkortelse heraf.
Artikel 6
1. På den nationale side af mønterne i omløb skal det nationale design, herunder årstallet og angivelsen af den udstedende medlemsstats navn, være omgivet af en cirkel af 12 stjerner. Dette skal ikke være til hinder for, at nogle af designelementerne kan strække sig ind i cirklen af stjerner, så længe stjernerne alle er fuldt og tydeligt synlige. De 12 stjerner afbildes som på EU-flaget.
2. Ved valget af designet på den nationale side af mønterne i omløb tages der hensyn til, at euromønterne er i omløb i alle de medlemsstater, der har euroen som valuta.
Artikel 7
1. Med forbehold af nødvendige ændringer for at forhindre forfalskning af valutaen kan der kun foretages ændringer af de design, der anvendes til de nationale sider på de almindelige mønter, hvert 15. år.
2. Uanset stk. 1 kan der foretages ændringer af de design, der anvendes til de nationale sider på de almindelige mønter, hvor det statsoverhoved, der henvises til på en mønt, udskiftes. Det forhold, at stillingen som statsoverhoved midlertidigt er ledig eller besættes foreløbigt, giver dog ikke yderligere ret til en sådan ændring.
Artikel 8
De udstedende medlemsstater opdaterer de nationale sider af de almindelige mønter for til fulde at overholde denne forordning inden den 20. juni 2062.
Artikel 9
1. Erindringsmønter skal bære et andet nationalt design end de almindelige mønter og må kun udstedes til minde om temaer af større national eller europæisk relevans. Erindringsmønter, som udstedes kollektivt af alle medlemsstater, der har euroen som valuta, må kun udstedes til minde om temaer af største relevans for Europa, og deres design skal være med forbehold af eventuelle forfatningsmæssige krav i disse medlemsstater.
2. Randskriften på erindringsmønter skal være den samme som på almindelige mønter.
3. Erindringsmønter må kun have en pålydende værdi på 2 euro.
Artikel 10
1. Medlemsstaterne underretter hinanden om designudkastet til nye nationale sider på mønter, der skal i omløb, herunder randskriften, og for erindringsmønter om den skønnede størrelse af udstedelsen, inden disse design formelt godkendes.
2. Kompetencen til at godkende design på nye eller ændrede nationale sider af mønter, der skal i omløb, tillægges Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal i overensstemmelse med proceduren i stk. 3-7.
I forbindelse med de afgørelser, der er nævnt i denne artikel, suspenderes stemmerettighederne for de medlemsstater, der ikke har euroen som valuta.
3. Med henblik på stk. 1 forelægger den udstedende medlemsstat Rådet, Kommissionen og de øvrige medlemsstater, der har euroen som valuta, designudkastene til mønterne, der skal i omløb, i princippet mindst tre måneder før den planlagte udstedelsesdato.
4. Senest syv dage efter forelæggelsen i stk. 3 kan enhver medlemsstat, der har euroen som valuta, i en begrundet udtalelse, der fremsendes til Rådet og til Kommissionen, gøre indsigelse mod det designudkast, der er foreslået af den udstedende medlemsstat, hvis designudkastet antages at kunne forårsage en ugunstig reaktion blandt dens borgere.
5. Hvis Kommissionen mener, at designudkastet ikke overholder de tekniske krav, der er fastsat i denne forordning, skal den senest syv dage efter forelæggelsen i stk. 3, forelægge Rådet en negativ vurdering.
6. Hvis Rådet ikke har fået forelagt en begrundet udtalelse eller en negativ vurdering inden tidsfristerne i henholdsvis stk. 4 og stk. 5, betragtes afgørelsen om godkendelse af designet som vedtaget af Rådet dagen efter udløbet af tidsfristen i stk. 5.
7. I alle andre tilfælde træffer Rådet hurtigst muligt afgørelse om godkendelse af designudkastet, medmindre den udstedende medlemsstat senest syv dage efter forelæggelsen af en begrundet udtalelse eller en negativ vurdering trækker forelæggelsen tilbage og meddeler Rådet, at den agter at forelægge et nyt designudkast.
8. Alle relevante oplysninger om nye nationale design på mønter i omløb offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 11
Artikel 4, 5 og 6 samt artikel 9, stk. 2:
a)
finder ikke anvendelse på mønter i omløb, der er udstedt eller fremstillet før den 19. juni 2012
b)
finder i en overgangsperiode, der slutter den 20. juni 2062, ikke anvendelse på design, der allerede lovligt anvendes på mønter i omløb den 19. juni 2012.
Mønter i omløb, der er udstedt eller fremstillet i overgangsperioden, skal vedblive med at være lovligt betalingsmiddel uden tidsbegrænsning.
Artikel 12
Forordning (EF) nr. 975/98 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag III.
Artikel 13
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2014.
A TANÁCS 729/2014/EU RENDELETE
(2014. június 24.)
a forgalomba hozatalra szánt euroérmék címleteiről és műszaki előírásairól
(átdolgozás)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére,
mivel:
(1)
A forgalomba hozatalra szánt euro-érmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló, 1998. május 3-i 975/98/EK tanácsi rendeletet (1) több alkalommal jelentősen módosították (2). Mivel további módosítások szükségesek, ezt a rendeletet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni.
(2)
A Szerződés 128. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok euroérméket bocsátanak ki az Európai Központi Bank (EKB) által jóváhagyott mennyiségben. A Tanács a Bizottság javaslata alapján, valamint az Európai Parlamenttel és az EKB-val folytatott konzultációt követően intézkedéseket fogadhat el, hogy az Unión belüli zavartalan forgalomhoz szükséges mértékben harmonizálják minden forgalomba hozatalra szánt pénzérme címletét és műszaki előírásait.
(3)
Az eurobankjegyek címletei 5 eurótól 500 euróig terjednek. A bankjegyek és érmék címleteinek lehetővé kell tenniük, hogy az euróban és centben kifejezett összegek készpénzbeli kifizetése könnyen végrehajtható legyen.
(4)
Az egységes uniós pénzérmerendszernek élveznie kell a közbizalmat, és olyan technológiai innovációkkal kell járnia, amely biztosítja, hogy az biztonságos, megbízható és hatékony rendszer.
(5)
Az uniós pénzérmerendszer egyik fő célja, hogy a rendszert a nyilvánosság elfogadja. A rendszerbe vetett közbizalom az euroérmék fizikai jellemzőitől függ, amelyeknek a lehető leginkább felhasználóbarátnak kell lenniük.
(6)
Konzultációk történtek a fogyasztói szervezetekkel, a Vakok Európai Szövetségével és az árusítóautomata-üzletág képviselőivel annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az érmehasználók főbb csoportjainak egyedi igényeit. Az euróra történő zökkenőmentes átállás biztosítása, és annak érdekében, hogy megkönnyítsék az új pénzérmerendszer elfogadását a fogyasztók körében, biztosítani kellett, hogy az érmék vizuális és tapintási jellemzőik alapján könnyen megkülönböztethetők legyenek egymástól.
(7)
Az euroérmék könnyebben megkülönböztethetők, és könnyebben hozzájuk lehet szokni, mivel összefüggés van átmérőjük és címletük között.
(8)
Az 1 és 2 eurós érmék esetében, tekintettel nagy értékükre, szükség van bizonyos különleges biztonsági jellemzőkre a csalás lehetőségének csökkentése érdekében. Az érmék esetében a három rétegben való előállítást és a két különböző szín kombinációját tekintik az elérhető leghatékonyabb biztonsági jellemzőknek.
(9)
A 94/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) korlátozza a nikkel használatát bizonyos termékekben, elismerve, hogy a nikkel bizonyos körülmények között allergiát okozhat. A pénzérmék nem képezik tárgyát ennek az irányelvnek. Mindazonáltal, közegészségügyi megfontolásokból szükségesnek tűnik az érmék nikkeltartalmának csökkentése.
(10)
Az, hogy az érméknek egy közös európai és egy megkülönböztető nemzeti oldala lesz, megfelelő kifejezése a tagállamok közötti európai monetáris unió gondolatának. Az euroérmék közös európai oldala tartalmazza mind a közös pénz elnevezését, mind pedig az érme címletét. A nemzeti előlapon nem ismétlődhet sem a közös pénz neve, sem az érme címletértéke.
(11)
A nemzeti előlapon világosan fel kell tüntetni a kibocsátó tagállamot, hogy a pénzérmét használó érdeklődő azt könnyen azonosíthassa.
(12)
Az érmék peremiratát a nemzeti előlap részének kell tekinteni, és ezért ott nem tüntethető fel a címlet, kivéve a kéteurós érmét, feltéve, hogy csak a „2”-es számjegy vagy a megfelelő ábécé szerinti „euro” kifejezés vagy mindkettő szerepel.
(13)
Az euroérmék nemzetielőlap-rajzolatáról azok a tagállamok döntenek, amelyek pénzneme az euro, annak figyelembevételével, hogy az euroérmék az euroövezet egészében, és nem csak a kibocsátó tagállamban vannak forgalomban. Annak érdekében, hogy az érmék a nemzeti előlapjukról is azonnal euroérmeként felismerhető legyenek, a rajzolatot az uniós lobogó 12 csillagának kell öveznie.
(14)
A pénzforgalmi érmék felismerésének megkönnyítése és a pénzverés megfelelő folyamatossága érdekében indokolt, hogy a szokványos pénzforgalmi érmék nemzeti előlapjának rajzolatát a tagállamoknak csak tizenöt évenként legyen szabad módosítaniuk, kivéve, ha az érmén feltüntetett államfő személye megváltozik. Ez azonban nem érintheti a pénznem hamisításának megakadályozásához szükséges változtatásokat. A Tanácsnak kell határoznia a pénzforgalmi érmék közös, európai oldalának rajzolatát érintő változtatásokról, és a szavazati jogoknak azokra a tagállamokra kell korlátozódniuk, amelyek pénzneme az euro.
(15)
Az egyes tagállamok számára biztosítani kell emlékérmék kibocsátásának lehetőségét nagyobb nemzeti vagy európai jelentőségű alkalmak megünneplése céljából, míg azon tagállamok által közösen kibocsátott emlékérméknek, amelyek pénzneme az euro, kiemelkedő jelentőségű, európai vonatkozású témákhoz kell kapcsolódniuk. Erre a célra a kéteurós érme a legmegfelelőbb címlet, elsősorban nagy átmérőjének köszönhetően, valamint azért, mert műszaki előírásai megfelelően biztosítják hamisítás elleni védelmét.
(16)
Figyelembe véve, hogy az euroérmék az euroövezet egészében forgalomban vannak, a nem megfelelő rajzolatok használatának megakadályozása érdekében a kibocsátó tagállamoknak a kibocsátás tervezett időpontja előtt kellő időben tájékoztatniuk kell egymást és a Bizottságot az euroérmék nemzeti előlapjának rajzolatterveiről. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a rajzolatok megfelelnek-e az e rendeletben foglalt műszaki követelményeknek. A rajzolattervek Bizottságnak történő benyújtására a kibocsátás tervezett időpontja előtt kellő időben kell sort keríteni annak érdekében, hogy szükség esetén a kibocsátó tagállamnak elég ideje legyen a rajzolat módosítására.
(17)
Egységes feltételeket kell meghatározni továbbá az euroérmék nemzeti előlapját alkotó rajzolatok jóváhagyására annak elkerülése érdekében, hogy olyan rajzolatok kerüljenek kiválasztásra, amelyek bizonyos tagállamokban nem megfelelőnek minősülhetnek. Tekintettel arra, hogy az euroérmék nemzeti előlapjának rajzolata kényes kérdés, amelyben a kibocsátó tagállamok rendelkeznek hatáskörrel, a Tanács számára végrehajtási hatáskört kell biztosítani. A Tanács által ezen az alapon hozott végrehajtási határozatok szorosan kapcsolódnak a Tanács által a Szerződés 128. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott intézkedésekhez. Ezért az ilyen határozatoknak a Tanács általi elfogadásakor a Szerződés 139. cikkének (4) bekezdésével összhangban fel kell függeszteni azoknak a tagállamoknak a szavazati jogát, amelyek pénzneme nem az euro. Az eljárásnak lehetővé kell tennie a kibocsátó tagállam számára, hogy szükség esetén kellő időben módosítsa rajzolatát.
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
Az euroérmék sorozata nyolc címletet tartalmaz az 1 centtől a 2 euróig terjedő skálán, amelyeknek eleget kell tenniük az I. mellékletben foglalt műszaki előírásoknak.
2. cikk
E rendelet alkalmazásában:
1. „pénzforgalmi érme”: olyan euroérme, amelynek címletét és műszaki előírásait az 1. cikk határozza meg;
2. „szokványos érme”: pénzforgalmi érme, kivéve az emlékérméket;
3. „emlékérme”: olyan pénzforgalmi érme, amelyet a 9. cikk szerinti alkalomról való megemlékezésre szántak.
3. cikk
A pénzforgalmi érméknek egy közös, európai oldaluk és egy egyedi, nemzeti előlapjuk van.
4. cikk
(1) A pénzforgalmi érmék nemzeti előlapján nem szerepel semmiféle utalás az érme címletére vagy annak valamely elemére. Nem szerepel rajta sem a közös pénz, sem valamely kisebb egységének neve, kivéve, ha ilyen utalás az eltérő ábécé használatából fakad.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, a kéteurós érme peremirata utalhat a címletre, feltéve, hogy csak a „2”-es számjegyet, illetve a megfelelő ábécé szerinti „euro” kifejezést, vagy mindkettőt tartalmazza.
5. cikk
A pénzforgalmi érmék mindegyik címletének nemzeti előlapján szerepel a kibocsátó tagállam annak teljes vagy rövidített nevével.
6. cikk
(1) A pénzforgalmi érmék nemzeti előlapján a rajzolatot a 12 európai csillag alkotta körnek kell szegélyeznie, és szerepelnie kell rajta a kibocsátási évnek és a kibocsátó tagállam nevének. Ezt nem sérti, ha egyes rajzolatelemek átnyúlnak a csillagok alkotta körön, feltéve, hogy mindegyik csillag tisztán és takarás nélkül látható. A 12 csillagot az uniós lobogónak megfelelően kell ábrázolni.
(2) A pénzforgalmi érmék nemzeti előlapja rajzolatának kiválasztásánál figyelembe kell venni, hogy az euroérmék minden olyan tagállamban forgalomban vannak, amelyek pénzneme az euro.
7. cikk
(1) A szokványos érmék nemzeti előlapjának rajzolata csak tizenöt évenként egyszer változtatható, a pénznem hamisításának megakadályozásához szükséges változtatások sérelme nélkül.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a szokványos érmék nemzeti előlapjának rajzolata megváltoztatható, ha az érmén feltüntetett államfő személye megváltozik. Az államfői tisztség ideiglenes megüresedése vagy átmeneti betöltése nem jogosít fel az ilyen változtatásra.
8. cikk
A szokványos érmék nemzeti előlapját az e rendeletben foglaltaknak 2062. június 20-ig való teljes mértékű megfelelés érdekében a kibocsátó tagállamok frissítik.
9. cikk
(1) Az emlékérmék nemzeti rajzolata eltér a szokványos érmékétől, és kibocsátásuk kizárólag nagyobb nemzeti vagy európai jelentőségű alkalomról történő megemlékezéshez kötődhet. Azon tagállamok által közösen kibocsátott emlékérmék, amelyek pénzneme az euro, kizárólag kiemelkedő jelentőségű, európai vonatkozású témákhoz kapcsolódhatnak, és a rajzolatuk nem sértheti az említett tagállamok esetleges alkotmányos előírásait.
(2) Az emlékérmék peremirata megegyezik a szokványos érmék peremiratával.
(3) Emlékérme céljaira kizárólag a kéteurós címlet használható.
10. cikk
(1) A tagállamok a rajzolatok hivatalos jóváhagyása előtt tájékoztatják egymást a pénzforgalmi érmék új nemzeti előlapjának rajzolattervéről, többek között a peremiratokról, valamint az emlékérmék esetében a becsült kibocsátandó mennyiségekről.
(2) A pénzforgalmi érmék új vagy módosított nemzeti előlaprajzolatának jóváhagyása a Tanács hatáskörébe tartozik, amely minősített többséggel, a (3)-(7) bekezdésben leírt eljárás szerint jár el.
Az e cikkben említett határozatok meghozatalakor azon tagállamok szavazati jogát, amelyek pénzneme nem az euro, fel kell függeszteni.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a pénzforgalmi érmék rajzolattervét a kibocsátó tagállam főszabályként a kibocsátás tervezett időpontja előtt legkésőbb három hónappal benyújtja a Tanácsnak, a Bizottságnak és a többi azon tagállamnak, amelynek pénzneme az euro.
(4) A (3) bekezdésben említett benyújtást követő hét napon belül bármelyik azon tagállam, amelynek pénzneme az euro, a Tanácsnak és a Bizottságnak címzett, indokolással ellátott véleményben kifogást emelhet a kibocsátó tagállam által javasolt rajzolatterv ellen, ha valószínűsíthető, hogy a rajzolatterv visszás reakciókat keltene az érintett tagállam állampolgárai körében.
(5) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli, hogy a rajzolatterv nem teljesíti az e rendeletben foglalt műszaki követelményeket, a (3) bekezdésben említett benyújtást követő hét napon belül negatív értékelést nyújt be a Tanácsnak.
(6) Ha nem nyújtanak be a Tanácsnak indokolással ellátott véleményt vagy negatív értékelést a (4), illetve (5) bekezdésben említett határidőn belül, a rajzolat jóváhagyásáról szóló határozat az (5) bekezdésben említett határidő lejártát követő napon a Tanács által elfogadottnak tekintendő.
(7) Minden más esetben a Tanács késedelem nélkül határoz a rajzolatterv jóváhagyásáról, kivéve, ha az indokolással ellátott vélemény vagy a negatív értékelés benyújtását követő hét napon belül a kibocsátó tagállam visszavonja a benyújtást és tájékoztatja a Tanácsot, hogy új rajzolattervet szándékozik benyújtani.
(8) A Bizottság a pénzforgalmi érmék új nemzeti rajzolataival kapcsolatos valamennyi lényeges információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
11. cikk
A 4., az. 5., a 6. cikk és a 9. cikk (2) bekezdése:
a)
nem alkalmazandó a 2012. június 19. előtt kibocsátott vagy előállított pénzforgalmi érmékre;
b)
a 2062. június 20-ig tartó átmeneti időszak során nem alkalmazandó azon rajzolatokra, amelyek 2012. június 19-én már jogszerűen használatban voltak a pénzforgalmi érméken.
Azok a pénzforgalmi érmék, amelyeket az átmeneti időszakban bocsátottak ki vagy állítottak elő, időbeli korlátozás nélkül továbbra is törvényes fizetőeszközként használhatók.
12. cikk
A 975/98/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
13. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Luxembourgban, 2014. június 24-én.