EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 251/2014
af 26. februar 2014
om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, og artikel 114,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91 (3) og Kommissionens forordning (EF) nr. 122/94 (4) har været vellykkede instrumenter til regulering af aromatiserede vine, aromatiserede vinbaserede drikkevarer og aromatiserede cocktails af vinprodukter (»aromatiserede vinprodukter«). Set i lyset af den teknologiske innovation, markedsudviklingen og de ændrede forbrugerforventninger er det dog nødvendigt at ajourføre de regler, som er gældende for definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for visse aromatiserede vinprodukter, samtidig med at der tages hensyn til de traditionelle produktionsmetoder.
(2)
Der er endvidere behov for at foretage ændringer som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden, så de beføjelser, som Kommissionen har fået tildelt i medfør af forordning (EØF) nr. 1601/91, tilpasses efter artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). På grund af ændringernes omfang bør forordning (EØF) nr. 1601/91 ophæves og erstattes af nærværende forordning. Forordning (EF) nr. 122/94 fastsatte regler for aromatisering og tilsætning af alkohol gældende for visse aromatiserede vinprodukter, og for at sikre klarhed bør disse regler indgå i nærværende forordning.
(3)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 (5) finder anvendelse på præsentation og mærkning af aromatiserede vinprodukter, medmindre andet er bestemt i nærværende forordning.
(4)
Aromatiserede vinprodukter er vigtige for forbrugere, producenter og landbrugssektoren i Unionen. De foranstaltninger, der gælder for aromatiserede vinprodukter, bør bidrage til at nå et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, forebygge vildledende praksis og sikre markedsgennemsigtighed og fair konkurrence. Foranstaltningerne vil dermed værne om det omdømme, som Unionens aromatiserede vinprodukter har opnået på det indre marked og på verdensmarkedet, ved at der fortsat tages hensyn til de traditionelle metoder, som anvendes til fremstilling af aromatiserede vinprodukter, og til øgede krav om forbrugerbeskyttelse og -oplysning. Der bør også tages højde for teknologisk innovation med hensyn til de produkter, hvor en sådan innovation tjener til at forbedre kvaliteten uden at påvirke de pågældende aromatiserede vinprodukters traditionelle karakter.
(5)
Fremstillingen af aromatiserede vinprodukter udgør en vigtig afsætningsmulighed for Unionens landbrugssektor, og dette bør understreges i den lovgivningsmæssige ramme.
(6)
I forbrugernes interesse bør denne forordning være gældende for alle aromatiserede vinprodukter, der bringes i omsætning i Unionen, uanset om de er fremstillet i en medlemsstat eller i et tredjeland. Med henblik på at bevare og forbedre omdømmet for Unionens aromatiserede vinprodukter på verdensmarkedet bør denne forordnings regler også gælde for aromatiserede vinprodukter, der fremstilles i Unionen til eksport.
(7)
For at sikre klarhed og gennemsigtighed i den EU-ret, der regulerer aromatiserede vinprodukter, er det nødvendigt klart at definere de produkter, som dækkes af denne ret, kriterierne for produktionen, beskrivelsen, præsentationen og mærkningen af de aromatiserede vinprodukter og navnlig varebetegnelserne. Der bør endvidere fastlægges særlige regler for frivillig oprindelsesangivelse som supplement til dem, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 1169/2011. Når sådanne regler fastlægges, bliver alle trin i produktionskæden reguleret, og forbrugerne beskyttes og oplyses korrekt.
(8)
Definitionerne af aromatiserede vinprodukter bør fortsat respektere traditionelle kvalitetsmetoder, men bør ajourføres og forbedres på baggrund af den teknologiske udvikling.
(9)
Aromatiserede vinprodukter bør fremstilles i henhold til bestemte regler og begrænsninger, der garanterer, at forbrugernes forventninger med hensyn til kvalitet og fremstillingsmetoder tilgodeses. Med henblik på at overholde internationale standarder på dette område bør produktionsmetoderne fastlægges, og Kommissionen bør som hovedregel tage hensyn til de standarder, som anbefales og udgives af Den Internationale Vinorganisation (OIV).
(10)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 (6) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 (7) bør gælde for aromatiserede vinprodukter.
(11)
Endvidere bør den ethanol, der anvendes til fremstilling af aromatiserede vinprodukter, udelukkende være landbrugsethanol med henblik på både at opfylde forbrugernes forventninger og sikre overensstemmelse med de traditionelle kvalitetsmetoder. Dette sikrer også et marked for basislandbrugsprodukter.
(12)
I betragtning af vigtigheden og kompleksiteten af sektoren for aromatiserede vinprodukter er det hensigtsmæssigt at fastsætte specifikke regler for beskrivelse og præsentation af aromatiserede vinprodukter, der supplerer mærkningskravene i forordning (EU) nr. 1169/2011. Sådanne specifikke regler bør også forhindre misbrug af varebetegnelserne for aromatiserede vinprodukter i tilfælde af produkter, der ikke overholder de krav, der er fastsat i nærværende forordning.
(13)
Med henblik på at lette forbrugeres forståelse bør det være muligt at supplere varebetegnelser som fastsat i nærværende forordning med varens sædvanlige betegnelse i den i forordning (EU) nr. 1169/2011 anvendte betydning.
(14)
Forordning (EF) nr. 834/2007 (8) finder bl.a. anvendelse på forarbejdede landbrugsprodukter beregnet til konsum, herunder aromatiserede vinprodukter. Følgelig kan aromatiserede vinprodukter, der opfylder kravene i den nævnte forordning og de retsakter, der er vedtaget i henhold hertil, bringes i omsætning som økologiske aromatiserede vinprodukter.
(15)
Medlemsstaterne bør som led i en kvalitetspolitik og for at sikre et højt kvalitetsniveau for aromatiserede vinprodukter med en geografisk betegnelse kunne vedtage regler, der er strengere end dem, der er fastsat i nærværende forordning, for så vidt angår fremstilling, beskrivelse, præsentation og mærkning af aromatiserede vinprodukter med en geografisk betegnelse, som fremstilles på deres eget område, i det omfang sådanne regler er i overensstemmelse med EU-retten.
(16)
Eftersom Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (9), Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1151/2012 (10) og bestemmelserne om geografiske betegnelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (11) ikke gælder for aromatiserede vinprodukter, bør der fastsættes specifikke regler om beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter. Geografiske betegnelser bør anvendes til at identificere de aromatiserede vinprodukters oprindelse i et land eller i en region eller et lokalt sted, hvis det aromatiserede vinprodukts kvalitet, omdømme eller andre egenskaber i alt væsentligt kan tilskrives dens geografiske oprindelse, og en sådan geografisk betegnelse bør registreres af Kommissionen.
(17)
I denne forordning bør der fastsættes en procedure for registrering, overensstemmelse, ændring og eventuel ophævelse af geografiske betegnelser i et tredjeland og i Unionen.
(18)
Myndighederne i medlemsstaterne bør have ansvar for overholdelse af denne forordning, og der bør træffes foranstaltninger, som gør det muligt for Kommissionen at overvåge og verificere denne overholdelse.
(19)
Med henblik på at supplere eller ændre visse ikke-væsentlige elementer i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår fastlæggelse af produktionsprocesser for aromatiserede vinprodukter, kriterier for afgrænsning af geografiske områder og regler, restriktioner og undtagelsesbestemmelser vedrørende produktion i sådanne områder, betingelserne for, at en produktspecifikation kan omfatte supplerende krav, fastlæggelsen af de tilfælde, hvori en individuel producent kan ansøge om beskyttelse af en geografisk betegnelse, og restriktioner med hensyn til, hvilken type ansøger der kan ansøge om sådan beskyttelse; fastsættelsen af de betingelser, der skal gælde for ansøgninger om beskyttelse af en geografisk betegnelse, Kommissionens undersøgelse, indsigelsesproceduren og procedurerne for ændring og ophævelse af geografiske betegnelser; fastsættelse af betingelserne for grænseoverskridende ansøgninger; fastsættelse af datoen for, hvornår en ansøgning eller en anmodning skal indgives, datoen, hvorfra beskyttelsen gælder, og datoen, hvor en ændring finder anvendelse; fastsættelse af betingelserne vedrørende ændringer af produktspecifikationer, herunder betingelserne hvorunder en ændring af produktspecifikationer skal anses for at være af mindre omfang, og betingelserne vedrørende ansøgninger om og godkendelse af ændringer, der ikke indebærer nogen ændring af enhedsdokumentet, begrænsninger vedrørende den beskyttede betegnelse, arten og typen af de oplysninger, der skal meddeles ved udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen, meddelelsesmåder, regler vedrørende adgangsret til de disponible oplysninger eller informationssystemer og vilkår for og metoder til offentliggørelse af oplysningerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(20)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning for så vidt angår analysemetoder til fastlæggelse af aromatiserede vinprodukters sammensætning; afgørelser om tildeling af beskyttelse af geografiske betegnelser og om afvisning af ansøgninger om sådan beskyttelse; afgørelser om ophævelse af beskyttelse af geografiske betegnelser og af eksisterende geografiske betegnelser, afgørelser om godkendelse af godkendelse af ansøgninger om ændringer for så vidt angår mindre ændringer af produktspecifikationer; de oplysninger, som produktspecifikationen skal indeholde for så vidt angår definitionen af geografiske betegnelser; måderne hvorpå afgørelser om beskyttelse eller afvisning af geografiske betegnelser offentliggøres; regler vedrørende indgivelse af grænseoverskridende ansøgninger; den kontrol og de undersøgelser, som skal udføres af medlemsstaterne; procedurerne, herunder antageligheden, for undersøgelse af ansøgninger om beskyttelse eller godkendelse af en ændring af en geografisk betegnelse og proceduren, herunder antagelighed, for indsigelsesanmodninger, ophævelsesanmodninger eller omdannelsesanmodninger og for fremsendelse af oplysninger om eksisterende beskyttede geografiske betegnelser; medlemsstaternes administrative og fysiske kontrol; og reglerne for levering af de oplysninger, der er nødvendige for anvendelsen af bestemmelsen om udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen, ordningerne for forvaltning af de oplysninger, der skal meddeles, og regler for meddelelsesindhold, format, -tidsplan, -hyppighed og -frister og ordninger for fremsendelse eller tilrådighedsstillelse af oplysninger og dokumenter for medlemsstaterne, de kompetente myndigheder i tredjelande eller offentligheden, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011 (12).
(21)
Kommissionen bør ved hjælp af gennemførelsesretsakter og på grund af disse retsakters særlige karakter uden at anvende forordning (EU) nr. 182/2011 offentliggøre enhedsdokumentet i Den Europæiske Unions Tidende, træffe afgørelse om, hvorvidt en ansøgning om beskyttelse af en geografisk betegnelse skal afvises som uantagelig, og oprette og føre et register over geografiske betegnelser, der er beskyttet i henhold til nærværende forordning, herunder optage eksisterende geografiske betegnelser i registeret eller fjerne dem fra registeret.
(22)
Overgangen fra de regler, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 1601/91, til dem, der er fastsat i nærværende forordning, vil kunne give anledning til problemer, som der ikke er taget højde for i nærværende forordning. Med henblik herpå bør beføjelsen til at vedtage de nødvendige overgangsforanstaltninger delegeres til Kommissionen.
(23)
Der bør gives tilstrækkelig tid og indføres passende ordninger til, at en smidig overgang fra reglerne i forordning (EØF) nr. 1601/91 til reglerne i nærværende forordning befordres. Under alle omstændigheder bør handel med bestående lagre tillades, efter at nærværende forordning finder anvendelse, indtil disse lagre er opbrugt.
(24)
Målene for denne forordning, nemlig fastsættelse af regler for definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af aromatiserede vinprodukter samt for beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse medproportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastsætter regler for definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af aromatiserede vinprodukter samt for beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter.
2. Forordning (EU) nr. 1169/2011 finder anvendelse på præsentation og mærkning af aromatiserede vinprodukter, medmindre andet er bestemt i nærværende forordning.
3. Denne forordning gælder for alle aromatiserede vinprodukter, der er bragt i omsætning i Unionen, uanset om de er produceret i en medlemsstat eller i et tredjeland, samt for dem, der er produceret i Unionen til eksport.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »varebetegnelse«: navnet på ethvert af de aromatiserede vinprodukter, der er omfattet af denne forordning
2) »beskrivelse«: en liste over et aromatiseret vinprodukts særlige kendetegn
3) »geografisk betegnelse«: en betegnelse, som identificerer det område, det bestemte sted eller det land, som et aromatiseret vinprodukt har oprindelse i, når en bestemt egenskab, et bestemt omdømme eller andre kendetegn ved produktet hovedsagelig kan tilskrives dets geografiske oprindelse.
KAPITEL II
DEFINITION, BESKRIVELSE, PRÆSENTATION OG MÆRKNING AF AROMATISEREDE VINPRODUKTER
Artikel 3
Definition og klassifikation af aromatiserede vinprodukter
1. Aromatiserede vinprodukter er produkter, der er fremstillet på grundlag af vinsektorens produkter som omhandlet i forordning (EU) nr. 1308/2013, og som er aromatiserede. De klassificeres i følgende kategorier:
a)
aromatiserede vine
b)
aromatiserede vinbaserede drikkevarer
c)
aromatiserede cocktails af vinprodukter.
2. En aromatiseret vin er en drikkevare:
a)
der er fremstillet på grundlag af et eller flere af de vinavlsprodukter, der er defineret i punkt 5 i del IV i bilag II og i punkt 1 og 3-9 i del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1038/2013, med undtagelse af »Retsina«-vin
b)
hvori de vinavlsprodukter, der er omhandlet i litra a), repræsenterer mindst 75 % af det samlede volumen
c)
der kan være tilsat alkohol
d)
der kan være tilsat farve
e)
der kan være tilsat druemost og/eller delvis gæret druemost
f)
der kan være sødet
g)
som har et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 14,5 % vol. og på under 22 % vol. og et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 17,5 % vol.
3. En aromatiseret vinbaseret drikkevare er en drikkevare:
a)
der er fremstillet på grundlag af et eller flere af de vinavlsprodukter, som er defineret i punkt 1, 2 og 4-9 i del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1308/2013, med undtagelse af vine, der er fremstillet med tilsætning af alkohol, og »Retsina«-vin
b)
hvori de vinavlsprodukter, der er omhandlet i litra a), repræsenterer mindst 50 % af det samlede volumen
c)
der ikke er tilsat alkohol, medmindre andet er fastsat i bilag II
d)
der kan være tilsat farve
e)
der kan være tilsat druemost og/eller delvis gæret druemost
f)
der kan være sødet
g)
som har et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 4,5 % vol. og på under 14,5 % vol.
4. En aromatiseret cocktail af vinprodukter er en drikkevare:
a)
der er fremstillet på grundlag af et eller flere af de vinavlsprodukter, som er defineret i punkt 1, 2 og 4-11 i del II i bilag VII til forordning (EU) nr. 1308/2013, med undtagelse af vine, der er fremstillet med tilsætning af alkohol, og »Retsina«-vin
b)
hvori de vinavlsprodukter, der er omhandlet i litra a), repræsenterer mindst 50 % af det samlede volumen
c)
der ikke er tilsat alkohol
d)
der kan være tilsat farve
e)
der kan være sødet
f)
som har et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 1,2 % vol. og på under 10 % vol.
Artikel 4
Produktionsprocesser og analysemetoder til aromatiserede vinprodukter
1. Aromatiserede vinprodukter fremstilles i overensstemmelse med de krav, begrænsninger og beskrivelser, der er fastsat i bilag I og II.
2. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 vedrørende fastlæggelse af de godkendte produktionsprocesser til fremstilling af aromatiserede vinprodukter, under hensyntagen til forbrugernes forventninger.
Ved fastlæggelsen af de i første stykke omhandlede godkendte produktionsprocesser tager Kommission hensyn til de produktionsprocesser, som anbefales og udgives af OIV.
3. Kommissionen vedtager i nødvendigt omfang ved gennemførelsesretsakter analysemetoder til bestemmelse af sammensætningen af aromatiserede vinprodukter. Sådanne metoder fastsættes på grundlag af relevante metoder, der er anbefalet og offentliggjort af OIV, medmindre disse ville være ineffektive eller uegnede til opfyldelsen af de forfulgte mål. Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Indtil sådanne metoder er vedtaget af Kommissionen, anvendes de metoder, som den pågældende medlemsstat tillader.
4. De ønologiske fremgangsmåder og restriktioner, der er fastlagt i henhold til artikel 74, artikel 75, stk. 4, og artikel 80 i forordning (EU) nr. 1308/2013, finder anvendelse på vinprodukter, der anvendes til produktion af aromatiserede vinprodukter.
Artikel 5
Varebetegnelser
1. Varebetegnelserne i bilag II skal anvendes for ethvert aromatiseret vinprodukt, der er bragt i omsætning i Unionen, forudsat at det overholder kravene til den tilsvarende varebetegnelse i det nævnte bilag. Varebetegnelser kan suppleres med en sædvanlig betegnelse som defineret i artikel 2, nr. 2, litra o), forordning (EU) nr. 1169/2011.
2. For så vidt angår aromatiserede vinprodukter, der overholder kravene til mere end én varebetegnelse, er det kun tilladt at anvende én af disse varebetegnelser, medmindre andet er fastsat i bilag II.
3. En alkoholholdig drikkevare, der ikke overholder kravene i nærværende forordning, må ikke beskrives, præsenteres eller mærkes ved, at ord eller udtryk som »art«, »type«, »stil«, »fremstillet« eller »smag« eller andre tilsvarende udtryk anvendes sammen med en af varebetegnelserne.
4. Varebetegnelser kan suppleres eller erstattes af en geografisk betegnelse, der er beskyttet i henhold til nærværende forordning.
5. Uden at det berører artikel 26, må varebetegnelser ikke suppleres af beskyttede oprindelsesbetegnelser eller beskyttede geografiske betegnelser, der gælder for vinprodukter.
Artikel 6
Oplysninger til supplering af varebetegnelserne
1. Varebetegnelserne, der henvises til i artikel 5, kan endvidere suppleres af følgende oplysninger vedrørende sukkerindholdet af aromatiserede vinprodukter:
a) »ekstra tør«: for produkter med et sukkerindhold på under 30 g/l, og, hvad angår kategorien »aromatiserede vine« og som undtagelse fra artikel 3, stk. 2, litra g), et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 15 %
b) »tør«: for produkter med et sukkerindhold på under 50 g/l, og, hvad angår kategorien »aromatiserede vine« og som undtagelse fra artikel 3, stk. 2, litra g), et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 16 %
c) »halvtør«: for produkter med et sukkerindhold på mellem 50 og 90 g/l
d) »halvsød«: for produkter med et sukkerindhold på mellem 90 og 130 g/l
e) »sød«: for produkter med et sukkerindhold på 130 g/l eller derover.
Sukkerindholdet i første afsnit, litra a)-e), er udtrykt i invertsukker.
Benævnelserne »sød« og »halvsød« kan ledsages af en angivelse af sukkerindholdet udtrykt i gram invertsukker pr. liter.
2. Hvor varebetegnelsen suppleres af eller omfatter oplysningen »mousserende«, skal mængden af anvendt mousserende vin udgøre mindst 95 %.
3. Varebetegnelser kan også suppleres med angivelse af den hovedaroma, der er anvendt.
Artikel 7
Oprindelsesangivelse
Hvis aromatiserede vinprodukters oprindelse angives, skal den svare til det sted, hvor det aromatiserede vinprodukt er fremstillet. Oprindelsen skal angives med ordene »fremstillet i (…)« eller tilsvarende betegnelser suppleret af navnet på den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland.
Artikel 8
Anvendelse af sprog i præsentationen og mærkningen af aromatiserede vinprodukter
1. De varebetegnelser, der er anført i kursiv i bilag II, oversættes ikke på mærkningen eller i præsentationen af aromatiserede vinprodukter.
Supplerende oplysninger, der er omhandlet i nærværende forordning, skal, hvor de er udtrykt med ord, anføres på mindst ét af Unionens officielle sprog.
2. En geografisk betegnelse, der er beskyttet i henhold til nærværende forordning, skal på mærkningen anføres på det eller de sprog, som den er registreret på, også i de tilfælde, hvor den geografiske betegnelse erstatter varebetegnelsen, jf. artikel 5, stk. 4.
Såfremt en geografisk betegnelse, der er beskyttet i henhold til nærværende forordning, er skrevet med et ikke-latinsk alfabet, kan det også anføres på et eller flere af Unionens officielle sprog
Artikel 9
Strengere regler fastsat af medlemsstaterne
Medlemsstaterne kan som led i en kvalitetspolitik for aromatiserede vinprodukter med geografiske betegnelser, der er beskyttet i henhold til nærværende forordning, og som er fremstillet på medlemsstatens eget område, eller med henblik på etablering af nye geografiske betegnelser fastsætte regler for produktion og beskrivelse, der er strengere end dem, der er omhandlet i artikel 4 og i bilag I og II, for så vidt som de er forenelige med EU-retten.
KAPITEL III
GEOGRAFISKE BETEGNELSER
Artikel 10
Indhold af ansøgninger om beskyttelse
1. Ansøgninger om beskyttelse af geografiske betegnelser skal indeholde et teknisk dossier med:
a)
den betegnelse, der skal beskyttes
b)
navn og adresse på ansøgeren
c)
en produktspecifikation som omhandlet i stk. 2 og
d)
et enhedsdokument, der opsummerer den i stk. 2 omhandlede produktspecifikation.
2. For at kunne opnå en geografisk betegnelse beskyttet i henhold til denne forordning skal et produkt modsvare produktspecifikationen, der mindst skal indeholde:
a)
den betegnelse, der skal beskyttes
b)
en beskrivelse af produktet, især dets vigtigste analytiske kendetegn, samt en angivelse af dets organoleptiske kendetegn
c)
eventuelle særlige produktionsprocesser og specifikationer samt relevante begrænsninger for produktets fremstilling
d)
en afgrænsning af det pågældende geografiske område
e)
oplysninger til underbygning af den tilknytning, der er omhandlet i artikel 2, nr. 3
f)
de gældende krav, der er fastlagt i EU-retten eller i national ret, eller, når medlemsstaterne har fastlagt det, af en organisation, der forvalter den beskyttede geografiske betegnelse under hensyntagen til, at sådanne krav skal være objektive og ikke-diskriminerende samt forenelige med EU-retten
g)
en angivelse af det råmateriale, som det aromatiserede vinprodukt hovedsageligt er fremstillet af
h)
navn og adresse på de myndigheder eller organer, der kontrollerer, at produktspecifikationen er overholdt, med angivelse af deres specifikke opgaver.
Artikel 11
Ansøgning om beskyttelse vedrørende et geografisk område i et tredjeland
1. Vedrører ansøgningen om beskyttelse et geografisk område i et tredjeland, skal den ud over de elementer, der anført i artikel 10, også indeholde bevis for, at den pågældende betegnelse er beskyttet i oprindelseslandet.
2. Ansøgningen om beskyttelse sendes til Kommissionen direkte fra ansøgeren eller via det pågældende tredjelands myndigheder.
3. Ansøgningen om beskyttelse skal indgives på et af Unionens officielle sprog eller ledsages af en autoriseret oversættelse til et af disse sprog.
Artikel 12
Ansøgere
1. Enhver interesseret producentorganisation eller i undtagelsestilfælde en individuel producent kan indgive en ansøgning om beskyttelse af en geografisk betegnelse. Andre interesserede parter kan deltage i ansøgningen om beskyttelse.
2. Producenter kan kun ansøge om beskyttelse af aromatiserede vinprodukter, som de producerer.
3. I tilfælde af, at en betegnelse dækker et grænseoverskridende geografisk område, kan der indgives en fælles ansøgning om beskyttelse.
Artikel 13
Forudgående national procedure
1. Ansøgninger om beskyttelse af en geografisk betegnelse for aromatiserede vinprodukter med oprindelse i Unionen skal underkastes en forudgående national procedure i henhold til stk. 2 til 7 i nærværende artikel.
2. Ansøgningen om beskyttelse indgives i den medlemsstat, til hvis område den geografiske betegnelse er knyttet.
3. Medlemsstaten undersøger, om ansøgningen om beskyttelse opfylder betingelserne i dette kapitel.
Medlemsstaten sikrer via en national procedure en passende offentliggørelse af ansøgningen om beskyttelse og fastsætter et tidsrum på mindst to måneder fra datoen for offentliggørelsen, hvori enhver fysisk eller juridisk person med en legitim interesse, som har bopæl eller er etableret på medlemsstatens område, kan gøre indsigelse mod den foreslåede beskyttelse ved at indgive en behørigt begrundet erklæring til medlemsstaten.
4. Hvis medlemsstaten finder, at den geografiske betegnelse ikke opfylder de relevante krav eller er uforenelig med Unionens lovgivning generelt, skal den afvise ansøgningen.
5. Hvis medlemsstaten finder, at de relevante krav er opfyldt, skal den:
a)
offentliggøre enhedsdokumentet og produktspecifikationen, som minimum på internettet og
b)
tilsende Kommissionen en ansøgning om beskyttelse, der indeholder følgende oplysninger:
i)
navn og adresse på ansøgeren
ii)
den produktspecifikation, der henvises til i artikel 10, stk. 2
iii)
det enkelte dokument, der henvises til i artikel 10, stk. 1, litra d)
iv)
en erklæring fra medlemsstaten om, at den anser den ansøgning, som ansøgeren har indgivet, for at opfylde de krævede betingelser, og
v)
en henvisning til den offentliggørelse, der er omhandlet i litra a).
De oplysninger, der er omhandlet i første afsnit, litra b), skal indsendes på et af Unionens officielle sprog eller ledsages af en autoriseret oversættelse til et af disse sprog.
6. Medlemsstaterne vedtager de nødvendige love eller administrative bestemmelser for at efterkomme denne artikel senest den 28. marts 2015.
7. Hvis en medlemsstat ikke har nogen national lovgivning om beskyttelse af geografiske betegnelser, kan den som en rent midlertidig foranstaltning indrømme betegnelsen beskyttelse i henhold til dette kapitel på nationalt plan. Sådan beskyttelse har virkning fra den dato, hvor ansøgningen indgives til Kommissionen og ophører på den dato, hvor der træffes afgørelse om registrering eller afvisning i henhold til dette kapitel.
Artikel 14
Kommissionens gennemgang
1. Kommissionen offentliggør datoen for indgivelse af ansøgningen om beskyttelse.
2. Kommissionen undersøger, om de ansøgninger om beskyttelse, der er omhandlet i artikel 13, stk. 5, opfylder betingelserne i dette kapitel.
3. Finder Kommissionen, at betingelserne i dette kapitel er opfyldt, offentliggør den ved gennemførelsesretsakter vedtaget uden anvendelse af proceduren omhandlet i artikel 34, stk. 2, det i artikel 10,stk. 1, litra d) omhandlede enhedsdokument, og den i artikel 13, stk. 5, litra a), omhandlede henvisning til offentliggørelsen af produktspecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende.
4. Hvis Kommissionen finder, at betingelserne i dette kapitel ikke er opfyldt, træffer den ved gennemførelsesretsakter afgørelse om at afvise ansøgningen. Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Artikel 15
Indsigelsesprocedure
Inden for to måneder fra datoen for offentliggørelsen i henhold til artikel 14, stk. 3, kan enhver medlemsstat, ethvert tredjeland eller enhver fysisk eller juridisk person med en legitim interesse, som har bopæl eller er etableret i en anden medlemsstat end den, der ansøger om beskyttelse, eller i et tredjeland, gøre indsigelse mod den foreslåede beskyttelse ved at indgive en behørigt begrundet erklæring til Kommissionen om betingelserne for adgang til beskyttelse som fastsat i dette kapitel.
I tilfælde af fysiske eller juridiske personer, som har bopæl eller er etableret i et tredjeland, skal en sådan erklæring indgives direkte eller via det pågældende tredjelands myndigheder inden for fristen på to måneder i stk. 1.
Artikel 16
Afgørelse vedrørende beskyttelse
På grundlag af de oplysninger, Kommissionen råder over efter afslutning af indsigelsesproceduren omhandlet i artikel 15, træffer den ved gennemførelsesretsakter afgørelse om enten at beskytte den geografiske betegnelse, hvis den opfylder betingelserne i dette kapitel og er forenelig med Unionens lovgivning, eller at afvise ansøgningen, hvis disse betingelser ikke er opfyldt. Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Artikel 17
Enslydende betegnelser
1. En betegnelse, for hvilken der er indgivet ansøgning om beskyttelse, og som er helt eller delvis enslydende med en betegnelse, der allerede er registreret i henhold til denne forordnings bestemmelser, skal registreres med behørig hensyntagen til lokal skik og brug og en eventuel risiko for forveksling.
2. En enslydende betegnelse, der kan forlede forbrugeren til at tro, at produkterne stammer fra et andet område, må ikke registreres, selv om betegnelsen er retvisende med hensyn til det område, den region eller det sted, som de pågældende produkter rent faktisk stammer fra.
3. Anvendelsen af en registreret enslydende betegnelse er kun tilladt, såfremt der i praksis er en tilstrækkelig sondring mellem den senere registrerede enslydende betegnelse og den allerede registrerede betegnelse, idet der tages hensyn til nødvendigheden af at sikre de berørte producenter en retfærdig behandling og af at undgå vildledning af forbrugerne.
Artikel 18
Grunde til afslag på beskyttelse
1. Navne, der er blevet artsbetegnelser, kan ikke beskyttes som en geografisk betegnelse.
I dette kapitel forstås ved et »navn, der er blevet en artsbetegnelse«, navnet på et aromatiseret vinprodukt, der, selv om det henviser til det sted eller det område, hvor produktet først blev fremstillet eller bragt i omsætning, er blevet fællesbetegnelsen for et aromatiseret vinprodukt i Unionen.
For at fastslå, om et navn er blevet en artsbetegnelse, tages der hensyn til alle relevante faktorer, herunder navnlig:
a)
de faktiske forhold i Unionen, især i forbrugsområderne
b)
den relevante EU-ret eller nationale ret.
2. Et navn må ikke beskyttes ikke som geografisk betegnelse, hvis beskyttelsen på grund af et varemærkes anseelse og omdømme vil kunne vildlede forbrugerne med hensyn til det aromatiserede vinprodukts faktiske identitet.
Artikel 19
Forhold til varemærker
1. Hvis en geografisk betegnelse er beskyttet i henhold til denne forordning, skal registreringen af et varemærke, hvis anvendelse er omfattet af artikel 20, stk. 2, og som har relation til et aromatiseret vinprodukt, afvises, hvis ansøgningen om registrering af varemærket fremsendes efter datoen for indsendelse af ansøgningen om beskyttelse af den geografiske betegnelse til Kommissionen, og den geografiske betegnelse efterfølgende beskyttes.
Varemærker, der er registreret i strid med første afsnit, skal erklæres ugyldige.
2. For så vidt andet ikke er fastsat i artikel 17, stk. 2, kan et varemærke, hvis anvendelse er omfattet af artikel 20, stk. 2, og som der er indgivet ansøgning for, som er registreret, eller for hvilken der er vundet hævd, for så vidt denne mulighed er hjemlet i den pågældende lovgivning, på Unionens område før datoen for indsendelsen af ansøgningen om beskyttelse af den geografiske betegnelse til Kommissionen, fortsat anvendes eller fornyes uanset beskyttelsen af den geografiske betegnelse, forudsat at varemærket ikke er erklæret ugyldigt, eller der er sket tilbagekaldelse af de grunde, der er anført i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/95/EF (13) eller Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 (14).
I sådanne tilfælde tillades anvendelsen af den geografiske betegnelse sideløbende med de relevante varemærker.
Artikel 20
Beskyttelse
1. Geografiske betegnelser beskyttet i henhold til denne forordning kan bruges af enhver erhvervsdrivende, der markedsfører et aromatiseret vinprodukt, som er fremstillet i overensstemmelse med den tilhørende produktspecifikation.
2. Geografiske betegnelser beskyttet i henhold til denne forordning og de aromatiserede vinprodukter, der anvender disse beskyttede navne i overensstemmelse med produktspecifikationen, beskyttes mod:
a)
enhver direkte eller indirekte kommerciel anvendelse af en beskyttet betegnelse:
i)
for lignende produkter, som ikke er i overensstemmelse med den beskyttede betegnelses produktspecifikation, eller
ii)
for så vidt en sådan anvendelse udnytter en geografisk betegnelses omdømme
b)
enhver uretmæssig anvendelse, efterligning eller antydning, selv om produktets eller tjenesteydelsens virkelige oprindelse er angivet, eller den beskyttede betegnelse er oversat, transskriberet eller translittereret eller ledsaget af udtryk såsom »art«, »type«, »måde«, »som fremstillet i«, »efterligning«, »smag«, »som« eller tilsvarende
c)
enhver anden form for falsk eller vildledende angivelse af produktets herkomst, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber på den indre eller ydre emballage og i reklamer for eller dokumenter vedrørende det pågældende vinavlsprodukt samt anvendelse af emballager, der kan give et fejlagtigt indtryk af produktets oprindelse
d)
enhver anden form for praksis, der kan vildlede forbrugerne med hensyn til produktets virkelige oprindelse.
3. Geografiske betegnelser beskyttet i henhold til denne forordning må ikke blive artsbetegnelser i Unionen som omhandlet i artikel 18, stk. 1.
4. Medlemsstaterne træffer de fornødne administrative og retlige foranstaltninger for at forhindre eller stoppe ulovlig anvendelse af de i stk. 2 omhandlede geografiske betegnelser beskyttet i henhold til denne forordning.
Artikel 21
Register
Kommissionen skal ved gennemførelsesretsakter vedtaget uden anvendelse af proceduren omhandlet i artikel 34, stk. 2, oprette og føre et elektronisk register over geografiske betegnelser beskyttet i henhold til denne forordning for aromatiserede vinprodukter, som er offentligt tilgængeligt.
Geografiske betegnelser vedrørende produkter fra tredjelande, der er beskyttet i Unionen i henhold til en international aftale, i hvilken Unionen er kontraherende part, kan optages i det i stk. 1 nævnte register som geografiske betegnelser beskyttet i henhold til denne forordning.
Artikel 22
Udpegning af ansvarlige myndigheder
1. Medlemsstaterne udpeger den eller de kompetente myndigheder, som er ansvarlig(e) for at kontrollere de forpligtelser, der er fastlagt i dette kapitel, i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (15).
2. Medlemsstaterne sikrer, at enhver erhvervsdrivende, der opfylder bestemmelserne i dette kapitel, er berettiget til at blive omfattet af en kontrolordning.
3. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de i stk. 1 omhandlede ansvarlige myndigheder. Kommissionen offentliggør deres navne og adresser og ajourfører disse oplysninger regelmæssigt.
Artikel 23
Kontrol af overholdelsen af produktspecifikationer
1. For geografiske betegnelser beskyttet i henhold til denne forordning, der vedrører et geografisk område i Unionen, kontrolleres overholdelsen af produktspecifikationen under fremstillingen og under og efter aftapningen af det aromatiserede vinprodukt en gang om året af:
a)
den eller de ansvarlige myndigheder, der er omhandlet i artikel 22, eller
b)
et eller flere kontrolorganer som defineret i artikel 2, stk. 2, nr. 5, i forordning (EF) nr. 882/2004, der fungerer som produktcertificeringsorgan i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i artikel 5 i samme forordning.
Udgifterne til denne kontrol afholdes af de berørte erhvervsdrivende.
2. For geografiske betegnelser beskyttet i henhold til denne forordning, der vedrører et geografisk område i et tredjeland, kontrolleres overholdelsen af produktspecifikationen under fremstillingen og under og efter aftapningen af det aromatiserede vinprodukt en gang om året af:
a)
en eller flere offentlige myndigheder udpeget af tredjelandet, eller
b)
et eller flere certificeringsorganer.
3. De i stk. 1, litra b), og stk. 2, litra b), omhandlede certificeringsorganer skal overholde standarden EN ISO/IEC 17065:2012 (Overensstemmelsesvurderinger - krav til organer, der certificerer produkter, processer og tjenester).
4. Når den eller de i stk. 1, litra a), og stk. 2, litra a), omhandlede myndigheder kontrollerer overholdelsen af produktspecifikationen, skal de give tilstrækkelige garantier for objektivitet og uvildighed og råde over et kvalificeret personale og de nødvendige ressourcer til at udføre deres opgaver.
Artikel 24
Ændringer af produktspecifikationer
1. En ansøger, der opfylder betingelserne i artikel 12, kan ansøge om godkendelse af en ændring af produktspecifikationen for en geografisk betegnelse beskyttet i henhold til denne forordning, navnlig af hensyn til den videnskabelige og tekniske udvikling eller for at ændre afgrænsningen af det geografiske område, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2, litra d). Ansøgningen skal indeholde en beskrivelse af og begrundelse for de ønskede ændringer.
2. Såfremt den foreslåede ændring indebærer en eller flere ændringer af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra d), finder artikel 13-16 tilsvarende anvendelse på ændringsansøgningen. Er de foreslåede ændringer imidlertid kun af mindre omfang, træffer Kommissionen ved gennemførelsesretsakter afgørelse om, hvorvidt ændringen skal godkendes, uden at følge den procedure, der er fastsat i artikel 14, stk. 2, og artikel 15, og den offentliggør i tilfælde af godkendelse de elementer, der er omhandlet i artikel 14, stk. 3. Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Artikel 25
Ophævelse
Kommissionen kan på eget initiativ eller efter behørigt begrundet anmodning fra en medlemsstat, et tredjeland eller en fysisk eller juridisk person med en legitim interesse, ved gennemførelsesretsakter beslutte at ophæve beskyttelsen af en geografisk betegnelse, hvis den tilsvarende produktspecifikation ikke længere er overholdt. Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Artikel 13 til 16 finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 26
Eksisterende geografiske betegnelser
1. De geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter, der er anført i bilag II i forordning (EØF) nr. 1601/91, samt enhver geografisk betegnelse, som er indgivet til en medlemsstat og godkendt af denne inden den 27. marts 2014, beskyttes automatisk som geografiske betegnelser i henhold til nærværende forordning. Kommissionen lader ved gennemførelsesretsakter vedtaget uden anvendelse af proceduren omhandlet i artikel 34, stk. 2, disse opføre i det i denne forordnings artikel 21 omhandlede register.
2. For de eksisterende geografiske betegnelser, der er omhandlet i stk. 1, tilsender medlemsstaterne Kommissionen:
a)
de tekniske dossierer, jf. artikel 10, stk. 1
b)
de nationale afgørelser om godkendelse.
3. Beskyttelsen af de i stk. 1 omhandlede eksisterende geografiske betegnelser i henhold til denne forordning bortfalder, hvis de i stk. 2 nævnte oplysninger ikke er indsendt senest den 28. marts 2017. Kommissionen træffer ved gennemførelsesretsakter vedtaget uden anvendelse af proceduren omhandlet i artikel 34, stk. 2, den tilsvarende formelle foranstaltning til fjernelse af sådanne navne fra det register, der er omhandlet i artikel 21.
4. Artikel 25 finder ikke anvendelse på de eksisterende geografiske betegnelser, der er nævnt i stk. 1.
Indtil den 28. marts 2018 kan Kommissionen ved gennemførelsesretsakter på eget initiativ beslutte at ophæve beskyttelsen af de i stk. 1 nævnte eksisterende geografiske betegnelser, hvis de ikke opfylder bestemmelserne i artikel 2, nr. 3). Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Artikel 27
Gebyrer
Medlemsstaterne kan opkræve et gebyr til dækning af deres udgifter, herunder udgifter i forbindelse med behandling af beskyttelsesansøgninger, indsigelser, ændringsansøgninger og ophævelsesanmodninger i henhold til dette kapitel.
Artikel 28
Delegerede beføjelser
1. For at tage hensyn til særlige karakteristika ved produktionen i det afgrænsede geografiske område tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 vedrørende:
a)
kriterier for afgrænsning af det geografiske område og
b)
regler, restriktioner og undtagelsesbestemmelser for produktionen i det afgrænsede geografiske område.
2. For at sikre produkternes kvalitet og sporbarhed tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at fastsætte de betingelser, hvorunder produktspecifikationerne kan indeholde krav, der supplerer kravene omhandlet i artikel 10, stk. 2, litra f).
3. For at beskytte producenters eller andre erhvervsdrivendes rettigheder og retmæssige interesser tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at:
a)
fastlægge de tilfælde, hvori en individuel producent kan ansøge om beskyttelse af en geografisk betegnelse
b)
fastlægge restriktioner med hensyn til, hvilken type ansøger der kan ansøge om beskyttelse af en geografisk betegnelse
c)
fastlægge de betingelser, der skal gælde for ansøgninger om beskyttelse af en geografisk betegnelse, Kommissionens undersøgelse, indsigelsesproceduren samt procedurerne for ændring og ophævelse af geografiske betegnelser
d)
fastlægge betingelserne for grænseoverskridende ansøgninger
e)
fastsætte datoen for, hvornår en ansøgning eller en anmodning skal indgives
f)
fastsætte datoen, hvorfra beskyttelsen gælder
g)
fastlægge de betingelser, hvorunder en ændring skal anses for at være af mindre omfang som omhandlet i artikel 24, stk. 2
h)
fastsætte datoen, hvor en ændring træder i kraft
i)
fastlægge betingelserne vedrørende ansøgninger om ændring af produktspecifikationen for en geografisk betegnelse beskyttet i henhold til denne forordning, når sådanne ændringer ikke indebærer nogen ændring af enhedsdokumentet som omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra d).
4. For at sikre en passende beskyttelse tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 vedrørende restriktionerne for den beskyttede betegnelse.
Artikel 29
Gennemførelsesbeføjelser
1. Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter vedtage alle nødvendige foranstaltninger i forbindelse med dette kapitel vedrørende:
a)
de oplysninger, som produktspecifikationen skal indeholde med hensyn til den i artikel 2, nr. 3), omhandlede sammenhæng mellem det geografiske område og færdigvaren
b)
måderne, hvorpå de i artikel 16 omhandlede afgørelser om beskyttelse eller afvisning kan offentliggøres
c)
indgivelse af grænseoverskridende ansøgninger
d)
den kontrol, medlemsstaterne skal udføre, herunder undersøgelser.
Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
2. Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter vedtage alle nødvendige foranstaltninger i forbindelse med dette kapitel, for så vidt angår proceduren, herunder antagelighed, for undersøgelse af ansøgninger om beskyttelse eller godkendelse af en ændring af en geografisk betegnelse, samt proceduren, herunder antagelighed, for indsigelsesanmodninger, ophævelsesanmodninger eller omdannelsesanmodninger, samt proceduren for fremsendelse af oplysninger vedrørende eksisterende beskyttede geografiske betegnelser, navnlig vedrørende:
a)
modeller for dokumenter og indberetningsformat
b)
tidsfrister
c)
nærmere oplysninger om faktiske forhold, beviser og dokumentation, der skal fremlægges til støtte for ansøgningen eller anmodningen.
Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Artikel 30
Ansøgninger eller anmodninger, som ikke kan antages
Kan en ansøgning eller en anmodning, der er fremlagt i henhold til dette kapitel, ikke antages, træffer Kommissionen ved gennemførelsesretsakter vedtaget uden anvendelse af den procedure, der er omhandlet i artikel 34, stk. 2, afgørelse om at afvise den som uantagelig.
KAPITEL IV
ALMINDELIGE BESTEMMELSER, OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 31
Kontrol og verifikation af aromatiserede vinprodukter
1. Medlemsstaterne har ansvaret for kontrollen af aromatiserede vinprodukter. De træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at bestemmelserne i denne forordning overholdes, og de udpeger navnlig den eller de kompetente myndigheder, der skal være ansvarlige for at kontrollere overholdelsen af de forpligtelser, der er indført ved denne forordning, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 882/2004.
2. Kommissionen vedtager, når det er påkrævet, ved gennemførelsesretsakter regler for medlemsstaternes administrative og fysiske kontroller af, at de forpligtelser, der følger af anvendelsen af denne forordning, overholdes.
Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Artikel 32
Udveksling af oplysninger
1. Medlemsstaterne og Kommissionen meddeler hinanden alle oplysninger, der er nødvendige for at anvende denne forordning og opfylde de internationale forpligtelser i forbindelse med aromatiserede vinprodukter. De pågældende oplysninger kan efter omstændighederne sendes til eller stilles til rådighed for tredjelandes kompetente myndigheder og kan offentliggøres.
2. For at gøre de meddelelser, der er omhandlet i stk. 1, hurtige, effektive, nøjagtige og omkostningseffektive tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at fastsætte:
a)
arten og typen af de oplysninger, der skal meddeles
b)
meddelelsesmåder
c)
regler for adgangsret til de disponible oplysninger eller informationssystemer
d)
vilkår for og metoder til offentliggørelse af oplysninger.
3. Kommissionen vedtager ved gennemførelsesretsakter:
a)
regler for levering af oplysninger i det omfang, det er nødvendigt for anvendelsen af nærværende artikel
b)
ordninger for forvaltning af de oplysninger, der skal meddeles, og regler for meddelelsesindhold, -format, -tidsplan, -hyppighed og -frister
c)
ordninger for fremsendelse eller tilrådighedsstillelse af oplysninger og dokumenter for medlemsstaterne, de kompetente myndigheder i tredjelande eller offentligheden.
Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 34, stk. 2.
Artikel 33
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 2, artikel 28, artikel 32, stk. 2 og artikel 36, stk. 1, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 27. marts 2014. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelserne forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 2, artikel 28, artikel 32, stk. 2 og artikel 36, stk. 1, kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 2, artikel 28, artikel 32, stk. 2, og artikel 36, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 34
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg for aromatiserede vinprodukter. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Hvis udvalget i forbindelse med de gennemførelsesretsakter, der er nævnt i artikel 4, stk. 3, første afsnit, og artikel 29, stk. 1, litra b), ikke afgiver nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendes.
Artikel 35
Ophævelse
Forordning (EØF) nr. 1601/91 ophæves herved med virkning fra den 28. marts 2015.
Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag III.
Artikel 36
Overgangsbestemmelser
1. Med henblik på at lette overgangen fra de regler, der er fastsat i forordning (EØF) nr. 1601/91, til de regler, der er fastsat i nærværende forordning, tillægges Kommissionen beføjelse til, hvor det er hensigtsmæssigt, at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 vedrørende fastlæggelse af foranstaltninger om ændring eller fravigelse af nærværende forordning, som skal gælde indtil den 28. marts 2018.
2. Aromatiserede vinprodukter, der ikke overholder kravene i nærværende forordning, men som er fremstillet i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 1601/91 før den 27. marts 2014, kan bringes i omsætning, indtil lagrene er opbrugt.
3. Aromatiserede vinprodukter, der overholder kravene i artikel 1-6 og 9 i nærværende forordning, og som er produceret forud for den 27. marts 2014, kan bringes i omsætning indtil lagrene er tømt, forudsat at sådanne produkter overholder forordning (EØF) nr. 1601/95 for så vidt angår alle aspekter, der ikke er reguleret i artikel 1-6 og artikel 9 i nærværende forordning.
Artikel 37
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 28. marts 2015. Artikel 36, stk. 1 og 3, anvendes dog fra den 27. marts 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 26. februar 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 251/2014/EU RENDELETE
(2014. február 26.)
az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére és 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az 1601/91/EGK tanácsi rendelet (3) és a 122/94/EK bizottsági rendelet (4) sikeresnek bizonyult az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok (a továbbiakban: ízesített borászati termékek) szabályozásában. A technológiai innováció, a piaci fejlemények és a fogyasztói elvárások alakulásának fényében azonban naprakésszé kell tenni egyes ízesített borászati termékek meghatározására, megnevezésére, kiszerelésére, jelölésére és földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó szabályokat, figyelembe véve ugyanakkor a hagyományos előállítási módszereket is.
(2)
A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében az 1601/91/EGK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: az EUMSZ) 290. és 291. cikkével történő összehangolása érdekében további módosításokra van szükség. E módosítások hatókörére tekintettel helyénvaló az 1601/91/EGK rendeletet hatályon kívül helyezni és felváltani ezzel a rendelettel. A 122/94/EK rendelet aromaanyagokra és alkohol hozzáadására vonatkozó, néhány ízesített borászati termékre alkalmazandó szabályokat vezetett be; az egyértelműség biztosítása érdekében ezeket bele kell foglalni ebbe a rendeletbe.
(3)
Az ízesített borászati termékek kiszerelésére és jelölésére az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazandó, kivéve, ha ez a rendelet másként nem rendelkezik.
(4)
Az ízesített borászati termékek fontosak a fogyasztók, a gyártók és a mezőgazdasági ágazat számára az Unióban. Az ízesített borászati termékekre vonatkozó intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a fogyasztóvédelem magas szintjének a biztosításához, a megtévesztő eljárások megelőzéséhez, valamint a piac átláthatóságának és a tisztességes versenynek a megvalósításához. Mindezek révén az intézkedések hozzájárulnak az uniós ízesített borászati termékek által a belső piacon és a világpiacon elért hírnév megőrzéséhez azáltal, hogy továbbra is figyelembe veszik az ízesített borászati termékek előállítása során alkalmazott hagyományos eljárásokat, valamint a fogyasztóvédelem és a fogyasztók tájékoztatása iránti megnövekedett igényt. Ugyanakkor figyelembe kell venni a technológiai innovációt is azoknál a termékeknél, amelyeknél az innováció a minőség javítását szolgálja anélkül, hogy az érintett ízesített borászati termékek hagyományos jellegét befolyásolná.
(5)
Az ízesített borászati termékek előállítása az uniós mezőgazdasági ágazat egyik fontos piaci elhelyezési területét képezi, amire a szabályozási keretben hangsúlyt kell fektetni.
(6)
A fogyasztók érdekében e rendeletet az uniós piacon forgalomba hozott valamennyi ízesített borászati termékre alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy azokat a tagállamokban vagy harmadik országokban állították-e elő. Az uniós ízesített borászati termékek hírnevének a világpiacon történő megőrzése és javítása érdekében az e rendeletben előírt szabályok az Unióban kivitel céljára ízesített borászati termékekre is alkalmazandók.
(7)
Az ízesített borászati termékeket szabályozó uniós jog egyértelműségének és átláthatóságának biztosítása érdekében egyértelműen meg kell határozni az említett jog hatálya alá tartozó termékeket, valamint az ízesített borászati termékek előállítására, megnevezésére, kiszerelésére és címkézésére vonatkozó kritériumokat, különös tekintettel a kereskedelmi megnevezésekre. Rögzíteni kell továbbá a származás önkéntes feltüntetésére vonatkozó egyedi szabályokat is, amelyek kiegészítik az 1169/2011/EU rendeletben szereplő szabályokat. Ilyen jellegű szabályok meghatározásával az előállítási lánc minden szakasza szabályozott, a fogyasztók pedig védelemben és megfelelő tájékoztatásban részesülnek.
(8)
Az ízesített borászati termékek meghatározásainak továbbra is tiszteletben kell tartaniuk a hagyományos minőségi eljárásokat, de e meghatározásokat a technológiai fejlemények fényében naprakésszé kell tenni és fejleszteni kell.
(9)
Az ízesített borászati termékeket olyan szabályoknak és korlátozásoknak megfelelően kell előállítani, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztók minőséggel és előállítási módszerekkel kapcsolatos elvárásai teljesüljenek. Az e területre vonatkozó nemzetközi előírások teljesítése érdekében meg kell határozni az előállítási módszereket, és a Bizottságnak főszabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott és közzétett előírásokat kell figyelembe vennie.
(10)
Az 1333/2008/EK (6), valamint az 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) alkalmazni kell az ízesített borászati termékekre is.
(11)
Ezen túlmenően a fogyasztói elvárásoknak és a hagyományos minőségi eljárásoknak való megfelelés érdekében az ízesített borászati termékek előállítása során felhasznált etil-alkohol kizárólag mezőgazdasági eredetű lehet. Ezzel az alapvető mezőgazdasági termékek piaci elhelyezése is biztosított lesz.
(12)
Tekintettel az ízesített borászati termékek ágazatának fontosságára és összetettségére, helyénvaló az ízesített borászati termékek megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó olyan egyedi szabályok megállapítása, amelyek kiegészítik az 1169/2011/EU rendeletben meghatározott jelölési rendelkezéseket. Az említett egyedi szabályoknak továbbá meg kell akadályozniuk az ízesített borászati termékek kereskedelmi megnevezéseivel való visszaélést az olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg az e rendeletben szereplő követelményeknek.
(13)
Annak érdekében, hogy a fogyasztók jobban megérthessék, lehetővé kell tenni a kereskedelmi megnevezésnek az 1169/2011/EU rendeletben említett szokásos névvel való kiegészítését.
(14)
A 834/2007/EK tanácsi rendelet (8) többek között a feldolgozott, élelmiszernek szánt mezőgazdasági termékekre, így az ízesített borászati termékekre is vonatkozik. Ennek megfelelően, az abban a rendeletben meghatározott feltételeknek és az annak értelmében elfogadott jogi aktusoknak megfelelő ízesített borászati termékek ízesített ökológiai borászati termékekként hozhatók forgalomba.
(15)
A minőségpolitika alkalmazása során és a földrajzi árujelzővel ellátott, ízesített borászati termékek magas minőségének biztosítása érdekében a tagállamok az e rendeletben meghatározottaknál szigorúbb szabályokat fogadhatnak el a saját területükön előállított, földrajzi árujelzővel ellátott, ízesített borászati termékek előállítására, megnevezésére, kiszerelésére és jelölésére vonatkozóan, amennyiben e szabályok összeegyeztethetők az uniós joggal.
(16)
Tekintve, hogy a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9), az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10), valamint az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározott, földrajzi árujelzőkről szóló rendelkezések nem alkalmazandók az ízesített borászati termékekre, egyedi szabályokat kell alkotni az ízesített borászati termékek földrajzi árujelzőinek oltalmára. Ha az érintett ízesített borászati termék minősége, hírneve vagy más jellemzője lényegében az adott földrajzi eredetnek tulajdonítható, indokolt földrajzi árujelzőket használni az ízesített borászati termékek meghatározott ország területéről, illetve az adott terület régiójából vagy helységéből származóként való azonosítására, és ezeket az árujelzőket a Bizottságnak nyilvántartásba kell vennie.
(17)
E rendeletben meg kell határozni a harmadik országok és az Unió földrajzi árujelzőinek bejegyzésére, a földrajzi árujelzőknek való megfelelésre, azok módosítására és esetleges törlésére vonatkozó eljárást.
(18)
A tagállami hatóságoknak felelősséget kell vállalniuk az e rendeletnek való megfelelés biztosításáért, és rendelkezéseket kell hozni, hogy a Bizottság nyomon követhesse és ellenőrizhesse e megfelelést.
(19)
Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az ízesített borászati termékek előállításához szükséges termelési eljárásokra vonatkozóan; a földrajzi területek körülhatárolására vonatkozó kritériumokra és az ilyen területeken folytatott termeléssel kapcsolatos szabályokra, korlátozásokra és eltérésekre vonatkozóan, azon feltételekre vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén a termékre vonatkozó előírások további követelményekkel egészülhetnek ki; azon esetek meghatározására vonatkozóan, amelyekben egy termelő egyénileg is kérelmezheti valamely földrajzi árujelző oltalmát és azon korlátozások meghatározására vonatkozóan, amelyek a földrajzi árujelző oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők körét szabályozzák; a földrajzi árujelző oltalma iránti kérelem tekintetében betartandó feltételek meghatározására vonatkozóan, a Bizottság által végzett vizsgálatra vonatkozóan, a kifogásolási eljárásra vonatkozóan és a földrajzi árujelzők módosítására és törlésére vonatkozó eljárásokra vonatkozóan; a határokon átnyúló kérelmekre alkalmazandó feltételek meghatározására vonatkozóan; a kérelmek vagy az igénylések benyújtása időpontjának meghatározására vonatkozóan, amely időponttól kezdve az oltalom érvényes vagy amely időpontban a módosítás hatályba lép; a termékleírás módosítására vonatkozó feltételek megállapítására vonatkozóan, beleértve azt is, amikor a módosítás nem jelentős módosításnak minősül és a módosítására vonatkozó kérelemmel és annak jóváhagyásával kapcsolatos feltételek megállapítása abban az esetben, amikor azok nem vonnak magukkal változtatásokat az egységes dokumentumban; az oltalom alatt álló elnevezéssel kapcsolatos korlátozásokra vonatkozóan; az e rendelet alkalmazásához és az ízesített borászati termékekre vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásoknak való megfeleléshez szükséges azon információk jellegére és típusára vonatkozóan, amelyekről a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere keretében értesítést kell küldeni, az értesítés módszereire vonatkozóan, rendelkezésre bocsátott információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférés jogára vonatkozó szabályokra és az információk közzétételének módozataira vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(20)
E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot az ízesített borászati termékek összetételének meghatározására szolgáló analitikai módszerek tekintetében; a földrajzi árujelzők oltalmának megadására vagy megtagadására vonatkozó határozatok tekintetében; a földrajzi árujelzők és a meglévő földrajzi megjelölések törlésére vonatkozó határozatok tekintetében; a termékleírás nem jelentős módosításai tárgyában a módosító kérelmek jóváhagyásáról meghozott határozatok tekintetében; a termékleírásban a földrajzi árujelzők meghatározásával kapcsolatban nyújtandó tájékoztatás tekintetében; a nyilvánosság számára rendelkezésre álló földrajzi árujelzőkre vonatkozó oltalom megadására vagy megtagadására vonatkozó döntéshozatal módja tekintetében; a határokon átnyúló kérelmek benyújtására az alkalmazandó szabályokra vonatkozó rendelkezések tekintetében; a tagállamok által elvégzendő vizsgálatokkal és ellenőrzések tekintetében; a földrajzi árujelző oltalma vagy módosításának jóváhagyása iránti kérelmek vizsgálatára - beleértve e kérelmek elfogadhatóságát is - irányuló eljárás, továbbá a kifogást tartalmazó, valamint a törlés és az átminősítés iránti kérelmekre - beleértve ezek elfogadhatóságát is - irányuló eljárás és a meglévő, oltalom alatt álló földrajzi megjelölésekkel kapcsolatos tájékoztatás tekintetében; a tagállamok által elvégzendő adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó szabályok tekintetében; a tagállamok és a bizottság közötti információcserére vonatkozó kérelmek tekintetében szükséges információk szolgáltatására, a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezésekre, az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidejével kapcsolatos szabályokra, valamint az információknak, illetve dokumentumoknak a tagállamok, a harmadik országok illetékes hatóságai vagy a nyilvánosság számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatos szabályok tekintetében - végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. E végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) összhangban kell gyakorolni.
(21)
A Bizottságnak végrehajtási jogi aktusok révén, és sajátos jellegükre tekintettel a 182/2011/EU rendelet alkalmazása nélkül gondoskodnia kell az egységes dokumentumnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről, határoznia kell arról, hogy a földrajzi árujelző oltalmára irányuló kérelmet elfogadhatatlannak nyilvánítja és elutasítja, valamint nyilvántartást kell létrehoznia és naprakészen tartania az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzőkről, amely magában foglalja a meglévő földrajzi megjelölések nyilvántartásban történő felsorolását, illetve ezek nyilvántartásból való törlését is.
(22)
Az 1601/91/EGK rendeletben előírt szabályokról az e rendeletben előírt szabályokra való áttérés olyan nehézségeket okozhat, amelyekkel e rendelet nem foglalkozik. Ezért a szükséges átmeneti intézkedések elfogadását lehetővé tevő hatáskört kell a Bizottságra átruházni.
(23)
Az 1601/91/EGK rendeletben előírt szabályokról az e rendeletben meghatározott szabályokra való áttérés megkönnyítése érdekében elegendő időt és megfelelő rendelkezéseket kell biztosítani. A meglévő készletek forgalmazását azok kimerüléséig mindenféleképpen lehetővé kell tenni e rendelet alkalmazásának időpontja után.
(24)
Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az ízesített borászati termékek megnevezésére, kiszerelésére, jelölésére és az ezen termékek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet az ízesített borászati termékek meghatározására, megnevezésére, kiszerelésére és jelölésére, valamint az ízesített borászati termékek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó szabályokat határozza meg.
(2) Az 1169/2011/EU rendelet az ízesített borászati termékek kiszerelésére és jelölésére vonatkozik, kivéve, ha ez a rendelet másként nem rendelkezik.
(3) E rendeletet alkalmazni kell az Unió piacán forgalomba hozott valamennyi ízesített borászati termékre, függetlenül attól, hogy azokat a tagállamokban vagy harmadik országban állították-e elő, valamint az Unióban kivitel céljára előállított ízesített borászati termékekre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:
1. „kereskedelmi megnevezés”: az e rendeletben előírt bármely ízesített borászati termék neve;
2. „leírásmegnevezés”: az ízesített borászati termék jellemzőit tartalmazó felsorolás;
3. „földrajzi árujelző”: valamely régióból, meghatározott helyről vagy országból származó ízesített borászati termék meghatározására utaló jelölés, amely termék adott minősége, hírneve vagy más jellemzője lényegében az adott földrajzi eredetnek tulajdonítható.
II. FEJEZET
AZ ÍZESÍTETT BORÁSZATI TERMÉKEK MEGHATÁROZÁSA, MEGNEVEZÉSE, KISZERELÉSE ÉS JELÖLÉSE
3. cikk
Az ízesített borászati termékek fogalommeghatározása és osztályozása
(1) Az ízesített borászati termékek a borászati ágazatnak az 1308/2013/EU rendeletben említett termékeiből előállított olyan termék, amelyet ízesítettek. E termékek a következő kategóriákba sorolhatók:
a)
ízesített borok;
b)
ízesített boralapú italok;
c)
ízesített boralapú koktélok.
(2) Ízesített bor az olyan ital:
a)
amelyet, a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete IV. részének 5. pontjában, valamint VII. melléklete II. részének 1. és 3-9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő;
b)
amelyben az a) pontban említett szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 75 %-át teszik ki;
c)
amely alkohol hozzáadásával készülhet;
d)
amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;
e)
amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet;
f)
amelyet édesíthetnek;
g)
amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma minimum 14,5 térfogatszázalék és legfeljebb 22 térfogatszázalék és térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék.
(3) Ízesített boralapú ital az olyan ital:
a)
amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4-9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő;
b)
amelyben az a) pontban említett szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki;
c)
amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik;
d)
amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;
e)
amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet;
f)
amelyet édesíthetnek;
g)
amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma legalább 4,5 térfogatszázalék és kevesebb, mint 14,5 térfogatszázalék.
(4) Ízesített boralapú koktél az olyan ital:
a)
amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4-11. pontjában] meghatározott egy vagy több, szőlőből készült termékből állítanak elő;
b)
amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki;
c)
amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek;
d)
amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;
e)
amelyet édesíthetnek;
f)
amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma több mint 1,2 térfogatszázalék és kevesebb mint 10 térfogatszázalék.
4. cikk
Az ízesített borászati termékekkel kapcsolatos előállítási eljárások és analitikai módszerek
(1) Az ízesített borászati termékek előállításakor be kell tartani az I. és a II. mellékletben meghatározott előírásokat, korlátozásokat és megnevezéseket.
(2) A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 33. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ízesített borászati termékek előállítására engedélyezett eljárások megállapítására, figyelembe véve a fogyasztók igényeit.
Az első albekezdésben említett engedélyezett előállítási eljárások megállapításakor a Bizottság a OIV által ajánlott és közzétett előállítási eljárásokat veszi figyelembe.
(3) A Bizottság szükség szerint végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az ízesített borászati termékek összetételének meghatározására szolgáló analitikai módszereket. A módszereknek az OIV által ajánlott és közzétett releváns módszereken kell alapulniuk, kivéve, ha ezek az elérni kívánt cél tekintetében nem lennének hatékonyak vagy megfelelőek. E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
Az említett módszerek izottság által történő elfogadásáig az érintett tagállam által engedélyezett módszereket kell alkalmazni.
(4) Az 1308/2013/EU tanácsi rendelet 74. cikkével, 75. cikke (4) bekezdésével és 80. cikkével összhangban megállapított borászati eljárásokat és korlátozásokat a 2. cikkben felsorolt ízesített borászati termékek előállításához felhasznált szőlőből készült termékekre kell alkalmazni.
5. cikk
Kereskedelmi megnevezések
(1) Az uniós piacon forgalomba hozott ízesített borászati termékekre a II. mellékletben meghatározott kereskedelmi megnevezéseket kell alkalmazni, feltéve, hogy e termékek megfelelnek az említett mellékletben a megfelelő kereskedelmi megnevezés tekintetében meghatározott követelményeknek. A kereskedelmi megnevezések kiegészíthetők az 1169/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének o) pontjában meghatározott szokásos névvel.
(2) Ha az ízesített borászati termékek több kereskedelmi megnevezés követelményeinek is megfelelnek, csak egy megfelelő kereskedelmi megnevezés engedélyezett, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik.
(3) Az e rendeletben meghatározott követelményeknek meg nem felelő alkoholtartalmú italokat nem lehet a „hasonló”, „típusú”, „stílusú”, „készített”, „ízű” szavakkal, szófordulatokkal vagy bármely kereskedelmi megnevezéshez hasonló kifejezéssel megnevezni, kiszerelni vagy jelölni.
(4) A kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni vagy fel lehet váltani valamely, e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel.
(5) A 26. cikk sérelme nélkül a kereskedelmi megnevezéseket nem egészíthetik ki a borászati termékek tekintetében engedélyezett oltalom alatt álló eredetmegjelölések vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzések.
6. cikk
Kiegészítő információk a kereskedelmi megnevezésekhez
(1) A 5. cikkben említett kereskedelmi megnevezéseket az ízesített borászati termék cukortartalma tekintetében ki lehet egészíteni az alábbi információkkal:
a) „extra száraz”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma 30 grammnál kevesebb, és - az ízesített borok kategóriájában - amelyek alkoholtartalma a 3. cikk (2) bekezdésének g) pontjától eltérve legalább 15 térfogatszázalék;
b) „száraz”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma 50 grammnál kevesebb, és - az ízesített borok kategóriájában - amelyek alkoholtartalma a 3. cikk (2) bekezdésének g) pontjától eltérve legalább 16 térfogatszázalék;
c) „félszáraz”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma legalább 50 és kevesebb, mint 90 gramm;
d) „félédes”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma legalább 90 és kevesebb, mint 130 gramm;
e) „édes”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma 130 gramm vagy annál több.
Az első albekezdés a)-e) pontjában szereplő cukortartalom invertcukorban van kifejezve.
A „félédes” és az „édes” kifejezés mellett a cukortartalmat is fel lehet tüntetni, amelyet az invertcukor literenkénti mennyiségében, grammban kell kifejezni.
(2) Amennyiben a kereskedelmi megnevezést kiegészíti a „pezsgő” kifejezés, vagy a kereskedelmi megnevezés tartalmazza azt, a felhasznált pezsgő mennyisége nem lehet kevesebb a 95 %-ánál.
(3) A kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni a fő ízesítőre való hivatkozással is.
7. cikk
A származás feltüntetése
Amennyiben fel van tüntetve az ízesített borászati termék származása, annak meg kell felelnie azon a helynek, ahol az ízesített borászati terméket előállítják. A származást a „készült (…)-ban” kifejezéssel vagy ezzel egyenértékű szavakkal kell jelezni, a megfelelő tagállam vagy harmadik ország nevével kiegészítve.
8. cikk
Az ízesített borászati termékek kiszerelése és jelölése során használt nyelv
(1) A II. mellékletben meghatározott, dőlt betűkkel szedett kereskedelmi megnevezések fordítását nem kell sem az ízesített borászati termékek címkéjén, sem pedig azok kiszerelésén feltüntetni.
Az e rendeletben meghatározott kiegészítő információkat, amennyiben szavakkal fejezik ki őket, az Unió legalább egy hivatalos nyelvén fel kell tüntetni.
(2) Az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelző neve azon a nyelven vagy nyelveken szerepel a címkén, amelyen bejegyezték, még akkor is, ha a földrajzi árujelző a 5. cikk (4) bekezdésével összhangban helyettesíti a kereskedelmi megnevezést.
Amennyiben az e rendelet értelmében oltalom alatt álló földrajzi árujelző neve nem a latin ábécé betűivel írandó, úgy a név az Unió egy vagy több hivatalos nyelvén is feltüntethető.
9. cikk
A tagállamok által elfogadott szigorúbb szabályok
A tagállamok a saját területükön előállított, e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel ellátott ízesített borászati termékekre vagy az új földrajzi árujelzők bevezetésére vonatkozó minőségpolitika alkalmazása során a 4. cikkben, valamint az I. és a II. mellékletben foglaltaknál szigorúbb szabályokat határozhatnak meg az előállításra és megnevezésre vonatkozóan, feltéve, hogy e szabályok az uniós joggal összhangban vannak.
III. FEJEZET
FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK
10. cikk
Az oltalom iránti kérelem tartalma
(1) A valamely elnevezés oltalom alatt álló földrajzi árujelzőnek való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket tartalmazó műszaki dokumentációt:
a)
az oltalomban részesítendő elnevezés;
b)
a kérelmező neve és címe;
c)
a (2) bekezdésben említett termékleírás; és
d)
a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum.
(2) Ahhoz, hogy valamely terméket az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel lehessen ellátni, a terméknek meg kell felelnie a vonatkozó termékleírásnak, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:
a)
az oltalomban részesítendő elnevezés;
b)
a terméknek, különösen a főbb analitikai jellemzőinek leírása, valamint érzékszervi jellemzőinek feltüntetése;
c)
adott esetben az egyes előállítási eljárások és előírások, valamint a termék előállítására vonatkozó korlátozások;
d)
az érintett földrajzi terület körülhatárolása;
e)
az 2. cikk (3) bekezdésében említett kapcsolatot alátámasztó adatok;
f)
az uniós vagy nemzeti jogban, illetve - amennyiben ezt a tagállamok előírják - az oltalom alatt álló földrajzi árujelzőt kezelő szervezet által megállapított alkalmazandó követelmények, amelyek objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és összeegyeztethetők az uniós joggal;
g)
a legfontosabb alapanyag megjelölése, amelyből az ízesített borászati terméket előállították;
h)
a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve, címe és konkrét feladatai.
11. cikk
Oltalom iránti kérelem harmadik országbeli földrajzi terület esetében
(1) Amennyiben az oltalom iránti kérelem harmadik országbeli földrajzi területre vonatkozik, a 10. cikkben előírt adatokon kívül bizonyítékot kell szolgáltatni arról, hogy a szóban forgó elnevezés a származási országban oltalom alatt áll.
(2) Az oltalom iránti kérelmet a kérelmezőnek közvetlenül vagy az érintett harmadik ország hatóságain keresztül a Bizottsághoz kell eljuttatnia.
(3) Az oltalom iránti kérelmet az Unió valamelyik hivatalos nyelvén vagy az e nyelvek egyikén készült, hitelesített fordítással kiegészítve kell benyújtani.
12. cikk
Kérelmezők
(1) Minden termelői érdekcsoport vagy - kivételes esetben - egyedi termelő benyújthat kérelmet földrajzi árujelző oltalmára. Az oltalom iránti kérelemhez egyéb érdekelt felek is csatlakozhatnak.
(2) Termelők csak a saját maguk által készített ízesített borászati termék oltalmára nyújthatnak be kérelmet.
(3) Határon átnyúló földrajzi területet jelölő elnevezés esetén közös oltalom iránti kérelem is benyújtható.
13. cikk
Előzetes nemzeti eljárás
(1) Az Unióból származó ízesített borászati termékek földrajzi árujelzőjének oltalma iránti kérelmek előzetes nemzeti eljárás tárgyát képezik e cikk (2)-(7) bekezdésének megfelelően.
(2) Az oltalom iránti kérelmet azon tagállamban kell benyújtani, amely területéről a földrajzi árujelző származik.
(3) A tagállam megvizsgálja, hogy az oltalom iránti kérelem megfelel-e az e fejezetben meghatározott feltételeknek.
A tagállam nemzeti eljárás keretében biztosítja az oltalom iránti kérelem megfelelő közzétételét, és a közzétételtől számított legalább két hónapos időszakot ír elő, amely során bármely, jogos érdekkel és a tagállam területén lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy a tagállamhoz benyújtott, megfelelően indokolt nyilatkozat útján kifogást emelhet a javasolt oltalom ellen.
(4) Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy a földrajzi árujelző nem felel meg a vonatkozó követelményeknek vagy általában véve nem felel meg az uniós jognak, elutasítja a kérelmet.
(5) Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy a vonatkozó követelmények teljesülnek, akkor:
a)
legalább az interneten közzéteszi az egységes dokumentumot és a termékleírást; és
b)
oltalom iránti kérelmet juttat el a Bizottsághoz, amely kérelem tartalmazza a következőket:
i.
a kérelmező neve és címe;
ii.
a 10. cikk (2) bekezdésében említett termékleírás;
iii.
a 10. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum;
iv.
a tagállam nyilatkozata, amelyben úgy ítéli meg, hogy a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel az előírt feltételeknek; és
v.
az a) pontban említett közzétételre vonatkozó hivatkozás.
Az első albekezdés b) pontjában említett információkat az Unió valamelyik hivatalos nyelvén vagy az e nyelvek egyikén készített hitelesített fordítással kiegészítve kell továbbítani.
(6) A tagállamok 2015. március 28-ig elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek az e cikknek való megfeleléshez szükségesek.
(7) Abban az esetben, ha egy tagállamban nem léteznek nemzeti jogszabályok a földrajzi árujelzők oltalmára vonatkozóan, a tagállam az elnevezést az e fejezetben foglaltaknak megfelelően - kizárólag átmeneti jelleggel - nemzeti szinten oltalomban részesítheti. Az oltalom a kérelem Bizottsághoz történő benyújtásának időpontjától kezdődik, és megszűnik azzal a nappal, amelyen a bejegyzésről vagy annak megtagadásáról szóló határozatot e fejezet alapján meghozzák.
14. cikk
A Bizottság által végzett vizsgálat
(1) A Bizottság közzéteszi az oltalom iránti kérelem beadásának időpontját.
(2) A Bizottság megvizsgálja, hogy a 13. cikk (5) bekezdésében említett oltalom iránti kérelem megfelel-e az e fejezetben meghatározott feltételeknek.
(3) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e fejezetben meghatározott feltételek teljesülnek, a 34. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezik a 10. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és a 13. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett, a termékleírás közzétételére vonatkozó hivatkozásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről.
(4) Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e fejezetben meghatározott feltételek nem teljesülnek, végrehajtási jogi aktus révén rendelkezik a kérelem elutasításáról. E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
15. cikk
Kifogásolási eljárás
A 14. cikk (3) bekezdésében előírt közzététel napjától számított két hónapon belül bármely tagállam vagy harmadik ország, illetve bármely, jogos érdekkel és az oltalmat kérelmező tagállamtól eltérő tagállamban vagy harmadik országban lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy az e fejezetben foglalt jogosultsági feltételekre vonatkozó, megfelelően indokolt nyilatkozat Bizottsághoz való benyújtásával kifogást emelhet az oltalom ellen.
Harmadik országban lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy esetében a nyilatkozatot az első bekezdésben említett két hónapos határidőn belül közvetlenül vagy a szóban forgó harmadik ország hatóságain keresztül kell benyújtani.
16. cikk
A oltalomról szóló határozat
A Bizottság a 15. cikkben említett kifogásolási eljárás lezárását követően a rendelkezésére álló információk alapján, végrehajtási jogi aktusok révén vagy megadja az e fejezetben meghatározott feltételeknek és az uniós jognak megfelelő földrajzi árujelző oltalmat vagy - ha az említett feltételek nem teljesülnek - elutasítja a kérelmet. E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
17. cikk
Homonimák
(1) Az e rendelet alapján már bejegyzett elnevezéssel azonos alakú vagy részben azonos alakú, oltalom iránti kérelem tárgyát képező elnevezés bejegyzése során kellően figyelembe kell venni a helyi és a hagyományos használatot, valamint az összetéveszthetőség veszélyét.
(2) Az olyan azonos alakú elnevezés, amely a fogyasztókat megtévesztve azt a benyomást kelti, hogy a termékek egy másik területről származnak, még akkor sem jegyezhető be, ha az elnevezés az adott termékek származása szerinti terület, régió vagy helység vonatkozásában pontos.
(3) A bejegyzett azonos alakú elnevezés használatát abban az esetben lehet engedélyezni, ha a később bejegyzett azonos alakú elnevezés a gyakorlatban megfelelően elkülönül a nyilvántartásban már szereplőtől, figyelembe véve, hogy az érintett termelők számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani, valamint el kell kerülni a fogyasztók megtévesztését.
18. cikk
Az oltalom iránti kérelem elutasításának okai
(1) A köznévvé vált elnevezések nem élvezhetnek oltalmat földrajzi árujelzőként.
E fejezet alkalmazásában a „köznévvé vált elnevezés” olyan ízesített borászati termék neve, amely, bár e termék eredeti előállítási vagy forgalombahozatali helyéhez vagy régiójához kapcsolódik, az Unióban egy ízesített borászati termék köznevévé vált.
Annak megállapítása érdekében, hogy az elnevezés köznevesült-e vagy nem, az összes idevágó tényezőt figyelembe kell venni, különösen:
a)
az Unióban fennálló helyzetet, különös tekintettel a fogyasztási területekre;
b)
a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogot.
(2) Egy elnevezés nem élvezhet oltalmat földrajzi árujelzőként, amennyiben valamely védjegy hírnevének és elismertségének fényében az oltalom félrevezetheti a fogyasztót az ízesített borászati termék valódi mibenlétének vonatkozásában.
19. cikk
Kapcsolat a védjegyekkel
(1) Amennyiben egy földrajzi árujelző e rendelet szerint oltalom alatt áll, el kell utasítani az olyan ízesített borászati termékhez kapcsolódó védjegy lajstromozását, amely használata a 20. cikk (2) bekezdése alá tartozik, ha a védjegy lajstromozására vonatkozó kérelmet a földrajzi árujelző oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontját követően nyújtják be, és a földrajzi árujelző az oltalom iránti kérelem benyújtását követően oltalmat élvez.
Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket érvényteleníteni kell.
(2) A 17. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az olyan védjegy, amelynek használata a 20. cikk (2) bekezdése alá tartozik, és amelyet a földrajzi árujelző oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontja előtt kérelmeztek vagy lajstromoztak, illetve amely - amennyiben az érintett jogszabályok erre lehetőséget adnak - az említett időpontig használat révén meghonosodott az Unióban, továbbra is használható és megújítható a földrajzi árujelző oltalmának ellenére, feltéve, hogy nincs ok a védjegyoltalom törlésére vagy megszűnésének megállapítására a 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13), illetve a 207/2009/EK tanácsi rendelet (14) értelmében.
Ilyen esetben a földrajzi árujelzőnek a megfelelő védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett.
20. cikk
Oltalom
(1) Bármely forgalmazó használhatja az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzőt azon az ízesített borászati terméken, amelyet a vonatkozó termékleírásnak megfelelően készítettek.
(2) Az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzők, valamint az ilyen oltalom alatt álló elnevezéssel ellátott, a termékleírásnak megfelelő ízesített borászati termékek a következőkkel szemben élveznek oltalmat:
a)
az oltalom alatt álló elnevezés bármely közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata:
i.
az oltalom alatt álló név termékleírásának nem megfelelő hasonló termék által; vagy
ii.
amennyiben a névhasználat az illető földrajzi árujelző hírnevét használná ki;
b)
bármely visszaélés, utánzás vagy utalás, még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás valós eredetét, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezést lefordítják, kiejtés szerinti átírásban vagy eltérő írásrendszert használó nyelvek közötti átírásban használják, vagy azt olyan típusú kifejezések egészítik ki, mint a „stílusú”, „típusú”, „módszer”, „mint ahogyan … készül”, „utánzat”, „íz”, „hasonló” és hasonlók;
c)
a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb hamis vagy félrevezető jelzés a belső vagy a külső csomagoláson, a szóban forgó borászati termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumokon, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás;
d)
bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet.
(3) Az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelző nem válhat a 18. cikk (1) bekezdésének értelmében vett köznevesült elnevezéssé az Unióban.
(4) A tagállamok megteszik a szükséges adminisztratív és igazságügy területéhez tartozó intézkedéseket az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzők (2) bekezdésben említett jogszerűtlen használatának megelőzése vagy megszüntetése érdekében.
21. cikk
Nyilvántartás
A Bizottság 34. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén létrehozza és naprakészen tartja az ízesített borászati termékekre vonatkozó, e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzők nyilvános hozzáférésű elektronikus nyilvántartását.
Olyan, harmadik országok termékeire vonatkozó földrajzi árujelzők, amelyek az Unió által kötött nemzetközi megállapodás értelmében oltalmat élveznek az Unióban, e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzőként felvehetők az első bekezdésben említett nyilvántartásba.
22. cikk
Az illetékes hatóság kijelölése
(1) A tagállamok a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 4. cikkében megállapított kritériumoknak megfelelően kijelölik az e fejezetben meghatározott kötelezettségek tekintetében elvégzendő vizsgálatokért felelős illetékes hatóságot vagy hatóságokat.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy bármely olyan gazdasági szereplő jogosult legyen a vizsgálati rendszerben való részvételre, amely megfelel az e fejezetben foglalt rendelkezéseknek.
(3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságról vagy hatóságokról. A Bizottság e hatóságok nevét és címét közzéteszi, és gondoskodik ezen információk rendszeres frissítéséről.
23. cikk
A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése
(1) Az Unión belüli földrajzi területekhez kapcsolódó, e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzők tekintetében a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését az ízesített borászati termék előállítása során, illetve érlelése közben vagy után a következőknek kell biztosítaniuk:
a)
az 22. cikkben említett illetékes hatóság vagy hatóságok; vagy
b)
a 882/2004/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének 5. pontja értelmében az ellenőrzésért felelős, az említett rendelet 5. cikkében megállapított követelményeknek megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több ellenőrző szerv.
Az ellenőrzés költségeit az érintett gazdasági szereplők viselik.
(2) A valamely harmadik országon belüli földrajzi területhez kapcsolódó, e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzők tekintetében a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését az ízesített borászati termék előállítása során, illetve érlelése közben vagy után a következőknek kell biztosítaniuk:
a)
a harmadik ország által kijelölt egy vagy több hatóság; vagy
b)
egy vagy több terméktanúsító szerv.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdés b) pontjában említett szerveknek meg kell felelniük az EN ISO/IEC 17065:2012 (Megfelelőségértékelés - Termékek, folyamatok és szolgáltatások tanúsítását végző szervezetekre vonatkozó követelmények, és ezekkel összhangban kell akkreditálni őket.
(4) Amennyiben valamely, az (1) bekezdés a) pontjában és a (2) bekezdés a) pontjában említett hatóság ellenőrzi a termékleírásnak való megfelelést, az objektivitás és a pártatlanság megfelelő garanciáit kell biztosítania, és rendelkeznie kell a feladata elvégzéséhez szükséges képzett személyzettel és forrásokkal.
24. cikk
A termékleírás módosítása
(1) A 12. cikk feltételeit teljesítő kérelmező kérelmezheti az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelző termékleírásának módosítását, különösen a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve a 10. cikk (2) bekezdése d) pontjában említett földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat.
(2) Amennyiben a javasolt módosítás egy vagy több változtatást von magával a 10. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumban, a 13-16. cikk értelemszerűen alkalmazandó a módosítási kérelemre. Ha azonban a javasolt módosítás nem jelentős, a Bizottság végrehajtási aktusok révén határoz arról, hogy a kérelem jóváhagyható-e a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása nélkül, és ha jóváhagyta, közzéteszi a 14. cikk (3) bekezdésében említett elemeket. E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
25. cikk
Megszüntetése
A Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam, harmadik ország vagy jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére, végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy megszünteti valamely földrajzi árujelző oltalmát, amennyiben a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított. E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
A 13-16. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.
26. cikk
Meglévő földrajzi megjelölések
(1) Az 1601/91/EGK rendelet II. mellékletében felsorolt ízesített borászati termékek földrajzi megjelölései és egy tagállamnak benyújtott és azon tagállam által 2014. március 27. előtt jóváhagyott bármely földrajzi megjelölés automatikusan e rendelet szerinti oltalom alatt álló földrajzi árujelzőnek minősül. A Bizottság e rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén e megjelöléseket felveszi az e rendelet 21. cikke szerinti nyilvántartásba.
(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett meglévő földrajzi megjelölések tekintetében a következőket továbbítják a Bizottságnak:
a)
a 10. cikk (1) bekezdésében előírt műszaki dokumentáció;
b)
a nemzeti jóváhagyásról szóló határozat.
(3) Azok az (1) bekezdésben említett meglévő földrajzi megjelölések, amelyekre vonatkozóan a (2) bekezdésben említett információkat 2017. március 28-ig nem nyújtják be, elveszítik e rendelet szerinti oltalmukat. A Bizottság a 34. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén megfelelő hivatalos intézkedéseket hoz az ilyen neveknek a 21. cikkben előírt nyilvántartásból való törlésére.
(4) A 25. cikk nem vonatkozik az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő földrajzi megjelölésekre.
A Bizottság 2018. március 28-ig saját kezdeményezésére végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy megszünteti valamely, az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő földrajzi megjelölés oltalmát, amennyiben a megjelölés nem felel meg az 2. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak. E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
27. cikk
Díjak
A tagállamok díjat számíthatnak fel költségeik fedezésére, ideértve az e fejezet szerinti, oltalomra vonatkozó kérelmek, kifogási nyilatkozatok, módosítási kérelmek és törlési kérelmek vizsgálata során felmerült kiadásokat.
28. cikk
Átruházott hatáskörök
(1) A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés jellemzőinek figyelembevétele érdekében,a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)
a földrajzi terület körülhatárolására vonatkozó kritériumok, valamint
b)
a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő szabályok, korlátozások és eltérések.
(2) A termékek minőségének és nyomon követhetőségének biztosítása érdekében, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételek megállapítására vonatkozóan, amelyek mellett a termékleírásokban a 10. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említetteken felül további követelmények is feltüntethetők;
(3) A termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Biizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)
azon esetek meghatározása, amelyekben egy termelő egyénileg is kérelmezheti valamely földrajzi árujelző oltalmát;
b)
azon korlátozások meghatározása, amelyek a földrajzi árujelző oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők körét szabályozzák;
c)
a földrajzi árujelző oltalma iránti kérelemre, a Bizottság által végzett vizsgálatra, a kifogásolási eljárásra és a földrajzi árujelzők módosítására és törlésére vonatkozó eljárásokra vonatkozó követendő feltételek meghatározása;
d)
a határokon átnyúló kérelmekre alkalmazandó feltételek meghatározása;
e)
a kérelmek vagy az igénylések benyújtása időpontjának meghatározása;
f)
azon időpont meghatározása, amelytől kezdve az oltalom érvényes;
g)
azon feltételek meghatározása, amelyek mellett valamely módosítás a 24. cikk (2) bekezdése szerint nem jelentős módosításnak minősül;
h)
azon időpont meghatározása, amikor egy adott módosítás hatályba lép;
i)
az e rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelző termékleírásának módosítására vonatkozó kérelemmel és annak jóváhagyásával kapcsolatos feltételek megállapítása abban az esetben, amikor azok nem vonnak magukkal változtatásokat a 10. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumban.
(4) A megfelelő oltalom biztosítása érdekében, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az oltalom alatt álló elnevezésre vonatkozó korlátozások tekintetében.
29. cikk
Végrehajtási hatáskörök
(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e fejezethez kapcsolódó szükséges intézkedéseket a következők vonatkozásában:
a)
a termékleírásban a földrajzi terület és a végtermék közötti, a 2. cikk (3) bekezdésében említett kapcsolat tekintetében nyújtandó tájékoztatás;
b)
az oltalom megadásáról vagy megtagadásáról szóló, a 16. cikkben említett határozatok közzétételének módja;
c)
a határokon átnyúló kérelmek benyújtása;
d)
a tagállamok által elvégzendő vizsgálatok és ellenőrzések, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is.
E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e fejezethez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést a földrajzi árujelző oltalma vagy módosításának jóváhagyása iránti kérelmek vizsgálatára - beleértve e kérelmek elfogadhatóságát is - irányuló eljárás, továbbá a kifogást tartalmazó, valamint a törlés és az átminősítés iránti kérelmekre - beleértve ezek elfogadhatóságát is - irányuló eljárás és a meglévő, oltalom alatt álló földrajzi megjelölésekkel kapcsolatos tájékoztatás vonatkozásában, különös tekintettel az alábbiakra:
a)
dokumentumminták és a továbbítás formátuma;
b)
határidők;
c)
a kérelem, illetve az igénylés alátámasztására benyújtandó adatokkal, bizonyítékokkal és igazoló dokumentumokkal kapcsolatos részletek.
E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
30. cikk
Elfogadhatatlan kérelem vagy igénylés
Amennyiben az e fejezet értelmében benyújtott valamely kérelem vagy igénylés elfogadhatatlannak minősül, azt a Bizottság a 34. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatatlannak nyilvánítja és elutasítja.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
31. cikk
Az ízesített borászati termékek vizsgálata és ellenőrzése
(1) A tagállamok felelősek az ízesített borászati termékek vizsgálatáért. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében, és ezen belül a 882/2004/EK rendelettel összhangban kijelölik az e rendeletben megállapított kötelezettségek tekintetében a vizsgálatért felelős illetékes hatóságot vagy hatóságokat.
(2) A Bizottság szükség szerint végrehajtási jogi aktusok révén szabályokat fogad el olyan adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozóan, amelyeket a tagállamoknak kell elvégezniük az e rendelet végrehajtásából származó kötelezettségek betartása tekintetében.
E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
32. cikk
Információcsere
(1) A tagállamok és a Bizottság értesítik egymást az e rendelet alkalmazásához és az ízesített borászati termékekre vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásoknak való megfeleléshez szükséges információkról. Ezen információk adott esetben harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők.
(2) Annak érdekében, hogy az (1) bekezdésben említett értesítések gyorsak, hatékonyak, pontosak és költséghatékonyak legyenek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)
azon információk jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni;
b)
az értesítés módszerei;
c)
a rendelkezésre bocsátott információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférés jogára vonatkozó szabályok;
d)
az információk közzétételének feltételei és eszközei.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja a következőket:
a)
az e cikk alkalmazásához szükséges információk szolgáltatására vonatkozó szabályok;
b)
a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidejével kapcsolatos szabályok;
c)
az információknak, illetve dokumentumoknak a tagállamok, a harmadik országbeli illetékes hatóságok vagy a nyilvánosság számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására vonatkozó rendelkezések.
E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
33. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 4. cikk (2) bekezdésében, a, 28. cikkben, a 32. cikk (2) bekezdésében és a 36. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2014. március 27-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az 5 éves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (2) bekezdésében, a, 28. cikkben, a 32. cikk (2) bekezdésében és a 36. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 4. cikk (2) bekezdése, a 28. cikk, a 32. cikk (2) bekezdése és a 36. cikk (1) bekezdésese alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
34. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját az ízesített borászati termékekkel foglalkozó bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
Amennyiben a bizottság a 4. cikk (3) bekezdése első albekezdésében és 29. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett végrehajtási jogi aktusok esetében nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.
35. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1601/91/EGK rendelet 2015. március 28-án hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni és az e rendelet III. mellékletében meghatározott megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.
36. cikk
Átmeneti intézkedések
(1) Az 1601/91/EGK rendeletben előírt szabályokról az e rendeletben előírt szabályokra történő áttérés elősegítése érdekében a Bizottságot 2018. március 28-ig adott esetben a 33. cikkel összhangban fel kell hatalmazni felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az e rendelet módosítására vagy az e rendelettől való eltérésre irányuló intézkedések elfogadása tekintetében.
(2) A rendelet követelményeinek meg nem felelő, de az 1601/91/EGK rendelettel összhangban, 2014. március 27-ig megelőzően előállított ízesített borászati termékeket a készletek erejéig továbbra is forgalomba lehet hozni.
(3) z e rendelet 1-6. és 9. cikkének megfelelő és 2014. március 27-ét megelőzően előállított ízesített borászati termékeket a készletek erejéig forgalomba lehet hozni, feltéve, hogy ezek a termékek megfelelnek a 1601/91/EGK rendeletnek minden olyan szempont tekintetében, amelyet e rendelet 1-6. és 9. cikke nem szabályoz..
37. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2015. március 28-tól kell alkalmazni. A 36. cikk (1) és (3) bekezdését azonban 2014. március 27-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.