RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1342/2013
af 12. december 2013
om ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer af tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Den Russiske Føderation efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 2, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse typer af tovværk og kabler af jern og stål (SWR) med oprindelse i Den Russiske Føderation, Tyrkiet, Thailand og Tjekkiet. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de oprindelige foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til disse foranstaltninger, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Kommissionen havde i august 2001 godtaget et pristilsagn fra en russisk producent (JSC Severstal-Metiz). Denne tilsagnsaftale blev ophævet i oktober 2007 (3), fordi den blev anset for at være ubrugelig på grund af vanskeligheder med den korrekte klassificering af det store antal varetyper, som eksporteres af virksomheden.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 1279/2007 (4) opretholdt Rådet efter en delvis interimsundersøgelse og en udløbsundersøgelse de oprindelige foranstaltninger over for Den Russiske Føderation, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og udløbsundersøgelsen vil det følgende blive benævnt »den sidste undersøgelse«. Forordning (EF) nr. 1279/2007 afsluttede også foranstaltningerne vedrørende importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Tyrkiet og Thailand.
(4)
Der er i øjeblikket (5) også indført foranstaltninger over for SWR fra Ukraine og Folkerepublikken Kina (»Kina«), der blev udvidet til at omfatte importen af SWR afsendt fra Marokko, Moldova og Republikken Korea (»Sydkorea«).
2. Anmodning om fornyet undersøgelse
(5)
Den 27. oktober 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse (»indledningsmeddelelsen«) (6) af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af SWR med oprindelse i Den Russiske Føderation i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(6)
Undersøgelsen blev indledt efter en dokumenteret anmodning indgivet af forbindelsesudvalget for European Union Wire Rope Industries (i det følgende benævnt »EWRIS« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, som tegner sig for over 50 % af den samlede EU-produktion af visse typer af tovværk og kabler af jern og stål. Anmodningen blev indgivet med den begrundelse, at der sandsynligvis fortsat ville finde dumping sted og igen blive forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, hvis foranstaltningerne udløb.
3. Undersøgelsen
3.1. Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(7)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2011 til 30. september 2012 (nuværende undersøgelsesperiode (NUP)). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udløbet af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af proceduren
(8)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, EU-producenter, importører og brugere, som den havde kendskab til, og ansøgeren og myndighederne i eksportlandet. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt inden for tidsfristen i indledningsmeddelelsen.
(9)
På grund af det potentielt store antal eksporterende producenter i Den Russiske Føderation, som var omfattet af undersøgelsen, fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det oprindelig påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udtage en stikprøve, blev eksporterende producenter fra Den Russiske Føderation anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af proceduren og indsende de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(10)
Da kun to eksporterende producenter i Den Russiske Føderation indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig villige til yderligere at samarbejde med Kommissionen, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver af eksporterende producenter.
(11)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den foreløbigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter og opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil inden for en frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Den foreløbige stikprøve bestod af fem EU-producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af samme vare i Unionen.
(12)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, blev de foreslåede virksomheder udtaget til at indgå i den endelige stikprøve, og de berørte parter blev informeret herom. En af de endeligt udtagne virksomheder trak sig imidlertid efterfølgende ud af stikprøven. Kommissionen besluttede derfor kun at lade stikprøven bestå af de fire tilbageværende virksomheder, som stadig blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde (29,3 %) og salg (20,9 %) af samme vare i Unionen.
(13)
Skønt det påtænktes at anvende stikprøver af ikke forretningsmæssigt forbundne importører i indledningsmeddelelsen, var der hverken ikke forretningsmæssigt forbundne importører eller brugere, der gav sig til kende. Derfor blev der ikke udtaget nogen stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(14)
Der blev udsendt spørgeskemaer til de fire EU-producenter i stikprøven, de to eksporterende producenter i Den Russiske Føderation og den forretningsmæssigt forbundne importør.
3.3. Spørgeskemabesvarelser
(15)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire EU-producenter i stikprøven, fra den forretningsmæssigt forbundne importør og fra en eksporterende producent fra Den Russiske Føderation.
(16)
Skønt der kun var to eksporterende producenter fra Den Russiske Føderation, der oprindelig havde givet sig til kende, havde kun én indsendt en spørgeskemabesvarelse og blev anset for at være samarbejdsvillig i forbindelse med undersøgelsen. Den samarbejdsvillige eksporterende producent har et helejet datterselskab, der er baseret i Italien, og som også fremstiller SWR og importerer den pågældende vare fra Den Russiske Føderation. Den anden eksporterende producent indsendte en redegørelse på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen og blev opfordret til at udfylde et spørgeskema, men undlod at gøre det. Den anden eksporterende producent anses derfor ikke for at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen.
3.4. Kontrolbesøg
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Tyskland
-
BRIDON International Ltd., Det Forenede Kongerige
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Østrig
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugal
b)
Eksporterende producenter i Den Russiske Føderation:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets
c)
Forretningsmæssigt forbundet importør:
-
REDAELLI Tecna SpA, Italien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(18)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og i den sidste undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, dvs. tovværk og kabler af jern og stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, med og uden kroge (af erhvervsgrenen ofte betegnet »SWR«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (»den pågældende vare«).
2. Samme vare
(19)
Denne udløbsundersøgelse bekræftede, at SWR, der fremstilles i Den Russiske Føderation og eksporteres til Unionen, og SWR, der produceres og sælges i Unionen af EU-producenterne, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål og derfor betragtes som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(20)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted på det pågældende tidspunkt, og i bekræftende fald, om de gældende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(21)
Som forklaret ovenfor i betragtning 10 var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Den Russiske Føderation. Den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for 99 % af eksporten af den pågældende vare fra Den Russiske Føderation til Unionen i NUP. På det grundlag blev det konkluderet, at samarbejdsgraden var høj.
(22)
Da to andre kendte producenter i Den Russiske Føderation ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, måtte konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor baseres på de bedste tilgængelige oplysninger, herunder oplysninger fra Eurostat, officielle russiske statistikker og begrænsede oplysninger fra en anden producent.
2. Dumpingimport i NUP
(23)
Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse fandt eksporten fra Den Russiske Føderation til Unionen tilsyneladende sted til dumpingpriser med en gennemsnitlig margen på 130,8 %. Som nævnt i indledningsmeddelelsen (punkt 4.1) sammenlignede ansøgeren eksportpriserne fra Den Russiske Føderation til Unionen (ab fabrik) med hjemmemarkedspriserne i Den Russiske Føderation.
2.1. Normal værdi
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om den eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på det russiske hjemmemarked var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen. Hjemmemarkedssalget af samme vare fra den samarbejdsvillige eksporterende producent blev anset for at være repræsentativt.
(25)
Derefter fastlagde Kommissionen, hvilke typer af samme vare, som den eksporterende producent solgte på hjemmemarkedet, der var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, som solgtes til eksport til Unionen.
(26)
Det blev derefter undersøgt, om den samarbejdsvillige eksporterende producents hjemmemarkedssalg var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salgsmængden af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om salget havde fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(27)
Undersøgelsen af, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev foretaget ved at fastsætte andelen af rentabelt salg til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af alt hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(28)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig procentsats til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjenstmargen baseret på faktiske oplysninger vedrørende produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
2.2. Eksportpris
(29)
For eksportsalg til EU-markedet fra den samarbejdsvillige russiske eksporterende producent direkte til uafhængige kunder blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(30)
For den eksporttransaktion, hvor eksporten til Unionen skete gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen for denne forretningsmæssigt forbundne forhandlers første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for at tage hensyn til alle de omkostninger, der påløb mellem importen og videresalget, og til fortjeneste med henblik på at fastsætte en realistisk eksportpris. Da der ikke forelå oplysninger fra uafhængige importører vedrørende niveauet for den fortjeneste, der opnåedes i NUP, blev der anvendt en gennemsnitlig fortjenstmargen på 5 %.
2.3. Sammenligning
(31)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled.
(32)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger og pakningsomkostninger, provisioner og rabatter, når dette var relevant og velbegrundet.
2.4. Dumpingmargen
(33)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Denne sammenligning viste, at der fandt dumping sted, som udgjorde 4,7 % for den eksporterende producent.
3. Importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse
3.1. Indledende bemærkninger
(34)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne også undersøgt. I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: mængden af og priserne på dumpingimporten fra Den Russiske Føderation, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft, produktionskapacitet og overkapacitet til eksport i Den Russiske Føderation.
3.2. Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Den Russiske Føderation
(35)
Ifølge Eurostat voksede importen fra Den Russiske Føderation i den betragtede periode fra 2 005 ton i 2009 til 2 343 ton i NUP svarende til omkring 1 % af EU-forbruget i NUP og i den betragtede periode. Som nævnt ovenfor i betragtning 33 fandt importen fra den samarbejdsvillige eksporterende producent sted til dumpingpriser (4,7 %) på trods af den gældende antidumpingtold.
3.3. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(36)
Eksporten til Unionen udgjorde 3 % af den samarbejdsvillige producents samlede salg, hvorimod hovedparten af salget (85 %) fandt sted på det russiske hjemmemarked. Hjemmemarkedet voksede med 38 % i den betragtede periode (7) og kan vokse yderligere, hvis Den Russiske Føderations BNP fortsætter med at vokse, jf. prognoser fra offentligt tilgængelige kilder med speciale i økonomiske analyser. Endvidere afslørede oplysninger indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, at den samarbejdsvillige producent ikke producerer alle typer af den pågældende vare, og at dennes konkurrencepres på EU-producenterne derfor er begrænset. Dette er sandsynligvis også tilfældet for de to andre producenter, for hvem der ikke er tilgængelige oplysninger om investeringer i nye maskiner, som f.eks. kunne skabe mulighed for produktion af den pågældende vare med en større diameter. Desuden lader det begrænsede konkurrencepres fra de eksporterende producenter fra Den Russiske Føderation også til at blive bekræftet af tilstedeværelsen af EU-producenter på det russiske marked. Ifølge de officielle russiske toldstatistikker tegnede EU-producenternes eksport af samme vare til Den Russiske Føderation sig for 30 % af al import af samme vare til det russiske marked i NUP, hvilket gør EU-producenterne til den største eksportør på det russiske marked.
(37)
Som reaktion på den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte ansøgeren, at den forventede vækst i BNP i Rusland (på omkring 3 %) er ret beskeden og ikke giver mulighed for yderligere udvikling af det russiske SWR-marked. Følgelig er det russiske marked muligvis ikke i stand til at absorbere yderligere mængder af samme vare. I den forbindelse bemærkes det, at væksten i det russiske BNP i den betragtede periode, dvs. fra 2009 til udgangen af UP, var lavere end den forventede vækst i 2014 og alligevel muliggjorde vækst på SWR-markedet i Rusland med 38 %. Derfor blev argumentet afvist.
(38)
Samme part pegede også på de nye varetyper, som den samarbejdsvillige eksporterende producent for nylig har udviklet (i samarbejde med sit datterselskab, der er hjemmehørende i Unionen), og påstod, at dette bekræfter de investeringer, som denne producent foretog i den betragtede periode. Dette er dog ikke i strid med konklusionen vedrørende den samarbejdsvillige producents manglende evne til at producere alle typer tovværk (især SWR i højprissegmentet). Derfor blev argumentet afvist.
(39)
EU-markedets tiltrækningskraft bør også ses i sammenhæng med de russiske eksporterende producenters overtagelse af en række EU-producenter. Faktisk ejer to russiske producenter på nuværende tidspunkt datterselskaber, der er hjemmehørende i Unionen. Kontrolbesøget hos den samarbejdsvillige eksportørs EU-baserede datterselskab viste, at dets salg hovedsagelig fandt sted på det europæiske marked, og at det dermed forbundne salg mellem den samarbejdsvillige producent og dette datterselskab var begrænset i NUP.
(40)
På grundlag af oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksportør skal det bemærkes, at den russiske eksportmængde af den pågældende vare til tredjelande var fire gange højere end eksportmængden til Unionen i NUP. Den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportpriser til tredjelande var i gennemsnit lavere end dennes hjemmemarkedssalgspris i Den Russiske Føderation, men i gennemsnit på et højere niveau end eksportpriserne til EU-markedet. Dette muliggør en konklusion om, at eksportsalget til tredjelandes markeder er mere attraktivt end salget til EU-markedet. I den sammenhæng bemærkes også de etablerede salgskanaler til markederne i Fællesskabet af Uafhængige Stater (SNG).
(41)
Som reaktion på den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte ansøgeren, at de russiske producenters eksportpriser til tredjelandes markeder faktisk er lavere end eksportpriserne til Unionen. En sammenligning mellem gennemsnitlige eksportpriser til Ukraine og til en række europæiske lande angiveligt baseret på de russiske toldstatistikker blev benyttet. Der blev ikke fremlagt nogen oprindelige oplysninger som dokumentation for sammenligningen. I den forbindelse skal det bemærkes, at den sammenligning af prisforskellen mellem russiske priser ved eksport til Unionen og til tredjelandsmarkeder, der blev foretaget i undersøgelsen, byggede på verificerede spørgeskemaoplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent. En sådan prissammenligning fandt sted ab fabrik under hensyntagen til forskellene mellem varetyper og handelsled. Ansøgerens gennemsnitspriser afspejler ikke kompleksiteten i priskomponenterne og -intervallerne på SWR-markedet på grund af det betydelige antal forskellige varer og forskellige handelsled. Derfor blev argumentet afvist.
(42)
Den samme part hævdede, at niveauet for EU-erhvervsgrenens eksportmængde til Den Russiske Føderation er irrelevant i dette tilfælde, og pegede i stedet på den øgede import fra Folkerepublikken Kina til Den Russiske Føderation og behovet for at tage denne i betragtning i forbindelse med undersøgelsen, da den udgør en konkurrencetrussel mod tilstedeværelsen af russiske producenter på det russiske marked og på SNG-markederne. I den forbindelse er det relevant, at EU-producenterne er ledende eksportører på det russiske marked, da dette bl.a. bekræfter, at de russiske producenter ikke er i stand til at producere alle de typer af SWR, som der er efterspørgsel efter på det russiske marked. For så vidt angår den kinesiske eksport til Den Russiske Føderation, skal det bemærkes, at den voksede sideløbende med den hurtige vækst i efterspørgslen på det russiske marked. Der blev ikke fremlagt oplysninger f.eks. vedrørende niveauerne for de kinesiske eksportpriser til Rusland og SNG-landene eller den undersøgte importerede vares egenskaber for at muliggøre en yderligere analyse. Endelig skal det bemærkes, at ifølge de russiske toldstatistikker forblev de russiske producenter af den pågældende vare ledende på deres SWR-hjemmemarked i NUP, og den samlede import til dette marked tegnede sig kun for omkring 15 % af det russiske SWR-marked. Derfor blev argumentet afvist.
3.4. Produktionskapacitet og overkapacitet til eksport i Den Russiske Føderation
(43)
Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse var produktionskapaciteten for samtlige russiske eksporterende producenter på 115 000 ton. I løbet af undersøgelsen revurderede ansøgeren den russiske produktionskapacitet til at være på mellem 220 000 og 250 000 ton, hvilket imidlertid ikke blev dokumenteret. På grundlag af de efterprøvede oplysninger fra den samarbejdsvillige eksportør, oplysninger fra en anden kendt producent og oplysningerne i anmodningen om den tredje producent blev samtlige russiske producenters produktionskapacitet i forbindelse med den pågældende vare fastsat til at være på omkring 158 000 ton. I den forbindelse skal det bemærkes, at den samarbejdsvillige producents produktionskapacitet undergik strukturelle tilpasninger i den betragtede periode, som førte til, at en produktionsworkshop blev lukket.
(44)
Som reaktion på den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en part, at visse maskiner fra den lukkede produktionsworkshop blev overført til et andet af den samarbejdsvillige producents produktionssteder. Denne påstand blev imidlertid ikke dokumenteret. I den forbindelse bekræftes det, at de beviser, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, bekræfter, at den samarbejdsvillige producent undergik strukturelle tilpasninger i den betragtede periode, som bl.a. omfattede skrotning af nogle maskiner på alle tre produktionssteder og nedlæggelse af en produktionsworkshop. Samtidig kan det ikke udelukkes, at visse maskiner fra den lukkede produktionsworkshop blev overført til de øvrige. Under alle omstændigheder ændrer dette ikke beregningen af denne producents produktionskapacitet og produktionskapaciteten i Rusland som helhed, som parten ikke anfægtede. Derfor blev argumentet afvist.
(45)
Med hensyn til spørgsmålet om kapacitetsudnyttelse og overkapacitet blev det ud fra oplysningerne fra to producenter, da der ikke forelå præcise oplysninger om den tredje producents kapacitetsudnyttelse, antaget, at dennes kapacitetsudnyttelse lå på niveau med de to andre producenters, nemlig på 90 % i NUP. I betragtning af ovenstående blev det konkluderet, at den samlede overkapacitet i Den Russiske Føderation var i størrelsesordenen 17 000 ton. Dette svarede til omkring 8 % af EU-forbruget i NUP.
3.5. Konklusion
(46)
I betragtning af konklusionerne om, at eksporten fra Den Russiske Føderation stadig dumpes i NUP, er der en sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger ophæves.
(47)
Følgende punkter bør imidlertid fremhæves: For det første er der kun begrænset overkapacitet i Den Russiske Føderation, som kan absorberes af den hurtigt voksende efterspørgsel på hjemmemarkedet. For det andet har de russiske producenter ikke kapacitet til at levere alle typer af tovværk, og derfor er deres konkurrencepres på EU-markedet begrænset. For det tredje har to af de tre kendte eksporterende producenter helejede datterselskaber i Unionen, som producerer samme vare. Ud fra oplysninger modtaget fra den samarbejdsvillige eksporterende producents datterselskab fremgår det, at samme vare produceret af datterselskabet hovedsagelig sælges på EU-markedet, hvorimod den eksporterende producent producerer og sælger samme vare hovedsagelig til det russiske marked. Desuden har de russiske eksporterende producenter stærke handelsforbindelser til tredjelandes markeder, navnlig SNG-markederne, som er mere attraktive for russiske eksportører, fordi priserne til disse markeder i gennemsnit er højere end priserne til Unionen. På dette grundlag blev det konkluderet, at importen af den pågældende vare fra Den Russiske Føderation sandsynligvis ikke vokser betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(48)
I NUP blev SWR fremstillet af over 30 EU-producenter. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i klagen) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(49)
Som forklaret i betragtning 12 blev der på grund af det store antal EU-producenter udtaget en stikprøve. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter og fra Eurostat, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget en beregning på grundlag af oplysningerne fra ansøgeren.
-
Analysen af mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger, som blev efterprøvet.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
(50)
EU-forbruget voksede med 8 % fra 195 426 ton til 211 380 ton mellem 2009 og NUP.
2009
2010
2011
NUP
EU-forbruget (ton)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indeks
100
106
109
108
2. Den nuværende import fra Den Russiske Føderation
2.1. Mængde, markedsandel og priser for importen fra Den Russiske Føderation
(51)
Ifølge oplysninger fra Eurostat er importmængden af den pågældende vare med oprindelse i Den Russiske Føderation vokset fra 2 005 ton til 2 343 ton mellem 2009 og NUP. Trods denne vækst er disse mængder lavere end importen fra Den Russiske Føderation i den sidste undersøgelse, hvor importen var på 2 908 ton for 2005 og 3 323 ton for perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006 (sidste NUP). Endvidere udviser importen fra Rusland siden udgangen af undersøgelsesperioden en faldende tendens (- 20 %).
(52)
Den russiske imports markedsandel var på 1,03 % i 2009 og på 1,11 % i NUP.
(53)
Med hensyn til importpriserne voksede de støt med 12 % i den betragtede periode.
2009
2010
2011
NUP
Import (i ton)
2 005
2 197
2 549
2 343
Indeks
100
110
127
117
Markedsandel
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Indeks
100
103
116
108
Importpris
1 054
1 084
1 171
1 178
Indeks
100
103
111
112
2.2. Prisunderbud
(54)
Der blev konstateret prisunderbud ved at anvende eksportpriserne fra den samarbejdsvillige russiske producent uden antidumpingtold, og det viste sig at ligge på mellem 54,7 % og 69,0 % afhængigt af varetyper med en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 63,4 %. I betragtning af de små importmængder fra Den Russiske Føderation og de talrige forskellige typer af SWR, der findes, kunne prisunderbuddet imidlertid kun fastsættes på grundlag af meget få identiske varetyper med små mængder (19,9 ton). Underbudsmargenen kan derfor kun betragtes som vejledende.
3. Import fra andre lande
3.1. Mængde, markedsandel og priser ved import fra andre lande
(55)
Importen fra andre lande end Den Russiske Føderation voksede med 10,6 % i den betragtede periode, hvilket er mere end stigningen i forbruget på EU-markedet (+ 8 %). Til trods for Unionens øgede markedsandel til andre lande end Den Russiske Føderation kan de respektive markedsandele betragtes som værende stabile.
(56)
De vigtigste eksportlande i NUP var Sydkorea med en markedsandel på 16 % efterfulgt af Kina (1,78 %), Thailand med en markedsandel på omkring 1,65 % og Den Russiske Føderation (se ovenfor, med en markedsandel på 1,11 %), mens EU-erhvervsgrenens markedsandel lå tæt på 60 %.
Lande/Import i ton
2009
2010
2011
NUP
Sydkorea
32 027
23 926
28 906
34 798
Kina
5 797
4 067
5 174
3 765
Thailand
3 673
3 815
5 348
3 499
Andre lande
34 938
38 974
39 376
42 444
Subtotal
(undtagen fra Den Russiske Føderation)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusland
2 005
2 197
2 548
2 343
Samlet import
(inkl. fra Den Russiske Føderation)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Prisunderbud
(57)
De samlede gennemsnitlige importpriser for samme vare fra andre lande forblev stabile og uændrede i den betragtede periode og underbød EU-erhvervsgrenens priser med gennemsnitligt 57 %.
4. EU-erhvervsgrenens situation
(58)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
4.1. Indledende bemærkninger
(59)
I betragtning af, at der blev anvendt stikprøveudtagning, for så vidt angår EU-erhvervsgrenen, blev skadens omfang vurderet ud fra oplysninger indsamlet på niveauet for hele EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske elementer som defineret i betragtning 49) og ud fra oplysninger indsamlet på niveauet for de stikprøveudtagne EU-producenter (mikroøkonomiske elementer som defineret i betragtning 49).
a) Produktion
(60)
EU-erhvervsgrenens produktion voksede med 6 % mellem 2009 og NUP, dvs. fra 214 475 ton til 228 368 ton. I en situation med voksende forbrug (+ 8 %), som nævnt i betragtning 52, øgede EU-erhvervsgrenen sin produktionsmængde med 6 %.
EU-erhvervsgrenen
2009
2010
2011
NUP
Produktionsmængde (i ton)
214 475
223 385
224 559
228 368
Indeks
100
104
105
106
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(61)
Væksten i EU-forbruget (+ 8 %) udløste også en vækst i EU-erhvervsgrenens produktion med 6 %.
EU-erhvervsgrenen
2009
2010
2011
NUP
Kapacitet
348 852
371 187
366 976
369 134
Indeks
100
106
105
106
Kapacitetsudnyttelse
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Indeks
100
98
100
101
c) Salgsmængde
(62)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet voksede med 7 % mellem 2009 og NUP.
EU-erhvervsgrenen
2009
2010
2011
NUP
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (i ton)
116 902
133 824
131 085
124 524
Indeks
100
114
112
107
d) Markedsandel
(63)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel relativt stabilt i den betragtede periode, dvs. på 60 % i 2009 og på 59 % i NUP.
EU-erhvervsgrenen
2009
2010
2011
NUP
Markedsandel
60 %
65 %
61 %
59 %
Indeks
100
108
102
98
e) Vækst
(64)
Mellem 2009 og NUP, hvor EU-forbruget voksede med 8 %, voksede EU-erhvervsgrenens salgsmængde også med 7 %. EU-erhvervsgrenens markedsandel kan derfor betragtes som værende stabil, skønt den tabte en smule markedsandel, hvorimod importen fra Den Russiske Føderation kun voksede lidt.
f) Beskæftigelse
(65)
EU-producenterne i stikprøven udviste en vækst på 5 % i den betragtede periode, mens ansøgerens beregning af den samlede EU-erhvervsgrens beskæftigelsesniveau er forskellig og viser en negativ tendens i form af et fald på 6 % mellem 2009 og NUP.
EU-erhvervsgrenen
2009
2010
2011
NUP
Beskæftigelse
3 763
3 776
3 688
3 544
Indeks
100
100
98
94
g) Dumpingmargenens størrelse
(66)
Med hensyn til indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse (4,7 %), kan denne indvirkning ikke anses for at være betydelig i betragtning af den lille samlede importmængde fra Den Russiske Føderation og den relativt lave dumpingmargen.
h) Lagerbeholdninger
(67)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt mellem 2009 og NUP.
Producenter i stikprøven
2009
2010
2011
NUP
Slutlagre (i ton)
11 723
10 240
9 813
10 489
Indeks
100
87
84
89
i) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(68)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser voksede med 8 % mellem 2009 og NUP. Denne prisudvikling hænger sammen med, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at vælte stigningen i produktionsomkostningerne (på 8 %) over på brugerne. Den hænger også sammen med EU-erhvervsgrenens gradvise omlægning i retning af SWR med en større diameter og større fokus på tovværk til særlig brug.
Producenter i stikprøven
2009
2010
2011
NUP
Gennemsnitlig enhedssalgspris i EU (EUR/ton)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indeks
100
101
105
108
j) Lønninger
(69)
Mellem 2009 og NUP steg gennemsnitslønnen pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) med 20 % i den betragtede periode. Efter omstruktureringen af visse stikprøveudtagne virksomheder voksede antallet af ansatte funktionærer i forhold til arbejdere i den betragtede periode, hvilket afspejles i den øgede gennemsnitlige lønomkostning pr. ansat.
Producenter i stikprøven
2009
2010
2011
NUP
Løn pr. FTÆ (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Indeks
100
107
115
120
k) Produktivitet
(70)
EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrkes produktivitet målt som resultat pr. fuldtidsækvivalent (FTÆ) ansat pr. år var flygtig i den betragtede periode, da den faldt i 2010, inden den voksede igen i 2011 og i NUP.
EU-erhvervsgrenen
2009
2010
2011
NUP
Produktivitet
58
52
53
55
Indeks
100
88
90
94
l) Investeringer og evne til at rejse kapital
(71)
Investeringerne i SWR voksede med 271 % i den betragtede periode, var betydelige og beløb sig til næsten 16 mio. EUR i NUP. Producenterne i stikprøven havde ikke svært ved at rejse kapital i den betragtede periode. Endvidere kunne en stor del af investeringerne finansieres gennem egengenererede pengestrømme.
Producenter i stikprøven
2009
2010
2011
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Indeks
100
103
217
271
m) Rentabilitet på EU-markedet
(72)
Det lykkedes producenterne i stikprøven at opnå fortjenester i hele den betragtede periode. Fortjenesten fra 2009 til NUP lå - trods faldet i forhold til 2009 - et godt stykke over målfortjenesten på 5 % i den oprindelige undersøgelse.
Producenter i stikprøven
2009
2010
2011
NUP
Rentabilitet på EU-markedet
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Indeks
100
68
72
72
n) Investeringsafkast
(73)
Investeringsafkastet udtrykt som den samlede fortjeneste ved SWR-aktivitet i procent af den bogførte nettoværdi af de aktiver, der direkte og indirekte er knyttet til fremstillingen af SWR, fulgte i det store hele ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode. Trods faldet er denne indikator fortsat meget høj.
Producenter i stikprøven
2009
2010
2011
NUP
Investeringsafkast
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Indeks
100
62
66
61
o) Likviditet
(74)
Likviditetssituationen er fortsat generelt meget positiv, trods en vis forværring mellem 2009 og NUP: den følger i et vist omfang rentabilitetstendenserne i hele den betragtede periode.
Producenter i stikprøven
2009
2010
2011
NUP
Likviditet (1 000 EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Indeks
100
71
67
75
p) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(75)
De fleste indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenen tilpassede sit produktionsudstyr for bedre at tage højde for det nye økonomiske miljø og være i stand til at udnytte mulighederne på EU-markedet og ikke-EU-markeder i segmenter, hvor der kan opnås høje margener. Forbedringen i EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2001 viser, at foranstaltningerne er effektive, og at EU-erhvervsgrenen kom sig efter virkningerne af tidligere tiders dumpingpraksis.
4.2. Konklusion
(76)
I den betragtede periode lykkedes det EU-erhvervsgrenen mere eller mindre at bevare sin markedsandel, priserne voksede med 8 %, lagerbeholdningerne forblev på et fornuftigt niveau, mens produktionsmængden og forbruget voksede. EU-erhvervsgrenen var rentabel i hele den betragtede periode, selv om fortjenesten var på et lavere niveau i NUP end i 2009. Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den betragtede periode.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(77)
Det blev også undersøgt, om der var sandsynlighed for fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Det vurderes, at det ikke er tilfældet, af de årsager, som er forklaret nedenfor.
(78)
Som nævnt i betragtning 54 blev det konstateret, at importpriserne fra den Russiske Føderation underbød EU-priserne. Men i betragtning af de lave mængder af tilsvarende varetyper kan den nuværende underbudsmargen kun betragtes som vejledende.
(79)
Som forklaret i betragtning 51 var importmængden af den pågældende vare med oprindelse i Den Russiske Føderation 2 005 ton i 2009 og 2 343 ton i NUP, og den tegner sig for en markedsandel på henholdsvis 1,03 % og 1,11 %.
(80)
Som forklaret i betragtning 43 og 45 skønnes den samlede russiske kapacitet at være på omkring 158 000 ton, hvorimod den i forbindelse med den sidste undersøgelse blev skønnet til at være på omkring niveauet for det samlede EU-forbrug, nemlig på 220 000 ton. Desuden synes overkapaciteten i øjeblikket at være begrænset.
(81)
I den sidste undersøgelse blev det russiske marked vurderet til ikke at være i stand til at absorbere forsyningsniveauet. Som forklaret i betragtning 36 oplevede hjemmemarkedsforbruget af SWR i Rusland en betydelig vækst på 38 % i den betragtede periode. Desuden forudsiger offentligt tilgængelige økonomiske prognoser en stærk vækst i BNP i Den Russiske Føderation i de kommende år. Overkapaciteten i Rusland, jf. betragtning 45, absorberes derfor sandsynligvis af det stærkt voksende russiske marked, fordi de russiske priser er omkring 11 % højere end priserne ved eksport til EU. Desuden er de russiske eksportpriser til andre markeder, især SNG-landene, i gennemsnit 5,6 % højere end priserne ved eksport til EU. Det er derfor ikke sandsynligt, at betydelige mængder enten af overkapacitet eller af deres nuværende salg på det gunstigere hjemmemarked og/eller på markeder i SNG-lande vil blive omdirigeret til EU-markedet.
(82)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at ophævelsen af foranstaltningerne over for importen med oprindelse i den Russiske Føderation efter al sandsynlighed ikke ville føre til fornyet væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen som helhed.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(83)
På baggrund af ovenstående bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af SWR fra Den Russiske Føderation ophæves og denne procedure afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 2, og artikel 11, stk. 2.
(84)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger ophæves, for så vidt angår importen med oprindelse i Den Russiske Føderation. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger. Der blev modtaget bemærkninger fra en interesseret part, som også anmodede om og blev indrømmet en høring under overværelse af høringskonsulenten -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, med og uden kroge, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98, ophæves, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
Artikel 2
Udløbsundersøgelsen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, med og uden kroge, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98, med oprindelse i Den Russiske Føderation, der blev indledt i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009, afsluttes.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2013.
A TANÁCS 1342/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. december 12.)
az Oroszországi Föderációból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács az 1601/2001/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Cseh Köztársaságból, Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó, egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek (a továbbiakban: acél drótkötelek) behozatalára. Az említett intézkedések elnevezése a továbbiakban „eredeti intézkedések”, az intézkedések bevezetését eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.
(2)
2001 augusztusában a Bizottság elfogadta az egyik oroszországi gyártó (JSC Severstal-Metiz) árra vonatkozó kötelezettségvállalását. A szóban forgó kötelezettségvállalási megállapodást 2007 októberében hatályon kívül helyezték (3), mert a vállalat által exportált nagyszámú terméktípus megfelelő besorolása kapcsán tapasztalt nehézségek miatt úgy ítélték meg, hogy a kötelezettségvállalás nem megvalósítható.
(3)
A részleges időközi, illetve hatályvesztési felülvizsgálatokat követően a Tanács az 1279/2007/EK rendeletével (4) - összhangban az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével - az Oroszországi Föderáció tekintetében fenntartotta az eredeti intézkedéseket. Az említett intézkedések elnevezése a továbbiakban: „hatályban lévő intézkedések”, a hatályvesztési felülvizsgálaté pedig „utolsó vizsgálat”. Az 1279/2007/EU rendelet egyúttal hatályon kívül helyezte a Thaiföldről és Törökországból származó acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket.
(4)
Jelenleg (5) az Ukrajnából és a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelekre vonatkoznak még hatályos intézkedések, amelyeket a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek behozatalára is kiterjesztettek.
2. Felülvizsgálati kérelem
(5)
A Bizottság 2012. október 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján az Oroszországi Föderációból származó acél drótkötelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít.
(6)
A felülvizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Acéldrótkötél-gyártók Összekötő Bizottsága (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries, a továbbiakban: EWRIS vagy a kérelmező) kellően megalapozott kérelmet nyújtott be az egyes vas- vagy acélkötelek- és kábelek teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében. A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
3. A vizsgálat
3.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(7)
A dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálata a 2011. október 1. és 2012. szeptember 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időtartamra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
3.2. Az eljárásban érintett felek
(8)
A Bizottság hivatalosan értesítette azokat az exportáló gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és felhasználókat, akikről tudomása volt, illetve a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.
(9)
Tekintettel a vizsgálatban érintett oroszországi exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés eredetileg az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, valóban szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártókat, hogy az eljárás megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(10)
Mivel mindössze két oroszországi exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy határozott, hogy az exportáló gyártók esetében nem alkalmaz mintavételt.
(11)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Az öt uniós gyártóból álló ideiglenes minta mind a termelési volumen, mind pedig a hasonló termék uniós értékesítése szempontjából reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve.
(12)
Észrevételek hiányában a javasolt vállalatok kerültek be a végleges mintába, amiről az érdekelt felek tájékoztatást kaptak. A későbbiekben a véglegesen kiválasztott vállalatok közül egy úgy döntött, hogy nem kíván szerepelni a mintában. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a fennmaradó négy vállalatra szűkíti a mintát, amely az uniós gazdasági ágazatra nézve még így is reprezentatív volt a termelés volumene (29,3 %) és a hasonló termék uniós értékesítése (20,9 %) szempontjából.
(13)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a független importőrök esetében is kilátásba helyezték a mintavételt, de egyetlen független importőr, illetve felhasználó sem jelentkezett. A független importőrök esetében tehát nem került sor mintavételre.
(14)
Kérdőívet küldtek a mintába felvett négy uniós gyártónak, a két oroszországi exportáló gyártónak és a kapcsolt importőrnek.
3.3. A kitöltött kérdőívek
(15)
A mintába felvett négy uniós gyártó, a kapcsolt importőr, illetve az egyik oroszországi exportáló gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet.
(16)
Jóllehet az Oroszországi Föderációból eredetileg két exportáló gyártó jelentkezett, csak az egyikük küldte vissza a kitöltött kérdőívet, és minősül a vizsgálat szempontjából együttműködő vállalatnak. Az együttműködő exportáló gyártó saját tulajdonú leányvállalattal rendelkezik Olaszországban, amely acél drótkötelek gyártásával és az érintett termék Oroszországi Föderációból történő importálásával foglalkozik. A másik exportáló gyártó a vizsgálat megindításakor benyújtotta beadványát, de a kérdőívet - a felkérés ellenére - nem töltötte ki. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a második exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban.
3.4. Ellenőrző látogatások
(17)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és az abból eredő kár esetleges folytatódásának vagy megismétlődésének, valamint az uniós érdek meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
uniós gyártók:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország),
-
BRIDON International Ltd (Egyesült Királyság),
-
TEUFELBERGER Seil GmbH (Ausztria),
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A. (Portugália);
b)
az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártók:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz (Cserepovec);
c)
kapcsolt importőr:
-
REDAELLI Tecna Spa (Olaszország).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(18)
Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedések bevezetését eredményező eredeti vizsgálatban, illetve utolsó vizsgálatban szereplő termékkel, vagyis a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű vas- vagy acélkötél és -kábel - ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem - kapcsolódó szerelvényekkel is (amelyet a gazdasági ágazatban gyakran acél drótkötélnek neveznek, a továbbiakban: érintett termék).
2. Hasonló termék
(19)
A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy az Oroszországi Föderációban gyártott és Unióba exportált acél drótkötél, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített acél drótkötél ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, illetve azokat ugyanarra a célra használják fel, és ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(20)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
(21)
Mint ahogy az már a fenti (10) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártók esetében nem volt szükség mintavételre. A felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó bonyolította le az érintett termék Oroszországi Föderációból Unióba irányuló kivitelének 99 %-át. Ennek alapján megállapítható, hogy az együttműködés szintje magas volt.
(22)
Két másik oroszországi ismert gyártó nem működött együtt vizsgálatban, ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó alábbi megállapításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényekre, többek között az Eurostat adataira, a hivatalos oroszországi statisztikákra és egy második gyártótól származó szűk körű adatokra kellett alapozni.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(23)
A felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő állítás szerint az Oroszországi Föderációból az Unióba irányuló export dömpingkülönbözetének átlagértéke 130,8 % volt. A kérelmező - ahogy az az eljárás megindításáról szóló értesítés 4.1. bekezdésben is szerepel - az Oroszországi Föderációból az Unióba irányuló export során alkalmazott (gyártelepi alapon megállapított) árakat hasonlította össze az oroszországi belföldi árakkal.
2.1. Rendes érték
(24)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt állapították meg, hogy reprezentatív volt-e az együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének független vevők számára történő oroszországi belföldi összértékesítése, vagyis az ilyen értékesítés összmennyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes mennyiségének 5 %-át. Az együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék belföldi értékesítése összességében reprezentatívnak bizonyult.
(25)
A Bizottság ezt követően meghatározta az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az Unióba irányuló kivitelre értékesített típusokkal.
(26)
Az is vizsgálat tárgyát képezte, hogy az együttműködő exportáló gyártó hazai értékesítése minden egyes terméktípus esetében reprezentatív volt-e, vagyis a hazai értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően ezután megvizsgálták, hogy az ilyen értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.
(27)
Annak vizsgálata során, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségekben értékesített minden egyes terméktípus belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, a Bizottság megállapította a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(28)
A fennmaradó terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív, vagy nem rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően - a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva - úgy történt, hogy az exportált terméktípusok szükség esetén kiigazított előállítási költségeihez ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá.
2.2. Exportár
(29)
Azokban az esetekben, amikor az oroszországi együttműködő exportáló gyártó közvetlenül független vevőknek értékesítette az uniós piacra irányuló exportot, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
(30)
Arra az exportügyletre vonatkozóan, amelynél az Unióba irányuló export egy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül valósult meg, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által a kapcsolatban álló kereskedőnek fizetett első viszonteladási ár alapján határozták meg. Annak érdekében, hogy a megállapított exportár megbízható legyen, kiigazításokat hajtottak végre a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költség, valamint a keletkezett nyereség figyelembevételével. Minthogy a független importőrök felülvizsgálati időszakban keletkezett nyereségéről nem áll rendelkezésre adat, 5 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak.
2.3. Összehasonlítás
(31)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték.
(32)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ebből a célból - adott és indokolt esetben - megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és járulékos költségek, a pénzügyi költségek, a csomagolási költségek, a jutalékok és az engedmények közötti különbségek tekintetében.
2.4. Dömpingkülönbözet
(33)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az exportáló gyártó esetében az összehasonlítás 4,7 %-os dömpinget mutatott ki.
3. Az import alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.1. Előzetes megjegyzések
(34)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett a vizsgált arra is kiterjedt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ezzel összefüggésben az alábbiakat elemezték: az Oroszországi Föderációból származó dömpingelt behozatal mennyisége és árai, az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje, az Oroszországi Föderáció gyártási kapacitása, illetve exportra felhasználható többletkapacitása.
3.2. Az Oroszországi Föderációból származó dömpingelt import mennyisége és árai
(35)
Az Eurostat adatai alapján az Oroszországi Föderációból származó import a figyelembe vett időszak során a 2009. évi 2 005 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 2 343 tonnára növekedett, ami a felülvizsgálati időszak, illetve a figyelembe vett időszak alatti uniós felhasználás hozzávetőleg 1 %-ának felel meg. Mint ahogy az a fenti (33) preambulumbekezdésben is szerepelt, az együttműködő exportáló gyártótól - a dömpingellenes vámok ellenére - (4,7 %-os) dömpingáron érkezett az import.
3.3. Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(36)
Az együttműködő gyártó összértékesítésének 3 %-át tette ki az Unióba irányuló export, miközben értékesítésének döntő hányadát (85 %-át) az oroszországi belföldi eladások adták. A belföldi piac 38 %-kal (7) bővült a figyelembe vett időszakban, és akár tovább is bővülhet, amennyiben a hozzáférhető gazdasági elemzésekre szakosodott források előrejelzéseinek megfelelően folytatódik az Oroszországi Föderáció GDP-növekedése. Emellett, a vizsgálat során beszerzett információk alapján bebizonyosodott, hogy az együttműködő gyártó nem minden típusát gyártja az érintett terméknek, vagyis a verseny szempontjából az uniós gyártókra korlátozott mértékben gyakorol nyomást. Feltehetően a két másik gyártóra is igaz ez, mivel nem áll rendelkezésre információ új - például nagyobb keresztmetszetű érintett termék gyártására alkalmas - gépparkba történt beruházásokról. Ezenfelül az uniós gyártók oroszországi piaci jelenléte is azt látszik megerősíteni, hogy az oroszországi exportáló gyártók által gyakorolt versenynyomás korlátozott mértékű. A hivatalos oroszországi vámstatisztikák alapján a felülvizsgálati időszakban a hasonló termék oroszországi piacra irányuló teljes importjának 30 %-át tette ki az uniós gyártóktól származó hasonló termék Oroszországi Föderációba irányuló exportja, ami alapján az uniós gyártók számítottak a legjelentősebb exportpartnernek az oroszországi piacon.
(37)
A végleges nyilvánosságra hozatalra adott válaszában a kérelmező azzal érvelt, hogy az oroszországi GDP előre jelzett (hozzávetőleg 3 %-os) növekedése szerény mértékűnek tekinthető, amely nem teszi lehetővé az acél drótkötelek oroszországi piacának további bővülését, és az oroszországi piac így nem lesz képes felszívni a hasonló termékek további mennyiségét. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy bár a figyelembe vett időszakban - vagyis 2009 és a vizsgálati időszak vége között - az oroszországi GDP-növekedés nem érte el a 2014. évre előre jelzett mértéket, az acél drótkötelek oroszországi piaca 38 %-kal bővült. Ezért ezt az érvet elvetették.
(38)
Ugyanez a fél rámutatott arra is, hogy a közelmúltban az együttműködő exportáló gyártó (uniós székhelyű leányvállalatával együttműködve) új terméktípusokat fejlesztett ki, ami szerinte alátámasztja, hogy a gyártó beruházásokat hajtott végre a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor ez nem mond ellent annak a megállapításnak, amely szerint az együttműködő exportáló gyártó nem képes előállítani valamennyi kötélfajtát (különösen a piac felső szegmensébe tartozó acél drótköteleket). Ezért ezt az érvet elutasították.
(39)
Az uniós piac vonzerejét azzal a néhány felvásárlással összefüggésben is meg kell vizsgálni, amelyek keretében uniós gyártók kerültek oroszországi exportáló gyártók tulajdonába. Jelenleg két oroszországi gyártó rendelkezik uniós székhelyű leányvállalattal. Az együttműködő gyártó uniós székhelyű leányvállalatánál tett ellenőrző látogatáskor bebizonyosodott, hogy a szóban forgó leányvállalat főként az európai piacon értékesített, és a közte, illetve az együttműködő gyártó közötti kapcsolódó értékesítés korlátozott mértékű volt a felülvizsgálati időszakban.
(40)
Meg kell jegyezni, hogy az együttműködő exportőr adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az érintett termék harmadik országokba irányuló oroszországi exportja négyszerese volt az Unióba exportált mennyiségnek. Az együttműködő exportáló gyártó harmadik országok esetében alkalmazott exportáraival kapcsolatban megállapítást nyert, hogy azok az oroszországi belföldi értékesítésekkor alkalmazott árainál átlagosan alacsonyabbak, az uniós piacra irányuló export árainál viszont átlagosan magasabbak voltak. Ez arra enged következtetni, hogy az uniós piacon történő értékesítésnél vonzóbb a harmadik országok piacára irányuló exportértékesítés. Ezzel összefüggésben a Bizottság figyelembe vette, hogy a Független Államok Közösségével (a továbbiakban: FÁK) nagy múltra visszatekintő csatornákon keresztül folyik az értékesítés.
(41)
A kérelmező a végleges nyilvánosságra hozatalra adott válaszában azzal érvelt, hogy az oroszországi gyártók harmadik országok piacain alkalmazott exportárai valójában alacsonyabbak az Unióba irányuló export árainál. Az Ukrajnába, illetve egyes európai országokba irányuló export átlagárainak összehasonlítása állítólag oroszországi vámstatisztikákon alapultak. Az összehasonlítás elvégzéséhez alkalmazott eredeti adatokat nem nyújtották be. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az Unióba irányuló, valamint a harmadik országok piacaira irányuló oroszországi export árai között fennálló különbségek összehasonlításához a vizsgálat keretében az együttműködő exportáló gyártó kérdőívben szereplő, ellenőrzött adatai szolgáltak alapul. E folyamat során az árakat gyártelepi alapon, a terméktípusok közötti eltérések és a kereskedelmi szint figyelembevételével hasonlították össze. A kérelmező által megadott átlagárak nem tükrözik az árösszetevők, illetve ártartományok összetettségét, amely az acél drótkötelek piacára jellemző, és amely a piacon jelenlévő különböző termékek nagy számára, illetve az eltérő kereskedelmi szintekre vezethető vissza. Ezért ezt az érvet elutasították.
(42)
Ugyanez a fél azt állította, hogy a jelen eset szempontjából irreleváns az uniós gazdasági ágazat Oroszországi Föderációba irányuló exportvolumene, szemben a Kínai Népköztársaságból az Oroszországi Föderációba érkező megnövekedett importtal, amelyet véleménye szerint figyelembe kell venni a vizsgálat során, mivel ez az import a verseny szempontjából veszélyezteti az oroszországi gyártók oroszországi és a FÁK-országokbeli piaci jelenlétét. Ezzel kapcsolatban azt a tényt, hogy az export tekintetében az oroszországi piacon továbbra is az uniós gyártók töltik be a vezető pozíciót, lényeges körülménynek kell tekinteni, mivel többek között ez arra is bizonyítékként szolgál, hogy az oroszországi gyártók nem képesek előállítani az összes olyan acélból készült drótkötéltípust, amely iránt kereslet mutatkozik az oroszországi piacon. Az Oroszországi Föderációba irányuló kínai exportról azt kell megjegyezni, hogy annak bővülése egybeesett az oroszországi piaci keresletben bekövetkezett gyorsütemű növekedéssel. Olyan információt, így például az Oroszországi Föderációba, illetve FÁK-országokba irányuló kínai export árszínvonalával, vagy a vizsgálat tárgyát képező importált termék jellemzőivel kapcsolatos adatokat, amelyek lehetővé tették volna a további vizsgálatokat, a fél nem nyújtott be. Végezetül meg kell említeni, hogy az oroszországi vámstatisztikák szerint az érintett terméket előállító oroszországi gyártók megtartották vezető pozíciójukat az acél drótkötelek belföldi piacán a felülvizsgálati időszakban, és az erre a piacra irányuló import csupán mintegy 15 %-át tette ki az acél drótkötelek oroszországi piacának. Ezért ezt az érvet elutasították.
3.4. Az Oroszországi Föderációban rendelkezésére álló gyártási kapacitás és exportra irányítható többletkapacitás
(43)
A felülvizsgálat iránti kérelem az oroszországi exportáló gyártók gyártási kapacitását 115 000 tonnában jelölte meg. A vizsgálat során a kérelmező újraszámította az oroszországi gyártási kapacitást, és 220 000-250 000 tonnára módosította az adatot, amelyet azonban nem támasztott alá bizonyítékokkal. Megállapításra került - az együttműködő exportőr ellenőrzött adatai, a második ismert gyártó által rendelkezésre bocsátott adatok, valamint a harmadik gyártóról a kérelemben szereplő adatok alapján -, hogy a hasonló termék esetében az oroszországi gyártók termelési összkapacitása hozzávetőleg 158 000 tonnát tesz ki. Ezzel összefüggésben figyelembe vették, hogy az együttműködő exportáló gyártó termelési kapacitásában szerkezeti kiigazításokat hajtottak végre a figyelembe vett időszakban, ami az egyik gyártóüzem bezárásával járt.
(44)
A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva az egyik fél jelezte, hogy a bezárt gyártóüzem gépparkját az együttműködő gyártó egy másik gyártótelepére helyezte át, amely állítását azonban nem támasztotta alá bizonyítékokkal. E tekintetben megerősíthető, hogy a vizsgálat során feltárt bizonyítékok azt támasztják alá, hogy a figyelembe vett időszakban az együttműködő gyártó esetében szerkezeti átalakítást hajtottak végre, amelynek keretében mindhárom gyártótelepen gépeket selejteztek le, illetve, amelynek következtében bezártak egy gyártóüzemet. Ezzel egyidejűleg nem lehet kizárni, hogy a bezárt gyártóüzem bizonyos gépeit áthelyezték a megmaradt gyártóüzemekbe. Ez azonban nem módosítja a szóban forgó gyártónál, illetve az Oroszországban rendelkezésre álló teljes gyártási kapacitásra vonatkozó becsléseket, amelyeket a fél sem vitatott. Ezért ezt az érvet elutasították.
(45)
A kapacitáskihasználás és többletkapacitás kérdését illetően két gyártótól érkeztek adatok, és mivel a harmadikról nem áll rendelkezésre pontos információ a kapacitáskihasználással kapcsolatban, ezért esetében abból a feltételezésből lehetett kiindulni, hogy az a két másik gyártóéhoz hasonló mértékű volt, azaz a felülvizsgálati időszakban 90 %-nak felelt meg. A fentiek alapján levont következtetés szerint az Oroszországi Föderációban hozzávetőleg 17 000 tonna szabad összkapacitás áll rendelkezésre, amely a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás mintegy 8 %-ának felelt meg.
3.5. Következtetés
(46)
Tekintettel arra a megállapításra, amely szerint az Oroszországi Föderációból származó export a felülvizsgálati időszakban is dömpingelt formában történt, valószínűsíthető, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon.
(47)
Ki kell azonban emelni az alábbi megállapításokat. Először is korlátozott mértékű szabad kapacitás áll rendelkezésre az Oroszországi Föderációban, amelyet valószínűleg a rohamosan bővülő belföldi kereslet kielégítésre fognak fordítani. Másodszor, az oroszországi gyártóknak nincs kapacitása az összes kötéltípus gyártására, és ezért a verseny szempontjából korlátozott mértékű nyomást gyakorolnak az uniós piacra. Harmadszor, a három ismert exportáló gyártóból kettő rendelkezik a hasonló terméket előállító, teljes tulajdonban lévő leányvállalattal az Unió területén. Az együttműködő exportáló gyártó leányvállalatától származó adatok alapján megállapítható, hogy a leányvállalat által előállított hasonló terméket elsősorban az uniós piacon értékesítik, míg az exportáló gyártó főként az oroszországi piacon gyártja, illetve értékesíti a hasonló terméket. Az oroszországi exportáló gyártók továbbá szoros kereskedelmi kapcsolatokat tartanak fenn harmadik országok - különösképpen a FÁK-országok - piacaival, amelyek jóval nagyobb vonzerővel bírnak az oroszországi gyártók számára abból adódóan, hogy ezeken a piacokon átlagosan magasabb árakat alkalmaznak, mint az uniós piacon. Mindezek alapján megállapítható, hogy az érintett termék Oroszországi Föderációból érkező importja valószínűleg nem fog jelentős mértékben bővülni az intézkedések hatályvesztése esetén.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(48)
Több mint 30 uniós gyártó állított elő acél drótkötelet a felülvizsgálati időszakban. Ezeknek a gyártóknak a termelését (melyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a kérelmezőtől származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében.
(49)
A fenti (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gyártók nagy számára való tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten határozták a meg kármutatókat:
-
a makroökonómiai elemeket (a termelést, a kapacitást, az értékesítési volument, a piaci részesedést, a növekedést, a foglalkoztatást, a termelékenységet, az átlagos egységárakat, a dömping nagyságát) az uniós termelés egészének szintjén elemezték az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, valamint az Eurostat adatai alapján, míg a többi uniós gyártó tekintetében a kérelmezőtől származó információkra támaszkodó becsült adatokat használták fel,
-
a mikroökonómiai elemeket (vagyis a készleteket, a béreket, a jövedelmezőséget, a beruházások megtérülését, a pénzforgalmat, a tőkebevonási képességet és a beruházásokat) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján elemezték.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós felhasználás
(50)
Az uniós felhasználás 2009 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal, 195 426 tonnáról 211 380 tonnára emelkedett.
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós felhasználás (tonna)
195 426
206 940
213 350
211 380
Index
100
106
109
108
2. Az Oroszországi Föderációból származó jelenlegi behozatal
2.1. Az Oroszországi Föderációból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
(51)
Az Eurostat adatai alapján az érintett termék Oroszországi Föderációból származó behozatalának mennyisége 2 005 tonnáról 2 343 tonnára emelkedett 2009 és a felülvizsgálati időszak között. Ezek a mennyiségek még e növekedés ellenére sem érik el az Oroszországi Föderációból az utolsó vizsgálat alatt importált mennyiségeket, vagyis a 2005. évi 2 908 tonnát és a 2005. július 1-je és 2006. június 30. közötti (az utolsó felülvizsgálati időszakban) 3 323 tonnát. Ezenfelül a felülvizsgálati időszak vége óta csökkenő tendenciát mutat az Oroszországból származó behozatal (20 %-os csökkenés).
(52)
Az oroszországi import piaci részesedése 2009-ben 1,03 %, a felülvizsgálati időszakban 1,11 % volt.
(53)
A figyelembe vett időszakban az importtermékek árai folyamatosan, 12 %-kal növekedtek.
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Import (tonna)
2 005
2 197
2 549
2 343
Index
100
110
127
117
Piaci részesedés
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Index
100
103
116
108
Importár
1 054
1 084
1 171
1 178
Index
100
103
111
112
2.2. Áralákínálás
(54)
Az áralákínálás mértékét az együttműködő oroszországi gyártó dömpingellenes vámok nélkül számított exportárainak felhasználásával határozták meg, és megállapították, hogy terméktípustól függően az áralákínálás 54,7 % és 69,0 % között mozgott, és így az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga 63,4 % volt. Az áralákínálás meghatározását azonban az azonos terméktípusok csak igen szűk köre és kis mennyisége (19,9 tonna) alapján lehetett elvégezni, tekintettel az Oroszországi Föderációból származó import alacsony volumenére, illetve az acél drótkötelek különböző típusainak nagy számára. Az alákínálási különbözetet ezért csak indikatív értéknek lehet tekintetni.
3. Az egyéb országokból származó behozatal
3.1. Az egyéb országokból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
(55)
Az Oroszországi Föderációtól eltérő harmadik országokból származó behozatal 10,6 %-kal, tehát az uniós piac (+ 8 %-os) felhasználásnövekedésénél nagyobb mértékben bővült a figyelembe vett időszakban. Annak ellenére, hogy az Oroszországi Föderációtól eltérő harmadik országok növelték uniós piaci részesedésüket, az egyes szereplők piaci részesedése stabilnak tekinthető.
(56)
A felülvizsgálati időszakban a főbb exportáló országoknak a következők számítottak: Dél-Korea 16 %-os piaci részesedéssel, amelyet a Kínai Népköztársaság (1,78 %), majd Thaiföld követett hozzávetőleg 1,65 %-os piaci részesedéssel, illetve az Oroszországi Föderáció (1,11 %-os piaci részesedéssel, lásd a fentieket); míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítette a 60 %-ot.
Országok/Behozatal (tonna)
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Dél-Korea
32 027
23 926
28 906
34 798
Kína
5 797
4 067
5 174
3 765
Thaiföld
3 673
3 815
5 348
3 499
Más országok
34 938
38 974
39 376
42 444
Részösszeg
(az Oroszországi Föderáció nélkül)
76 435
70 782
78 804
84 506
Oroszország
2 005
2 197
2 548
2 343
Teljes behozatal
(az Oroszországi Föderációval)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Áralákínálás
(57)
Az egyéb országokból származó hasonló termékek átlagos importárairól megállapítható, hogy összességében stabilak, illetve változatlanok maradtak a figyelembe vett időszakban, és átlagosan 57 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak alá.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(58)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
4.1. Előzetes megjegyzések
(59)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészről az uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött információk (a (49) preambulumbekezdésben meghatározott makroökonómiai elemek), másrészről a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk (a (49) preambulumbekezdésben meghatározott mikroökonómiai elemek) alapján mérték fel.
a) Termelés
(60)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 2009 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal, 214 475 tonnáról 228 368 tonnára növekedett. A 6 %-os növekedést az uniós gazdasági ágazat a felhasználás - (52) preambulumbekezdésben is említett - (+ 8 %-os) bővülése mellett érte el.
Uniós gazdasági ágazat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelt mennyiség (tonnában)
214 475
223 385
224 559
228 368
Index
100
104
105
106
b) Kapacitás és a kapacitáskihasználás mértéke
(61)
Az uniós felhasználás (+ 8 %-os) növekedése az uniós gazdasági ágazat 6 %-os termelésbővüléséhez is hozzájárult.
Uniós gazdasági ágazat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Kapacitás
348 852
371 187
366 976
369 134
Index
100
106
105
106
Kapacitáskihasználás
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Index
100
98
100
101
c) Értékesítési volumen
(62)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 2009 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal növekedett.
Uniós gazdasági ágazat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Nem kapcsolt uniós vevők részére történő értékesítés (tonnában)
116 902
133 824
131 085
124 524
Index
100
114
112
107
d) Piaci részesedés
(63)
Az uniós gazdasági ágazat viszonylag állandó szinten tudta tartani piaci részesedését a figyelembe vett időszakban: 2009-ben 60 %-on, a felülvizsgálati időszakban pedig 59 %-on.
Uniós gazdasági ágazat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Piaci részesedés
60 %
65 %
61 %
59 %
Index
100
108
102
98
e) Növekedés
(64)
2009 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 8 %-os növekedése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 7 %-kal növekedett. Ennek alapján stabilnak tekinthető az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, annak ellenére, hogy az kismértékben csökkent, miközben az Oroszországi Föderációból származó behozatal enyhén növekedett.
f) Foglalkoztatás
(65)
Jóllehet a foglalkoztatás tekintetében a mintába felvett uniós gyártók esetében 5 %-os növekedés volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban, a kérelmező teljes uniós gazdasági ágazatra vonatkozó becslése ettől eltér, és a 2009 és a felülvizsgálati időszak közötti 6 %-os csökkenés alapján negatív tendenciát jelez.
Uniós gazdasági ágazat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás
3 763
3 776
3 688
3 544
Index
100
100
98
94
g) A dömpingkülönbözet mértéke
(66)
A (4,7 %-os) tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása - tekintettel arra, hogy az Oroszországi Föderációból viszonylag kis mennyiségben érkezett import és az dömpingkülönbözet aránylag alacsony mértékű - nem tekinthető jelentősnek.
h) Készletek
(67)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészletei csökkentek 2009 és a felülvizsgálati időszak között.
A mintába felvett gyártók
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
11 723
10 240
9 813
10 489
Index
100
87
84
89
i) Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(68)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2009 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal emelkedtek. Az árak alakulása azzal áll összefüggésben, hogy az uniós gazdasági ágazat át tudta hárítani a termelési költségek (8 %-os) növekedését a felhasználókra. Emellett hatással volt az árakra, hogy az uniós gazdasági ágazat fokozatosan átállt a nagyobb keresztmetszetű acél drótkötelekre és nagyobb hangsúlyt kaptak a speciális felhasználású kötelek.
A mintába felvett gyártók
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési árak az EU-ban (EUR/tonna)
3 625
3 658
3 809
3 911
Index
100
101
105
108
j) Bérek
(69)
2009 és a felülvizsgálati időszak között a teljes munkaidős egyenértékre számított átlagbér a figyelembe vett időszakban 20 %-kal növekedett. Néhány mintába felvett vállalatnál szerkezeti átalakításokat hajtottak végre, ami azzal járt, hogy a szellemi foglalkozásúak és a fizikai munkát végzők közötti arány megváltozott az előbbiek javára, ami megmutatkozik az egy alkalmazottra jutó átlagos bérköltségek emelkedésében.
A mintába felvett gyártók
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Teljes munkaidős egyenértékre számított bérek (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Index
100
107
115
120
k) Termelékenység
(70)
Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak teljes munkaidős egyenértékben mért éves teljesítményében kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszakban ingadozó volt: 2010-ben csökkent, majd 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt.
Uniós gazdasági ágazat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység
58
52
53
55
Index
100
88
90
94
l) Beruházások és tőkebevonási képesség
(71)
Az acél drótkötelekkel kapcsolatos beruházások 271 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, nagy jelentőséggel bírtak és a felülvizsgálati időszakban mintegy 16 millió EUR-t tettek ki. A mintába felvett gyártóknak nem okozott nehézséget, hogy a figyelembe vett időszakban tőkét vonjanak be. A beruházások jelentős hányadát ráadásul a saját maguk által megtermelt pénzforgalomból tudták finanszírozni.
A mintába felvett gyártók
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (1 000 EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Index
100
103
217
271
m) Jövedelmezőség az uniós piacon
(72)
A mintába felvett gyártók a figyelembe vett időszakban végig nyereségesek voltak. A 2009 és a felülvizsgálati időszak között elért nyereség a 2009-hez képest bekövetkezett csökkenés ellenére meghaladta az eredeti vizsgálatban célként kitűzött 5 %-os nyereségarányt.
A mintába felvett gyártók
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Jövedelmezőség az uniós piacon
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Index
100
68
72
72
n) A beruházások megtérülése
(73)
A beruházások megtérülése, azaz az acél drótkötelekkel kapcsolatos tevékenységek teljes nyeresége az acél drótkötelek gyártásához közvetlenül és közvetve kapcsolódó eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve, a figyelembe vett időszak egészét tekintve lényegében a fenti jövedelmezőségi tendenciát követte. A csökkenés ellenére a mutató továbbra is meglehetősen magas értéket jelez.
A mintába felvett gyártók
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások megtérülése
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Index
100
62
66
61
o) Pénzforgalom
(74)
A 2009 és a felülvizsgálati időszak között jelentkezett csökkenések ellenére a pénzforgalom összességében erősen pozitív maradt: a figyelembe vett időszak egészét tekintve bizonyos mértékben követi a jövedelmezőségi tendenciát.
A mintába felvett gyártók
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (1 000 EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Index
100
71
67
75
p) A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(75)
A mutatók többsége azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat átalakította gyártóberendezéseit annak érdekében, hogy alkalmazkodjon az új gazdasági környezethez és képes legyen megragadni az uniós és Unión kívüli piacokon kínálkozó lehetőségeket olyan szegmensekben, ahol magas haszonkulcs érhető el. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének a dömpingellenes intézkedések 2001. évi bevezetését követően tapasztalt javulása bizonyítékként szolgál arra, hogy az intézkedések eredményesek és az uniós gazdasági ágazat kiheverte a korábbi dömping hatásait.
4.2. Következtetés
(76)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat többé-kevésbé meg tudta őrizni piaci részesedését, az árak 8 %-kal emelkedtek, a készletek elfogadható szinten maradtak, míg a termelés volumene és a felhasználás növekedett. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig nyereséges volt, jóllehet a nyereség a felülvizsgálati időszakban csökkent 2009-hez képest. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(77)
A vizsgálat kiterjedt annak elemzésére is, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a jelentős kár megismétlődése. Megállapítást nyert, hogy ez feltehetően nem fog bekövetkezni, mégpedig az alábbiakban ismertetett okok miatt.
(78)
Az (54) preambulumbekezdésben kiemeltek szerint az Oroszországi Föderációból származó importtermékek árai alákínáltak az uniós áraknak. A megfeleltethető terméktípusok kis mennyisége miatt azonban a jelenlegi alákínálási különbözet csak indikatív adatnak tekinthető.
(79)
Ahogyan az az (51) preambulumbekezdésben is szerepel, 2009-ben 2 005 tonnát, a felülvizsgálati időszakban 2 343 tonnát tett ki az érintett termék Oroszországi Föderációból származó behozatala, amely mennyiségek 1,03 %-os, illetve 1,11 %-os piaci részesedésnek felelnek meg.
(80)
A (43) és a (45) preambulumbekezdésben ismertetteknek megfelelően a becslések szerint az Oroszországban rendelkezésre álló összkapacitás hozzávetőleg 158 000 tonnára tehető, szemben az utolsó vizsgálat becslésével, amely a teljes uniós felhasználással közel megegyező mértékű, nevezetesen 220 000 tonnás összkapacitást mutatott. Ráadásul úgy tűnik, hogy jelenleg csak korlátozott mértékben állnak rendelkezésre szabad kapacitások.
(81)
Az utolsó vizsgálat megállapítása szerint az oroszországi piac nem képes felszívni a kínálatot. Ahogy az a (36) preambulumbekezdésben is szerepel, jelentős - a figyelembe vett időszak tekintetében 38 %-os - növekedés tapasztalható jelenleg az acél drótkötelek oroszországi belföldi felhasználása terén. A nyilvánosság számára hozzáférhető gazdasági előrejelzések ráadásul az elkövetkezendő évekre erőteljes GDP-növekedést valószínűsítenek az Oroszországi Föderációban. Az oroszországi szabad kapacitásokat ezért - a (45) preambulumbekezdésben említettek szerint - előreláthatólag a bővülő belföldi piac fogja lekötni, mivel az oroszországi árak hozzávetőleg 11 %-kal magasabbak az Unióba irányuló export árainál. Ezenfelül az Oroszországból egyéb piacokra, nevezetesen a FÁK-országokba irányuló export során alkalmazott árak átlagosan 5,6 %-kal meghaladják az Unióba irányuló export árait. Nem valószínű tehát, hogy a szabad kapacitások jelentős részét az uniós piacra összpontosítanák, vagy hogy a jelenleg az előnyösebb belföldi és/vagy FÁK-piacokra irányuló értékesítés számottevő részét az uniós piacra irányítanák át.
(82)
A fentiek alapján kijelenthető, hogy az Oroszországi Föderációból származó behozatallal szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal nem vezetne az uniós gazdasági ágazat egészét érintő jelentős kár megismétlődéséhez.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(83)
A fentiekre tekintettel az alaprendelet 9. cikke (2) bekezdésének, valamint 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően hatályon kívül kell helyezni az Oroszországi Föderációból származó acél drótkötelek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket, és meg kell szüntetni a jelenlegi eljárást.
(84)
Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Oroszországi Föderációból származó behozatalra vonatkozó meglévő intézkedések megszüntetését szándékozza javasolni. A felek lehetőséget kaptak arra is, hogy a fentiek közzétételét követő adott időszakon belül megtegyék észrevételeiket. Egy érdekelt fél nyújtott be észrevételeket, illetve kérelmezett meghallgatást, amelyre a meghallgató tisztviselő jelenlétében sor került,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az Oroszországi Föderációból származó, jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű, szerelvényekkel rendelkező vagy szerelvények nélküli acélkötél és -kábel - ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem - behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, és az említett termék behozatalára vonatkozó eljárás megszűnik.
2. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján indított, az Oroszországi Föderációból származó és jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű, szerelvényekkel rendelkező vagy szerelvények nélküli acélkötél és -kábel - ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem - behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata megszűnik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.