EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2014/63/EU
af 15. maj 2014
om ændring af direktiv 2001/110/EF om honning
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I Rådets direktiv 2001/110/EF (3) defineres honning som det naturlige søde stof, der frembringes af Apis mellifera-bier (»bier«). Honning består hovedsageligt af forskellige former for sukker, især fruktose og glukose, samt nogle andre stoffer, såsom organiske syrer, enzymer og faste partikler fra indsamlingen af honning. Med direktiv 2001/110/EF begrænses menneskelig indgriben, som kunne ændre ved honningens sammensætning, og honnings naturlige karakter bevares dermed. Navnlig forbyder direktiv 2001/110/EF at tilsætte nogen form for levnedsmiddelingredienser til honning, herunder tilsætningsstoffer til levnedsmidler, ligesom andre tilsætninger end honning forbydes. På samme måde forbydes det med direktivet at fjerne honningens karakteristiske bestanddele, herunder pollen, medmindre dette er uundgåeligt i forbindelse med fjernelse af uvedkommende stoffer. Disse krav er i overensstemmelse med Codex Alimentarius for honning (Codex Stan 12-1981).
(2)
Pollen udgør en del af honnings kendetegn og sammensætning som fastsat i direktiv 2001/110/EF. Foreliggende dokumentation, herunder empiriske og videnskabelige data, bekræfter, at bier er kilden til tilstedeværelsen af pollen i honning. Der falder pollenkorn ned i den nektar, der indsamles af bier. Inde i bistadet omdanner bierne den indsamlede nektar, der indeholder pollenkorn, til honning. Ifølge foreliggende oplysninger kan yderligere pollen i honning stamme fra pollen i biers hår, pollen i luften inde i bistadet og fra pollen pakket af bier i celler og som frigøres ved en utilsigtet åbning af disse celler under slyngning af honningen af fødevarevirksomheder. Man kan derfor sige, at pollen kommer ind i bistadet som følge af biernes aktivitet, og at pollen findes naturligt i honning, uanset om fødevarevirksomheder ekstraherer honningen eller ej. Desuden er tilsigtet tilsætning af pollen til honning af fødevarevirksomheder forbudt i henhold til direktiv 2001/110/EF.
(3)
I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 (4) defineres en »ingrediens« som ethvert stof, der anvendes ved fremstilling eller tilberedning af en fødevare, og som stadig findes i færdigvaren, eventuelt i ændret form. Denne definition antyder en tilsigtet anvendelse af et stof ved fremstilling eller tilberedning af fødevarer. I betragtning af honnings naturlige karakter og især den naturlige årsag til tilstedeværelsen af honningens karakteristiske bestanddele bør pollen, som en karakteristisk bestanddel af honning, ikke betragtes som en »ingrediens« i honning som defineret i forordning (EU) nr. 1169/2011.
(4)
Dette direktiv berører ikke anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (5) på honning, der indeholder genetisk modificeret pollen, eftersom sådan honning udgør en fødevare fremstillet af genetisk modificerede organismer som omhandlet i nævnte forordning. I sag C-442/09 (6), Karl Heinz Bablok m.fl. mod Freistaat Bayern, afgjorde Den Europæiske Unions Domstol, at det afgørende kriterium for anvendelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003, som anført i forordningens betragtning 16, er, hvorvidt der i fødevaren findes materiale hidrørende fra det genetisk modificerede udgangsmateriale. Honning, der indeholder genetisk modificeret pollen, bør derfor betragtes som »fødevarer, der (delvist) er fremstillet af GMO'er«, jf. artikel 3, stk. 1), litra c), i forordning (EF) nr. 1829/2003. Fastsættelse af en bestemmelse om, at pollen ikke er en ingrediens i honning, påvirker derfor ikke Domstolens konklusion i sag C-442/09 om, at honning, der indeholder genetisk modificeret pollen, er omfattet af forordning (EF) nr. 1829/2003, navnlig de krav heri, der vedrører forudgående tilladelse til markedsføring, tilsyn og, hvor dette er relevant, mærkning.
(5)
I henhold til mærkningskravene i forordning (EF) nr. 1829/2003 er der ikke krav om at angive tilstedeværelsen af genmodificeret pollen i honning på honningens etiket, såfremt følgende betingelser er opfyldt: En sådan pollen overstiger ikke 0,9 % af honningen, og dens tilstedeværelse i honningen er tilfældig eller teknisk uundgåelig. Det bør holdes for øje, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (7) fastsætter, at medlemsstaterne kan træffe passende foranstaltninger til at undgå utilsigtet tilstedeværelse af genetisk modificerede organismer i honning.
(6)
I tilfælde af at honningen stammer fra flere medlemsstater eller tredjelande, kan den obligatoriske mærkning med oprindelsesland i henhold til direktiv 2001/110/EF erstattes af en af følgende formuleringer, alt efter hvad der er relevant: »blanding af honning fra EF«, »blanding af honning fra lande uden for EF«, »blanding af honning fra lande i og uden for EF«. Efter Lissabontraktatens ikrafttræden har Den Europæiske Union erstattet og efterfulgt Det Europæiske Fællesskab. Det er derfor hensigtsmæssigt at præcisere de relevante mærkningskrav ved at erstatte referencen til »EF« med en reference til »EU«.
(7)
Med direktiv 2001/110/EF tillægges Kommissionen beføjelse til at gennemføre nogle af direktivets bestemmelser, navnlig beføjelse til at vedtage de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelser vedrørende tilpasning til den tekniske udvikling og til at bringe direktivet i overensstemmelse med den generelle EU-lovgivning om fødevarer. Endvidere tillægges Kommissionen med direktiv 2001/110/EF beføjelse til at vedtage metoder til at gøre det muligt at kontrollere honnings overholdelse af direktivet. Det er nødvendigt at revidere rækkevidden af disse beføjelser.
(8)
For at sikre retfærdig handelspraksis, beskytte forbrugernes interesser og muliggøre ensartet fastlæggelse af relevante analysemetoder bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår fastlæggelse af kvantitative parametre for kriteriet »hovedsagelig« i forbindelse med honning med oprindelse fra blomster eller planter og det minimale indhold af pollen i filtreret honning efter fjernelse af uvedkommende uorganiske eller organiske stoffer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(9)
Efter vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (8), som finder anvendelse på alle produktions-, forarbejdnings- og distributionsled for fødevarer og foder på såvel EU-plan som nationalt plan, finder de generelle EU-bestemmelser for fødevarer direkte anvendelse på de produkter, som er omfattet af direktiv 2001/110/EF. Det er derfor ikke længere nødvendigt, at Kommissionen har beføjelse til at rette de omtalte direktivers bestemmelser ind efter den generelle EU-fødevarelovgivning. De bestemmelser, som tillægger sådanne beføjelser, bør derfor udgå.
(10)
Efter vedtagelsen af Europa-Parlamentets forordning 182/2011 (9) er det hensigtsmæssigt at tilpasse de relevante bestemmelser i direktiv 2001/110/EF til forordningen.
(11)
For at gøre det muligt for medlemsstaterne at vedtage de nationale love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme direktiv 2001/110/EF, som ændret ved nærværende direktiv, bør der fastsættes en gennemførelsesfrist på 12 måneder. I den periode bør kravene i direktiv 2001/110/EF uden de ændringer, der indføres med nærværende direktiv, fortsat være gældende.
(12)
For at tage hensyn til interesserne hos fødevarevirksomheder, der bringer deres produkter i omsætning eller mærker disse i overensstemmelse med de bestemmelser, der gælder før indførelsen af de nationale bestemmelser, der gennemfører direktiv 2001/110/EF, som ændret ved nærværende direktiv, er det nødvendigt at fastsætte hensigtsmæssige overgangsforanstaltninger. Derfor bør det være muligt fortsat at markedsføre produkter, der bringes i omsætning eller mærkes inden indførelsen af disse bestemmelser, indtil lagrene er opbrugt.
(13)
Direktiv 2001/110/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(14)
Eftersom ændringerne vedrørende delegationen af beføjelser til Kommissionen udelukkende vedrører Kommissionens beføjelser, er der intet krav om, at de skal gennemføres af medlemsstaterne.
(15)
Målene med dette direktiv, nemlig at sikre, at pollen, som en karakteristisk bestanddel af honning, ikke bør betragtes som en ingrediens i honning, at præcisere mærkningskravene i de tilfælde, hvor honningen stammer fra flere medlemsstater eller tredjelande, samt at revidere rækkevidden af de eksisterende beføjelser, der er tillagt Kommissionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
Artikel 1
Ændringer
I direktiv 2001/110/EF foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 2, nr. 4, litra a), affattes således:
»a)
Det eller de oprindelseslande, hvor honningen er høstet, skal angives på etiketten.
Uanset første afsnit kan angivelsen af oprindelsesland, hvis honningen stammer fra flere medlemsstater eller tredjelande, i givet fald erstattes af en af følgende formuleringer:
-
»blanding af honning fra EU«
-
»blanding af honning fra lande uden for EU«
-
»blanding af honning fra lande i og uden for EU«.«
2)
I artikel 2 tilføjes følgende nummer:
»5)
Eftersom pollen er en naturlig karakteristisk bestanddel i honning, betragtes pollen ikke som en ingrediens som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra f), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 1169/2011 (10) i de produkter, der er defineret i bilag I til dette direktiv.
(10) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004 (EUT L 304 af 22.11.2011, s. 18).«" 						
3)
Artikel 4 affattes således:
»Artikel 4
1. Med henblik på dette direktivs artikel 9, stk. 2, kan Kommissionen, under hensyntagen til internationale standarder og den tekniske udvikling, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (11) fastsætte analysemetoder til at kontrollere honnings overholdelse af bestemmelserne i dette direktiv. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i dette direktivs artikel 7, stk. 2. Indtil sådanne metoder er vedtaget, anvender medlemsstaterne, når det er muligt, internationalt anerkendte, validerede analysemetoder såsom de metoder, der er godkendt af Codex Alimentarius, for at kontrollere overholdelsen af bestemmelserne i dette direktiv.
2. Med henblik på at sikre retfærdig handelspraksis og beskytte forbrugernes interesser og muliggøre fastsættelse af relevante analysemetoder tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 6 for at supplere dette direktiv ved at fastlægge kvantitative parametre for følgende:
a)
kriteriet »hovedsagelig« i forbindelse med honning med oprindelse fra blomster eller planter, jf. artikel 2, stk. 2, litra b), første led, og
b)
det minimale indhold af pollen i filtreret honning efter fjernelse af uvedkommende uorganiske eller organiske stoffer, jf. bilag I, punkt 2, litra b), nr. viii).
Kommissionen fastsætter i disse delegerede retsakter passende overgangsordninger for produkter, der er bragt i omsætning inden anvendelsesdatoen for disse delegerede retsakter.
(11) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).«" 						
4)
Artikel 6 affattes således:
»Artikel 6
1. Beføjelsen til at vedtage de delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastsatte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 2, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 23. juni 2014. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 4, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«
5)
Artikel 7 affattes således:
»Artikel 7
1. Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed (»komitéen«), der er oprettet ved artikel 58, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (12). Denne komité er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (13).
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Afgiver komitéen ikke nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 finder anvendelse.
(12) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1)." 						
(13) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).«" 						
6)
Bilag II, tredje afsnit, affattes således:
»Hverken pollen eller andre af honningens karakteristiske bestanddele må fjernes, medmindre dette er uundgåeligt, når uvedkommende uorganiske eller organiske stoffer fjernes, jf. dog bilag I, punkt 2, litra b), nr. viii).«
Artikel 2
Gennemførelse
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel 1, stk. 1, 2 og 6, samt artikel 3 i dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.
Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
2. Medlemsstaterne anvender de i stk. 1 nævnte love og bestemmelser fra den 24. juni 2015.
Artikel 3
Overgangsforanstaltninger
Produkter, der er bragt i omsætning eller mærket i overensstemmelse med direktiv 2001/110/EF inden den 24. juni 2015, kan fortsat markedsføres, indtil lagrene er opbrugt.
Artikel 4
Ikrafttræden
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 5
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. maj 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/63/EU IRÁNYELVE
(2014. május 15.)
a mézről szóló 2001/110/EK tanácsi irányelv módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A 2001/110/EK tanácsi irányelv (3) fogalommeghatározása szerint a méz az Apis mellifera méhek által előállított természetes édes anyag. A méz elsődlegesen különféle cukrokból, túlnyomórészt fruktózból és glükózból, valamint egyéb anyagokból (mint pl. szerves savakból, enzimekből és a begyűjtött mézből kivont szilárd részecskékből) áll. A 2001/110/EK irányelv azzal védi a méz természetes jellegét, hogy korlátozza az olyan emberi beavatkozást, amelynek révén a méz összetétele megváltozhat. Így különösen a 2001/110/EK irányelv tiltja élelmiszer-összetevők (köztük élelmiszer-adalékanyagok), valamint mézen kívül egyéb anyagok mézhez való hozzáadását. Hasonlóképpen tiltja az irányelv a méz bármely alkotóelemének - köztük a virágpornak - a kivonását, kivéve, ha ez idegen anyagok eltávolításakor elkerülhetetlen. Ezek a követelmények összhangban állnak a Codex Alimentarius mézre vonatkozó előírásával (Codex Stan 12-1981).
(2)
A virágpor a 2001/110/EK irányelvben a méz összetételére vonatkozóan meghatározott kritériumok részét képezi. A rendelkezésre álló bizonyítékok, köztük empirikus és tudományos adatok megerősítik, hogy a mézben a méheknek köszönhetően van jelen a virágpor. A virágporszemcsék belehullanak a nektárba, amelyet a méhek összegyűjtenek. A virágporszemcséket tartalmazó nektárt a méhek a kaptárban mézzé alakítják. A rendelkezésre álló adatok szerint további virágpor kerülhet a mézbe a méh szőréről, a kaptár levegőjében lévő virágporból, valamint a méhek által azon lépsejtekben tárolt virágporból, amelyek véletlenül kinyílhatnak, amikor az élelmiszer-ipari szereplők a mézpergetést végzik. Ebből következően elmondható, hogy a virágpor a méhek tevékenységének eredményeként jut be a kaptárba, és természetesen van jelen a mézben, tekintet nélkül arra, hogy az élelmiszer-ipari szereplő pergeti-e a mézet. Emellett 2001/110/EK irányelv tiltja azt, hogy az élelmiszer-ipari szereplők szándékosan adjanak virágport a mézhez.
(3)
Az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében „összetevő” minden anyag, amelyet élelmiszer előállításánál vagy elkészítésénél használnak fel, és a késztermékben még jelen van, akár módosult formában is. E meghatározás értelmében a fogalom kiterjed arra is, hogy az anyagot az élelmiszer előállításánál vagy elkészítésénél szándékosan használják fel. Tekintettel a méz természetes jellegére és különösen a mézre jellemző alkotóelemek előfordulásának természetes eredetére, virágpor, amely a mézre jellemző természetes alkotóelem, nem tekinthető a méz összetevőjének az 1169/2011/EU rendelet értelmében.
(4)
Ez az irányelv nem érinti az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) géntechnológiával módosított virágport tartalmazó mézre történő alkalmazását, mivel az ilyen méz a rendelet értelmében géntechnológiával módosított szervezetekből készült élelmiszernek minősül. A C-442/09. sz. Karl-Heinz Bablok és mások kontra Freistaat Bayern ügyben (6) az Európai Unió Bírósága úgy ítélte meg, hogy az 1829/2003/EK rendelet alkalmazását meghatározó kritérium - annak (16) preambulumbekezdése szerint - az, hogy az élelmiszerben jelen van-e a géntechnológiával módosított alapanyagból származó anyag. A géntechnológiával módosított virágport tartalmazó mézet ezért az 1829/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében „(részben) GMO-kból előállított élelmiszernek” kell tekinteni. Ezért egy olyan rendelkezés meghatározása, amely szerint a virágpor nem összetevője a méznek, nem érinti a Bíróság C-442/29. sz. ügyben levont azon következtetését, hogy a géntechnológiával módosított virágport tartalmazó méz az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozik, különös tekintettel a forgalomba hozatalt megelőző engedélyeztetéssel, a felügyelettel és adott esetben a címkézéssel kapcsolatos követelményekre.
(5)
Az 1829/2003/EK rendelet címkézési követelményei értelmében a géntechnológiával módosított virágpornak a mézben való jelenlétét nem kötelező feltüntetni a méz címkéjén az alábbi feltételek teljesülése esetén: az ilyen virágpor nem haladja meg a méz 0,9 %-át és jelenléte véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen. Emlékeztetni kell arra, hogy a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy elkerülhető legyen a géntechnológiával módosított szervezetek mézben való nem szándékos előfordulása.
(6)
A 2011/110/EK irányelv szerint ha a méz több tagállamból vagy harmadik országból származik, a származási országok kötelező feltüntetését - az esetnek megfelelően - az alábbi elnevezések egyikével lehet helyettesíteni: „EK-országokból származó mézkeverék”, „EK-n kívüli országokból származó mézkeverék”, „EK-országokból és EK-n kívüli országokból származó mézkeverék”. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett. Ezért helyénvaló, hogy a vonatkozó címkézési előírásokat oly módon pontosítsák, hogy azokban az „EK” helyett az „EU”-ra történő hivatkozás szerepeljen.
(7)
A 2001/110/EK irányelv hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot az említett irányelv bizonyos rendelkezéseinek végrehajtására, így különösen hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot olyan intézkedések elfogadására, amelyek szükségesek a szóban forgó irányelvnek a műszaki fejlődéshez és az élelmiszerekkel kapcsolatos általános uniós rendelkezésekhez való hozzáigazítására vonatkozó rendelkezések végrehajtásához. Ezenkívül a 2001/110/EK irányelv hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot arra, hogy olyan módszereket határozzon meg, amelyek lehetővé teszik a méz említett irányelvnek való megfelelése ellenőrzését. E hatáskört felül kell vizsgálni.
(8)
A tisztességes kereskedelmi gyakorlatok biztosítása, a fogyasztók érdekeinek védelme és a vonatkozó elemzési módszerek meghatározásának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a méz virág- vagy növényi eredetére vonatkozóan, valamint az idegen szervetlen vagy szerves anyagok eltávolítását követően a virágpornak a szűrt mézben való minimális tartalmára vonatkozóan a „jelentős részben” kritérium mennyiségi paramétereinek meghatározása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(9)
A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) elfogadását követően, amely az élelmiszer és takarmány termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának minden szakaszára vonatkozik uniós és nemzeti szinten is, az élelmiszerekre vonatkozó általános uniós rendelkezések a 2001/110/EK irányelv hatálya alá eső termékekre közvetlenül alkalmazandók. Következésképpen már nem indokolt, hogy a szóban forgó irányelvnek az élelmiszerekre vonatkozó általános uniós rendelkezésekhez való hozzáigazításához szükséges hatáskörrel a Bizottság rendelkezzen. Ezért a szóban forgó hatáskört a Bizottságra ruházó rendelkezéseket el kell hagyni.
(10)
A 182/2001/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) elfogadását követően célszerű a 2001/110/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseinek e rendelethez való hozzáigazítása.
(11)
Célszerű egy 12 hónapos átültetési időszakot megállapítani arra vonatkozóan, hogy a tagállamok elfogadhassák az ezen irányelv által módosított 2001/110/EK irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Ezen időszak végéig a 2001/110/EK irányelv követelményei az ezen irányelvvel bevezetett módosítások nélkül alkalmazandók.
(12)
Megfelelő átmeneti intézkedéseket kell hozni azon élelmiszer-ipari szereplők érdekeinek figyelembevétele érdekében, akik az ezen irányelvvel módosított 2001/110/EK irányelv átültetésére elfogadott nemzeti rendelkezések hatálybalépését megelőzően alkalmazandó követelményekkel összhangban hozzák forgalomba és címkézik termékeiket. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az e rendelkezések alkalmazása előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett termékek a készletek kimerüléséig tovább forgalmazhatók legyenek.
(13)
A 2001/110/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.
(14)
Mivel a Bizottságra történő hatáskör-átruházáshoz kapcsolódó módosítások csak a Bizottság hatáskörét érintik, azokat a tagállamoknak nem kell átültetniük.
(15)
Mivel ezen irányelv céljait - nevezetesen azt, hogy kimondja, hogy a virágpor, amely a méz természetes alkotóeleme, nem tekinthető a méz összetevőjének, hogy pontosítsa a címkézési követelményeket azon esetekben, amikor a méz egynél több tagállamból vagy harmadik országból származik, valamint hogy felülvizsgálja a jelenleg a Bizottságra ruházott hatáskört - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Módosítások
A 2001/110/EK irányelv a következőképpen módosul:
1.
A 2. cikk (4) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
azon származási országot vagy országokat, ahol a mézet begyűjtötték, jelzik a címkén.
Az első albekezdés sérelme nélkül, ha a méz több tagállamból vagy harmadik országból származik, a származási országok feltüntetését - az esetnek megfelelően - az alábbi elnevezések egyikével lehet helyettesíteni:
-
»EU-országokból származó mézkeverék«,
-
»EU-n kívüli országokból származó mézkeverék«,
-
»EU-országokból és EU-n kívüli országokból származó mézkeverék«.”
2.
A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:
„5.
A virágpor, amely a méz természetes alkotóeleme, nem tekinthető az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott termékek összetevőjének az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 2. cikke (2) bekezdésének f) pontja értelmében.
(10) Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 18. o.).”" 						
3.
A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„4. cikk
(1) Ezen irányelv 9. cikkének második bekezdése alkalmazásában, a nemzetközi előírások és a műszaki fejlődés figyelembevételével a Bizottság a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban álló végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja azokat a vizsgálati módszereket, amelyek segítségével lehetővé válik annak ellenőrzése, hogy a méz megfelel-e ezen irányelv rendelkezéseinek. E végrehajtási jogi aktusokat ezen irányelv 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell elfogadni. E módszerek elfogadásáig a tagállamok - amikor csak lehetséges - nemzetközileg elfogadott, megalapozott vizsgálati módszerekkel (mint pl. a Codex Alimentarius által jóváhagyott módszerek) ellenőrzik ezen irányelv rendelkezéseinek betartását.
(2) A tisztességes kereskedelmi gyakorlatok és a fogyasztói érdekek védelmének biztosítása, valamint a vonatkozó elemzési módszerek kidolgozásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 6. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítésére az alábbiakra vonatkozó mennyiségi paraméterek meghatározásával:
a)
a méznek a 2. cikk (2) bekezdése b) pontjának első francia bekezdésében említett virág- vagy növényi eredetére vonatkozóan a »jelentős részben« kritérium; valamint
b)
az I. melléklet 2. b) viii. pontjában említett idegen szerves vagy szervetlen anyagok eltávolítását követően a virágpornak a szűrt mézben való minimális tartalma.
E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a Bizottság megfelelő átmeneti szabályozásról rendelkezik a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazási időpontját megelőzően forgalomba hozott termékek számára.
(11) Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.)”" 						
4.
A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„6. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 4. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időszakra szól 2014. június 23-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 4. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”
5.
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„7. cikk
(1) A Bizottságot a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 58. cikkének (1) bekezdésével létrehozott Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság (a bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) értelmében vett bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.
(12) Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.)." 						
(13) Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról. (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)”" 						
6.
A II. melléklet harmadik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„Az I. melléklet 2. b) viii. pontjának sérelme nélkül sem a virágport, sem a méz egyéb alkotóelemét nem lehet kivonni a mézből, kivéve, ha ez az idegen szerves vagy szervetlen anyag eltávolításakor elkerülhetetlen.”
2. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy 1. cikk 1., 2. és 6. pontjának, illetve a 3. cikknek megfeleljenek. A tagállamok e rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett rendelkezéseket 2015. június 24-től alkalmazzák.
3. cikk
Átmeneti intézkedések
Azok a termékek, amelyeket 2015. június 24-ét megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek a 2001/110/EK irányelvvel összhangban, a készletek kimerüléséig továbbra is forgalmazhatók.
4. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
5. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.