RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 796/2012
af 30. august 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1136/2006 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 27,1 % og 47,4 % på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 26. april 2011 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af LAMMA (Lever arch mechanism manufacturers association) på vegne af tre EU-producenter (»ansøgeren«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af den samlede EU-produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel).
(3)
Anmodningen indeholdt tilstrækkelige beviser for, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina, sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 23. juli 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(8)
I betragtning af det åbenbart store antal eksporterende producenter i Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(9)
I betragtning af antallet af eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og meddelte Kommissionen de oplysninger, der var blevet anmodet om i indledningsmeddelelsen, og da kun en ikke forretningsmæssigt forbundet importør gav sig til kende uden at meddele Kommissionen de oplysninger, der var blevet anmodet om i indledningsmeddelelsen, blev det ikke fundet hensigtsmæssigt at gøre brug af stikprøveudtagning i disse tilfælde.
(10)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af to virksomheder ud af de seks EU-producenter, som man havde kendskab til inden undersøgelsens indledning, og de blev udvalgt ud fra deres salg og produktion af den pågældende vare i 2010 og deres geografiske placering i Unionen. Stikprøven repræsenterede over 50 % af den samlede anslåede EU-produktion og det anslåede salg i NUP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen interesserede parter gjorde indsigelser imod den foreslåede stikprøve.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to EU-producenter i stikprøven, den importør, der gav sig til kende, og til alle brugere, som den vidste var berørt af sagen.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de to EU-producenter i stikprøven og to brugere. Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør, der, jf. betragtning 9, gav sig til kende, besvarede ikke stikprøvespørgsmålene og indsendte heller ikke en spørgeskemabesvarelse.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producenter
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italien
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenien
b)
bruger
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tjekkiet.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(14)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er den samme som i den oprindelige forordning, nemlig bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), der almindeligvis anvendes til at arkivere løsblade og andre dokumenter i løsbladebind eller brevordnere, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050) (»den pågældende vare«) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Disse bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) består af kraftige bueformede metalstykker (normalt to) på en plade med mindst en udløser, som giver mulighed for at indsætte og arkivere løsblade og andre dokumenter. Ringmekanismer, som tariferes under samme KN-kode, indgår ikke i varedækningen for den pågældende vare i forbindelse med denne undersøgelse.
(15)
Den nuværende undersøgelse bekræftede konklusionen fra den oprindelige undersøgelse, nemlig at den pågældende vare og den vare, som fremstilles i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(17)
Ingen af de kendte kinesiske eksporterende producenter, der blev kontaktet ved indledningen af proceduren, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 9. De kinesiske myndigheder blev underrettet herom, såvel som om den mulige anvendelse af grundforordningens artikel 18, stk. 1, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(18)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, måtte konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger og navnlig offentligt tilgængelige oplysninger såsom virksomhedernes websteder og produktsøgemaskiner, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse og oplysninger indhentet fra de samarbejdsvillige parter i den fornyede undersøgelse (navnlig ansøgerne og EU-producenterne i stikprøven).
2. Dumping af importen i NUP
(19)
Med henblik på at fastsætte en normal værdi blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for anvendelsen af et referenceland.
(20)
Hvad angår eksportprisen, var Kommissionen ikke i stand til at fastsætte mængderne eller priserne for eksportsalget på transaktionsbasis som følge af manglende samarbejde fra de to eksporterende producenter i Kina og de ikke forretningsmæssigt forbundne importører på EU-markedet. Derfor undersøgte Kommissionen alternative måder til at fastslå eksportprisen.
(21)
Det blev indledningsvis overvejet, om Eurostat sammenholdt med andre tilgængelige data kunne anvendes som en alternativ metode til at fastsætte eksportpriserne. Disse oplysninger blev fundet uegnede, for så vidt at en af kilderne også omfattede import af andre varer end den pågældende vare, og de andre kilder gav ikke mulighed for at sammenligne eksportpriserne pr. varetype med EU-erhvervsgrenens.
(22)
Dernæst undersøgte Kommissionen også, om man kunne anvende de eksportpriser, der fremgik af anmodningen om en fornyet undersøgelse. Det skal erindres, at denne metode blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, og at man herved opnår en sammenligning pr. varetype. Fakturaerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse vedrørte dog eksportpriser til andre tredjelande.
(23)
Der kunne følgelig ikke foretages en dumpingberegning på grundlag af eksportprisen til Unionen, og det var ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping.
3. Sandsynligheden for fornyet dumping
(24)
Hvad angår undersøgelsen af sandsynligheden for fornyet dumping, blev følgende elementer analyseret: forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft i forhold til importen fra Kina.
3.1. Forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande
(25)
På grund af det manglende samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina blev den normale værdi sammenlignet med eksportpriserne fra Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
3.1.1. Grundlag for fastsættelse af normal værdi
(26)
Da Kina er en overgangsøkonomi, måtte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved salg fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke var muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
EU-erhvervsgrenens anmodning om en fornyet undersøgelse opregnede en række producenter i andre markedsøkonomier end Unionen (nemlig Indien, Iran og Thailand). Efter indledningen af undersøgelsen blev disse producenter kontaktet af Kommissionen lige som andre potentielle producenter i disse lande, der kunne identificeres ud fra offentligt tilgængelige kilder.
(28)
I indledningsmeddelelsen fremgik det, at hvis producenter fra andre markedsøkonomier end Unionen ikke samarbejdede, påtænkte Kommissionen at anvende de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen som grundlag for fastsættelse af den normale værdi. De priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen, blev faktisk anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi i den oprindelige undersøgelse.
(29)
Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger om det hensigtsmæssige i at anvende dette grundlag for at fastsætte den normale værdi.
(30)
Ingen af de producenter, som Kommissionen kontaktede i lande med markedsøkonomi uden for Unionen, besluttede at samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse.
(31)
På dette grundlag havde Kommissionen ikke andet valg end at anvende de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen, som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.
3.1.2. Normal værdi
(32)
Den normale værdi blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og jf. betragtning 26-31, fastsat ved at anvende den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare i normal handel.
(33)
Dermed blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige salgspris for EU-producenterne i stikprøven på hjemmemarkedet ved salg til uafhængige kunder.
(34)
Det blev først efterprøvet, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af den samme vare fra EU-producenterne i stikprøven til uafhængige kunder var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om den samlede mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev oplysningerne om den samlede mængde, som eksporteredes til Unionen, fastlagt ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Eurostat og andre statistikker blev, jf. betragtning 21, fundet uegnede til at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping, men de kan dog anvendes til at angive et importniveau (som er nødvendigt for den samlede mængde, der eksporteredes fra Kina) til Unionen. På dette grundlag blev det samlede hjemmemarkedssalg for EU-producenterne i stikprøven fundet tilstrækkeligt repræsentativt i NUP. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, var det ikke muligt at analysere repræsentativiteten pr. varetype.
(35)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget for hver af EU-producenterne i stikprøven kan anses for at have fundet sted i normal handel, dvs. om de gennemsnitlige salgspriser for hver EU-producent i stikprøven var på niveau med eller over de gennemsnitlige produktionsomkostninger og dermed rentable.
(36)
På dette grundlag blev det fastslået, at EU-producenternes salg generelt var rentabelt, og den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag den vejede gennemsnitlige salgspris for EU-producenterne i stikprøven.
3.1.3. Eksportpris
(37)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev det konkluderet, at det bedst egnede grundlag var de oplysninger om eksportpriserne fra Kina til tredjelande, som fremgik af klagen.
3.1.4. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget ab fabrik. Sammenligningen viste, at eksportprisen til tredjelandene i anmodningen om en fornyet undersøgelse var væsentligt lavere end den normale værdi (over 30 %). Dette indikerer, at priserne til Unionen sandsynligvis vil blive dumpede, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(39)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, er følgende konklusioner især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, hvor dette var muligt.
(40)
På dette grundlag blev det konstateret, at den kinesiske produktionskapacitet af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kan anslås til mellem mindst 600 og 700 millioner enheder, hvilket er baseret på oplysninger fra EU-erhvervsgrenen.
(41)
De oplysninger, som blev indhentet som led i undersøgelsen, viser desuden, at produktionskapaciteten for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges bl.a. ved ansættelse af yderligere personale og ved at begrænsede investeringer i maskiner i tilfælde af øget efterspørgsel.
(42)
Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger eller fremsendte oplysninger vedrørende produktionskapacitet i Kina.
(43)
På dette grundlag er produktionskapaciteten i Kina ca. 170 %-350 % højere end EU-forbruget og væsentligt højere end EU-produktionen.
3.3. De kinesiske eksporterende producenters produktion og uudnyttede kapacitet
(44)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev oplysningerne om den faktiske produktion og overskydende kapacitet især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, hvor dette var muligt.
(45)
I anmodningen om en fornyet undersøgelse blev produktionen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) anslået til 200-400 millioner enheder og den overskydende kapacitet til 200-500 millioner enheder. Den overskydende kapacitet svarer nogenlunde til EU-forbruget.
(46)
De indsendte overslag blev fundet rimelige efter at være blevet krydstjekket med offentligt tilgængelige kilder, hvor dette var muligt.
(47)
Hvad angår den overskydende kapacitet i betragtning 41, viste de oplysninger, som blev indhentet som led i undersøgelsen, at produktionskapaciteten for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges bl.a. ved ansættelse af yderligere personale og ved begrænsede investeringer i maskiner i tilfælde af øget efterspørgsel.
(48)
Ud fra ovenstående kan det med rimelighed konkluderes, at der i Kina er en væsentlig overskydende kapacitet. Der er, jf. betragtning 49-55, stor sandsynlighed for, at denne overskydende kapacitet vil blive sendt direkte til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(49)
De oplysninger, der blev indhentet under den nuværende undersøgelse, viser, at EU-markedet vil være et attraktivt marked for import af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvis foranstaltningerne ophæves. Det skal erindres, at EU-forbruget var omfattende og nær ved 400 millioner enheder, før foranstaltningerne indførtes. Samtidig var importen fra Kina over 200 millioner enheder og tegnede sig for over 50 % af det samlede EU-forbrug.
(50)
Undersøgelsen har vist, at EU-efterspørgslen efter bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) er forblevet betydelig. EU-forbruget faldt kun let i den betragtede periode, jf. betragtning 63-64 og 98, og EU-markedet er stadig verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) og tegner sig for over 50 % af verdensmarkedet.
(51)
Der findes desuden kun få andre markeder for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), som sandsynligvis ikke vil kunne absorbere den overskydende kapacitet fra Kina.
(52)
Desuden viser en sammenligning af eksportpriserne ved import fra Kina til tredjelande og priserne på EU-markedet, jf. betragtning 38, at EU-markedet ville være attraktivt for denne type lavprisimport, hvis foranstaltningerne ophæves. Dette skyldes også, at priserne generelt er højere på EU-markedet end på andre eksportmarkeder.
(53)
I betragtning af ovenstående vil eksporten fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves, sandsynligvis blive rettet mod EU-markedet.
(54)
Det fremgår af offentligt tilgængelige oplysninger om producenterne i Kina, at disse virksomheder hovedsagelig eller udelukkende retter deres salg til eksportmarkedet.
(55)
Endelig skal det bemærkes, at der siden indførelsen af de endelige foranstaltninger er set et antal tilfælde af ukorrekt klassificering af importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvorved store mængder af separate bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) og mapper blev angivet som fuldstændige ringbind. Som følge heraf blev der ikke betalt told for denne import. Denne ukorrekte klassificering betød, at Toldkodeksudvalget (i november 2010) udtalte, at bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) importeret under disse omstændigheder skulle angives separat. Det er for tidligt til at afgøre, om denne udtalelse har haft den fornødne virkning, og Kommissionen agter at overvåge situationen nøje. Denne praksis er dog yderligere bevis på, at EU-markedet til trods for de indførte foranstaltninger stadig er attraktivt for de eksporterende producenter i Kina.
3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(56)
Som nævnt i betragtning 38 viste en sammenligning af eksportpriserne til andre tredjelande i anmodningen om en fornyet undersøgelse og priserne på EU-markedet, at der er stor sandsynlighed for fornyet dumping.
(57)
I betragtning af den væsentlige overskydende produktionskapacitet i Kina, de kinesiske producenters evne til hurtigt at øge deres produktionsmængder og anvende dem til eksport, de sandsynligvis lave priser på disse eksportvarer og EU-markedets tiltrækningskraft på disse varer kan det med rimelighed antages, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til øget eksport til dumpingpriser af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til Unionen.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(58)
I NUP blev der i Unionen fremstillet bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) af seks kendte producenter, hvoraf tre var ansøgere i den nuværende procedure. Ingen andre virksomheder gav sig til kende som EU-producenter i løbet af undersøgelsen. Det konkluderes derfor, at disse seks producenter udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4 (»EU-erhvervsgrenen«).
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(59)
Som led i skadesundersøgelsen blev der indhentet data fra Eurostat's statistikker og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over, anmodningen om en fornyet undersøgelse, spørgeskemabesvarelserne og de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøgene.
(60)
De makroøkonomiske indikatorer, dvs. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg i Unionen og til tredjelandsmarkeder, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet, den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping er baseret på de data, der blev indsendt af EU-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev spørgeskemabesvarelser fra de to EU-producenter i stikprøven suppleret med oplysninger fra de øvrige EU-producenter.
(61)
De mikroøkonomiske indikatorer, dvs. lagerbeholdninger, lønninger, salgspriser, rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital, henviser til de data, der blev indsendt af de to EU-producenter i stikprøven. Da virksomhederne i stikprøven tegner sig for over 50 % af den samlede anslåede EU-produktion og det anslåede samlede EU-salg, ansås de for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen i forbindelse med denne undersøgelse. Oplysningerne vedrørende de to virksomheder i stikprøven må af fortrolighedshensyn kun angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19.
(62)
Da de kinesiske eksporterende producenter og de ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede, er udviklingen i importpriserne og underbuddet baseret på alternative kilder såsom anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre fortrolige statistikker, som Kommissionen råder over, samt de oplysninger der blev indhentet under kontrolbesøgene. Importoplysningerne blev baseret på anmodningen om en fornyet undersøgelse, som var baseret på Eurostat's data. Da disse data også omfatter import af andre varer end den pågældende vare, blev de krydstjekket og behørigt justeret i forhold til andre fortrolige statistiske kilder, som Kommissionen råder over. Derfor måtte visse tal nedenfor indekseres eller anføres i intervaller for at beskytte de fortrolige statistikker.
2. Forbrug på EU-markedet
(63)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importen. Det blev konkluderet, at forbruget i NUP lå på mellem 200 og 350 millioner enheder.
(64)
Forbruget af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Unionen faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette kunne delvis tilskrives den økonomiske krise og det ændrede forbrugsmønster (f.eks. fremme af grønne kontorer og elektronisk arkivering, generel nedgang i antallet af administrative job).
Tabel 1
Forbrug
2008
2009
2010
NUP
Mængde
Indeks (2008 = 100)
100
84
90
88
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
3. Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(65)
Som det fremgår af tabel 2 herunder, faldt markedsandelen med 54 % i den betragtede periode.
(66)
Siden indførelsen af antidumpingtolden i 2006 er den kinesiske import desuden faldet væsentligt fra en markedsandel på 51 % i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse til mellem 7 og 15 % i NUP. Hvad angår importmængderne fra Kina, forblev de lave i den betragtede periode som følge af de gældende antidumpingforanstaltninger. Den kinesiske import var dog fortsat en vigtig kilde (85-95 % i NUP) til den samlede import i Unionen, hvilket skyldtes den begrænsede eksport af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra andre tredjelande. I den betragtede periode faldt importen med 59 %.
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Importmængde Indeks (2008 = 100)
100
56
44
41
Importens markedsandel Indeks (2008 = 100)
100
66
48
46
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
4. Udvikling i priserne på importen fra Kina og prisunderbuddet
4.1. Prisudvikling
(67)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, og da der ikke findes alternative kilder til information, var det ikke muligt at fastsætte en nøjagtig importpris. Dette skyldes, at statistikkerne, jf. betragtning 21, blev fundet uegnede, idet en af kilderne også omfattede import af andre varer end den pågældende vare, og de øvrige kilder gav ikke mulighed for at sammenligne eksportpriserne med EU-erhvervsgrenens priser pr. varetype.
(68)
Det konkluderes ikke desto mindre, at de andre fortrolige statistikker, som Kommissionen råder over, var egnede til at indikere en generel udvikling i importprisen fra Kina. Udviklingen i importprisen viser et prisstigning i den betragtede periode.
Tabel 3
Importprisen på den pågældende vare
2008
2009
2010
NUP
Kina
Indeks
100
102
118
118
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
4.2. Prisunderbud
(69)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, og da der ikke fandtes andre kilder til oplysninger, blev underbudsberegningen af de årsager, der fremgår af betragtning 37, baseret på de eksportpriser til tredjelande, der fremgår af anmodningen om en fornyet undersøgelse. Underbudsniveauet blev vejledende fastsat til ca. 20 %.
5. Importmængder og markedsandele for importerede varer fra andre tredjelande
(70)
De største producenter af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan er beliggende i Unionen og Kina. Importen fra andre tredjelande som f.eks. Indien blev fundet ubetydelig og under 1 %.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(71)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
6.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(72)
Produktionsmængden i Unionen lå inden for det samme interval i den betragtede periode, med undtagelse af 2009. Faldet i 2009, som til en vis grad skyldes den globale økonomiske krise, blev udlignet af en stigning i 2010.
(73)
Til trods for den negative udvikling i salget i Unionen, jf. betragtning 75-77, var EU-producenterne i stand til at opretholde produktionsniveauerne i den betragtede periode, idet de øgede deres eksport til tredjemarkeder, jf. betragtning 78.
Tabel 4
Den samlede EU-produktion
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
Produktion
351 480
301 661
360 007
354 646
Indeks (2008 = 100)
100
86
102
101
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(74)
Produktionskapaciten steg let som følge af investeringer i ekstra kapacitet og EU-producenternes moderniseringsproces i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen var relativt stabil og udviste et let fald i 2009. Dette lette fald tilskrives hovedsagelig virkningerne af den globale økonomiske krise i 2009.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
Produktionskapacitet
452 407
453 323
465 984
465 401
Indeks (2008 = 100)
100
100
103
103
Kapacitetsudnyttelse
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
86
99
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
c) Salgsmængde i Unionen
(75)
Nedenstående tal viser EU-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder på EU-markedet.
Tabel 6
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indeks (2008 = 100)
100
89
98
96
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(76)
Salget i Unionen faldt med 4 % i den betragtede periode.
(77)
I 2009 faldt salget med 11 %. Dette fald tilskrives hovedsagelig virkningerne af den globale økonomiske krise. I de efterfølgende år steg salget og nærmede sig i den betragtede periode tallene for 2008.
d) Salg til tredjelandsmarkeder
(78)
Tallene herunder viser EU-erhvervsgrenens salgsmængder til tredjelandsmarkeder og viser en markant stigning i salget i den betragtede periode.
Tabel 7
Salg til tredjelande
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indeks (2008 = 100)
100
157
221
214
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
e) Markedsandel
(79)
Til trods for et fald i salget i Unionen steg EU-erhvervsgrenens markedsandel med 9 % i den betragtede periode og var på mellem 80 % og 93 % i NUP. Stigningen i EU-markedsandelen var et resultat af faldet i forbruget i Unionen og af faldet i markedsandelen for importen fra Kina.
Tabel 8
Markedsandel i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
106
109
109
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
f) Vækst
(80)
Mellem 2008 og NUP faldt forbruget i Unionen med 12 %. EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt med 4 %. EU-producenternes markedsandel steg med 9 %.
g) Beskæftigelse
(81)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse i denne sektor faldt i den betragtede periode. Faldet hang sammen med moderniseringen og mekaniseringen af produktionsprocessen i EU-erhvervsgrenen.
Tabel 9
Beskæftigelsen i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Antal ansatte
710
588
561
552
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
78
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
h) Produktivitet
(82)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, udviklede sig i positiv retning i den betragtede periode og var stabil i 2010 og NUP.
(83)
Denne produktivitetsstigning hang sammen med den moderniseringsproces, som er beskrevet i betragtning 93.
Tabel 10
Produktivitet
2008
2009
2010
NUP
Produktivitet (1 000 enheder/år)
495
513
642
642
Indeks (2008 = 100)
100
104
130
130
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
i) Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(84)
Det erindres, at der ikke kunne gennemføres en dumpingberegning, jf. begrundelserne i betragtning 19-23. Efter en sammenligning af den normale værdi, som blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser, og eksportprisen, som blev fastsat på grundlag af priserne til tredjelande, blev det dog fastslået, at der er sandsynlighed for fornyet dumping.
(85)
Analysen viser, at EU-erhvervsgrenen i vidt omfang genrejste sig efter indførelsen af foranstaltningerne over for dumpingimporten, og de gældende foranstaltninger har vist sig effektive.
6.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagerbeholdninger
(86)
Nedenstående tal viser lagrenes størrelse ved udgangen af hver periode.
Tabel 11
Ultimolagre
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
43
61
83
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(87)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger ikke var en relevant faktor for vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, idet lagerbeholdningerne var præget af sæsonbestemte variationer.
b) Lønninger
(88)
I den betragtede periode steg gennemsnitslønnen med 33 % pr. medarbejder.
Tabel 12
Lønomkostninger pr. medarbejder
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
116
133
133
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
c) Salgspriser
(89)
De gennemsnitlige enhedspriser på bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Unionen steg let mellem 2008 og NUP. Det relative fald i 2010 sammenlignet med 2009 er forbundet med prisudsving på råmaterialerne.
Tabel 13
Enhedspris på EU-markedet
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
103
101
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
d) Rentabilitet
(90)
De nedenfor anførte fortjenstmargener er fastsat ved at udtrykke EU-erhvervsgrenens finansielle resultater i procent af omsætningen på EU-markedet.
Tabel 14
Rentabilitet
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
107
105
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(91)
Før indførelsen af de endelige foranstaltninger i 2006 led EU-erhvervsgrenen store tab. Derefter forbedredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode, men lå dog i NUP under det mål for fortjenesten på 5 %, som blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
e) Investeringer, investeringsafkast og likviditet
(92)
Udviklingen med hensyn til investeringer, investeringsafkast og likviditet fremgår af nedenstående tabel.
Tabel 15
Investeringer, investeringsafkast og likviditet
2008
2009
2010
NUP
Investeringer
Indeks (2008 = 100)
100
152
41
51
Investeringsafkast
Indeks (2008 = 100)
100
111
109
108
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
100
291
247
236
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(93)
Som følge af genrejsningen efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006 gennemførte erhvervsgrenen omfattende investeringer i modernisering og udvidelse af produktionsanlæg, særlig i 2008 og 2009. Den forbedrede rentabilitet giver sig også udslag i en forbedret likviditet.
f) Evnen til at rejse kapital
(94)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke havde nævneværdige problemer med at rejse kapital.
6.3. Konklusion om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(95)
På grundlag af ovennævnte analyse har EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forbedret sig, og erhvervsgrenen har vist sig at være levedygtig efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006. I betragtning af, at ovennævnte positive udvikling først indtraf efter indførelsen af foranstaltningerne, er beskæftigelsen ikke desto mindre faldende, og rentabiliteten er stadig under målniveauet, og det konkluderes derfor, at erhvervsgrenen stadig er i en usikker og sårbar økonomisk situation. Det konkluderes derfor, at beviserne antyder, at skaden delvis eller udelukkende er blevet imødegået på grund af foranstaltningerne.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(96)
EU-erhvervsgrenens situation har forbedret sig betydeligt efter indførelsen af foranstaltningerne. Resultaterne af undersøgelsen viser dog, at EU-erhvervsgrenen stadig er i en usikker og sårbar situation.
(97)
Under disse omstændigheder er det hensigtsmæssigt at gennemføre en analyse af sandsynligheden for fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne ophæves, for at undersøge, om den forventede udvikling i form af mængder og priser for importerede varer med oprindelse i Kina vil forværre den aktuelle situation, jf. betragtning 98-106.
(98)
Der er to store producenter af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan - Kina og Unionen. Unionen er det største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan, efterfulgt af Sydamerika og Rusland. Der findes mindre producenter i andre lande såsom Indien, men de koncentrerer sig om deres respektive hjemmemarkeder. USA og Canada anvender andre arkiveringssystemer.
(99)
Det erindres, at der i Kina findes en markant overskydende kapacitet, og at produktionen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges, jf. betragtning 45-48.
(100)
Det erindres også, at den overskydende kapacitet i Kina i store træk svarer til EU-forbruget, jf. betragtning 45.
(101)
Det blev desuden fastlagt, at en eventuel forøgelse af produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina sandsynligvis vil blive eksporteret til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves, jf. betragtning 53. Dette er baseret på, at EU-markedet er verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med et forholdsvis stabilt forbrug, og at de gældende priser generelt er højere på EU-markedet end andre eksportmarkeder, jf. betragtning 52. Det skal også tages i betragtning, at der ikke findes andre væsentlige eksportlande, der producerer bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), end Unionen og Kina.
(102)
Desuden kan produktionskapaciteten i Kina nemt øges blot ved at ansætte flere medarbejdere, jf. betragtning 41. Den kinesiske eksport vil derfor nemt kunne dække en eventuel stigning i EU-forbruget. I betragtning af de potentielt lave priser på importvarer fra Kina, som blev påvist i sammenligningen af importpriserne og priserne til tredjelandsmarkeder, og den tilsyneladende ubegrænsede kapacitet til at producere til lave priser vil EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, sandsynligvis ikke være i stand til at drage fordel af en eventuel stigning i efterspørgslen, hvilket vil føre til store tab af markedsandele.
(103)
På denne baggrund forventes det, at betingelserne for en eventuel væsentlig fremtidig stigning i importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til Unionen vil få alvorlige negative konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation. Som nævnt ovenfor forventes importmængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina at blive omfattende, hvis foranstaltningerne ophæves. Desuden vil denne import sandsynligvis udøve et betydeligt pres på prisen på EU-markedet og dermed også på EU-erhvervsgrenen, som antydet i analysen af prisniveauet og tredjelandsmarkederne. Det anslås nemlig ud fra de foreliggende oplysninger, at de nuværende kinesiske priser underbyder EU-priserne med ca. 20 %, jf. betragtning 69, hvilket indikerer, at der er stor sandsynlighed for, at den kinesiske import vil foregå til priser, der ligger væsentligt under EU-priserne, hvis foranstaltningerne ophæves.
(104)
EU-markedet er meget attraktivt for de kinesiske eksportører, hvilket også understreges ved de forskellige forsøg på ukorrekt klassificering for at undgå de gældende antidumpingforanstaltninger, jf. betragtning 55.
(105)
Ud fra ovenstående er det sandsynligt, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina vil føre til en kraftig stigning i importen til Unionen til meget lave priser, som sandsynligvis vil underbyde EU-salgspriserne markant. Dette vil forvolde væsentlig skade og tilintetgøre de investeringer og bestræbelser, som erhvervsgrenen har foretaget i de senere år med henblik at genrejse sig.
(106)
Konklusionen er derfor, at ophævelsen af de gældende foranstaltninger over for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina efter al sandsynlighed vil påføre EU-erhvervsgrenen fornyet skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(107)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed.
(108)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(109)
I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den nuværende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(110)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at der sandsynligvis igen vil finde skadevoldende dumping sted, var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette særlige tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(111)
En opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra det pågældende land vil give EU-erhvervsgrenen bedre muligheder for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau og bidrage til at undgå, at EU-erhvervsgrenen trænges ud af markedet af de betydelige mængder af import fra Kina.
(112)
Der er faktisk stor sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(113)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
3. Importørernes og brugernes interesser
(114)
Som tidligere anført besvarede ingen af de identificerede ikke forretningsmæssigt forbundne importører spørgeskemaet. Importører af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) er normalt også brugere af den pågældende vare, idet de bruger den til at fremstille ringbind.
(115)
Adskillige brugere, dvs. producenter af ringbind, gav sig til kende i løbet af undersøgelsen. Kun en bruger indsendte en spørgeskemabesvarelse, som i betragtning af de indsendte oplysningers kvalitet, i et vist omfang kunne verificeres under et kontrolbesøg.
(116)
Den bruger, der blev kontrolleret, påstod, at antidumpingforanstaltningerne også burde gælde import af ringbind fra Kina. Disse påstande var der dog ikke ordentligt belæg for.
(117)
To brugere udtrykte modstand mod videreførelsen af foranstaltningerne. Deres påstande var dog ubegrundede.
(118)
På den anden side viste analysen også, at hvis de kinesiske virksomheder blev eneleverandører af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) som følge af ophævelse af foranstaltningerne, ville situationen for producenterne af ringbind også blive alvorligt forværret, idet der ikke længere ville være konkurrence på verdensmarkedet for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel). Det blev derfor konkluderet, at de gældende foranstaltninger bidrager til et varieret udbud og konkurrence på verdensmarkedet for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvilket i sidste ende er i brugernes interesse.
(119)
Tre andre brugere, der kun bruger bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) produceret i Unionen, forholdt sig neutrale, og en af dem tilkendegav sin støtte til fordel for en videreførelse af foranstaltningerne.
(120)
Da omkostningerne til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kun udgør en minimal procentdel af detailpriser på ringbind, har foranstaltningerne praktisk talt ingen indvirkning, om nogen, på prisen på det endelige produkt (ringbind) og dermed ingen betydning for slutbrugerne.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(121)
I betragtning af alle ovenstående faktorer konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(122)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Alle bemærkninger er blevet analyseret, men de har ikke ændret ved de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
(123)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina bør opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), der generelt anvendes til arkivering af løsblade og andre dokumenter i løsbladebind og brevordnere, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Disse bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) består af kraftige bueformede metalstykker (normalt to) på en plade med mindst en udløser, som giver mulighed for at indsætte og arkivere løsblade og andre dokumenter.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Fabrikant
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Dongguan Nanzha Leco Stationery
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kina
27,1 %
A729
Alle andre virksomheder
47,4 %
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. august 2012.
A TANÁCS 796/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. augusztus 30.)
a Kínai Népköztársaságból származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Az 1136/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára 27,1 %-os és 47,4 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2011. április 26-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az emelőkaros gyorsfűzők teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő három uniós gyártó (a továbbiakban: a kérelmezők) nevében az emelőkaros gyorsfűzők gyártószövetsége (Lever arch mechanism manufacturers association, a továbbiakban: LAMMA) nyújtotta be.
(3)
A kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, 2011. július 23-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az érintett ország képviselőit.
(7)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, aki azt kérelmezte, és bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.
(8)
Tekintettel az érintett termék kínai exportáló gyártóinak, független importőreinek és uniós gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő az alaprendelet 17. cikke szerint.
(9)
A kínai exportáló gyártók és a független importőrök vonatkozásában a Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy reprezentatív mintát - felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem jelentkezett és bocsátotta a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, valamint mivel az egyetlen jelentkező független importőr nem bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat, egyik esetben sem állapították meg mintavétel szükségességét.
(10)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. E minta két vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert hat uniós gyártó közül választottak ki az érintett terméket tekintett 2010. évi értékesítési és gyártási volumenük és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésük alapján. A minta a felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós gyártás és értékesítés több mint 50 %-át képviselte. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a választást. Egy érintett fél sem emelt kifogást a javasolt minta ellen.
(11)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett két uniós gyártónak, a jelentkező importőrnek és valamennyi érintett felhasználónak.
(12)
Kitöltött kérdőív a mintába felvett két uniós gyártótól és két felhasználótól érkezett vissza. A (9) preambulumbekezdésben említett egyetlen jelentkező független importőr nem válaszolt a mintavételre vonatkozóan feltett kérdésekre, és kitöltött kérdőívet sem küldött vissza.
(13)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, és meghatározza az Unió érdekeit. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
uniós gyártók:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Olaszország,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Szlovénia;
b)
felhasználó:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Cseh Köztársaság.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(14)
A jelen felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti rendeletben szereplővel, amely a következő: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 8305100050) alá besorolt, általában papírlapok és egyéb dokumentumok irattartókban vagy mappákban történő tárolására használt emelőkaros gyorsfűző (a továbbiakban: az érintett termék). Ezen emelőkaros gyorsfűző hordozólapon elhelyezkedő, íves, rögzített (általában két) fémelemből áll, legalább egy nyitó szerkezettel rendelkezik, lehetővé téve a papírlapok és egyéb dokumentumok elhelyezését és rendszerezését. Ezen vizsgálat céljából az érintett termék köre nem terjed ki az ugyanezen KN-kód alá sorolt gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre.
(15)
A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az érintett termék és az uniós gyártók által az Unióban gyártott termék ugyanazokkal az alapvető műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és felhasználásuk is azonos. Ezért a Bizottság ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinti.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(16)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(17)
A (9) preambulumbekezdésben említettek szerint az ismert és a felülvizsgálat megindításakor megkeresett kínai exportáló gyártók közül egy sem működött együtt a vizsgálatban. A Bizottság értesítette erről a kínai hatóságokat, továbbá közölte, hogy az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazására kerülhet sor, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. Erre vonatkozóan észrevétel nem érkezett.
(18)
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó további megállapításokat ezért az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai és termékkereső programok, a felülvizsgálati kérelmekben megadott, valamint az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőktől és a mintába felvett uniós gyártóktól) a felülvizsgálat során kapott információk.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(19)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés a rendes érték megállapítása céljából analóg ország használatát javasolta.
(20)
Ami az exportárakat illeti, a két kínai exportáló gyártó és az uniós piacon működő független importőrök együttműködésének hiányában a Bizottság nem tudott az exportértékesítésekre tranzakciónkénti exportmennyiséget vagy -árat meghatározni. Ezért a Bizottság megvizsgálta az exportár meghatározásának alternatív módozatait.
(21)
Először azt mérlegelte, hogy az Eurostat adatainak felhasználása más adatokkal való összevetésük után használható alternatíva lehet-e az exportárak megállapításhoz. A módszer erre alkalmatlannak bizonyult, mivel az egyik forrás az érintett terméken kívül más behozatalokkal kapcsolatos adatokat is tartalmazott, a többi forrás alapján pedig nem lehetett az exportárakat az uniós gazdasági ágazat áraival terméktípusonként összehasonlítani.
(22)
Ezt követően a Bizottság megvizsgálta a felülvizsgálati kérelemben megadott exportárak használhatóságát. Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság ezt a terméktípus-alapú összehasonlítást lehetővé tevő módszert alkalmazta az eredeti vizsgálat során is. A felülvizsgálati kérelemben benyújtott számlák azonban más harmadik országokba történő kivitelek exportáraira vonatkoznak.
(23)
Következésképpen az Unióba irányuló exportárak alapján nem lehetett dömpingszámításokat végezni és tényleges dömpinget megállapítani. A vizsgálat ezért a dömping megismétlődésének valószínűségét vizsgálta.
3. A dömping megismétlődésének valószínűsége
(24)
A dömping valószínű megismétlődésének vizsgálata a következőkre terjedt ki: a rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat; a gyártási, a termelési és a szabad kapacitás Kínában; az uniós piac vonzereje a kínai behozatalok szempontjából.
3.1. A rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat
(25)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a kínai exportárakkal hasonlították össze.
3.1.1. A rendes érték meghatározásának alapja
(26)
Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) gyakorolt ár vagy annak számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg országból más országokba (beleértve az Uniót is) történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani; ha ez nem lehetséges, a rendes érték bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerű haszonkulcsot is magában foglaljon.
(27)
Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott felülvizsgálati kérelem több, az Unión kívüli piacgazdasági országban (nevezetesen Indiában, Iránban és Thaiföldön) működő gyártót is megnevezett. A felülvizsgálat megindításakor a Bizottság ennek megfelelően felvette a kapcsolatot a nevezett gyártókkal, valamint ilyen piacgazdasági országokban működő, nyilvánosan hozzáférhető források alapján beazonosítható további lehetséges gyártókkal.
(28)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés pontosan kifejtette, hogy amennyiben a vizsgálatban nem működnek együtt az Unión kívüli egyéb piacgazdasági országban működő gyártók, a Bizottság az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat szándékozik a rendes érték meghatározásának alapjául venni. Az eredeti vizsgálat során ténylegesen az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak szolgáltak a normál érték meghatározásának alapjául.
(29)
A rendes érték előbb ismertetett meghatározásának megfelelőségére vonatkozóan egy érdekelt fél sem tett észrevételeket.
(30)
E felülvizsgálat során a Bizottság által megkeresett gyártók közül egy sem működött együtt az Unión kívüli, más piacgazdasági országokból.
(31)
Ennek megfelelően a Bizottságnak egyetlen lehetősége az volt, hogy az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakra támaszkodjon a rendes érték meghatározásakor.
3.1.2. Rendes érték
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontja, valamint a (26)-(31) preambulumbekezdésekben foglaltak értelmében a rendes értéket az Unióban a hasonló termékért a rendes kereskedelmi forgalomban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakat használták.
(33)
Ennek eredményeként a rendes értéket a mintába felvett uniós gyártók független vevők számára alkalmazott belföldi eladási árai súlyozott átlagaként határozták meg.
(34)
A Bizottság először azt vizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a hasonló terméknek a mintába felvett uniós gyártók által független vevőknek történő belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Unióba exportált teljes értékesítési mennyiségre vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatározni. A (21) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az Eurostat adatai és más statisztikák nem bizonyultak megfelelőnek a dömping folytatódásának megállapítása céljából, ugyanakkor azonban alkalmasnak bizonyultak az Unióba irányuló behozatalok szintjének meghatározására (amely a Kínából exportált összvolumen megállapításához szükséges). Ennek alapján a mintába felvett uniós gyártók belföldi eladásai a felülvizsgálati időszakban kellően reprezentatívnak minősültek. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya okán nem lehetett az egyes terméktípusokra lebontva reprezentatív elemzést végezni.
(35)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a mintába felvett uniós gyártók belföldi eladásai külön-külön rendes kereskedelemi forgalomban történt eladásoknak tekinthetők-e, azaz hogy a mintába felvett egyes uniós gyártók átlagos értékesítési árai elérték vagy meghaladták-e az átlagos gyártási költségeket, és ennek megfelelően nyereségesek voltak-e.
(36)
Ezen az alapon megállapítható volt, hogy az uniós gyártók eladásai általában nyereségesek voltak, és a rendes értéket ennek megfelelően a mintába felvett uniós gyártók értékesítési árainak súlyozott átlaga alapján határozták meg.
3.1.3. Exportár
(37)
Együttműködő exportáló gyártók hiányában a Kínából harmadik országokba irányuló kivitel exportáraira vonatkozóan a felülvizsgálati kérelemben közölt adatok bizonyultak a legmegfelelőbbnek.
3.1.4. Összehasonlítás
(38)
A rendes érték súlyozott átlagát az exportár súlyozott átlagával gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel felülvizsgálati kérelemben megadott exportárai a rendes értéknél jelentősen (több mint 30 %-kal) alacsonyabbak voltak. Ez arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló kivitelek exportárai az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel dömpingelt árak lennének.
3.2. Az exportáló gyártók gyártási kapacitása
(39)
Mivel az exportáló gyártók részéről nem mutatkozott együttműködés, a következő következtetések főként a felülvizsgálati kérelemben közölt és lehetőség szerint a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal összevetett információkon alapulnak.
(40)
Ezek alapján megállapítást nyert, hogy a kínai gyártási kapacitás az emelőkaros gyorsfűzők tekintetében az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatokat figyelembe véve legalább 600 millió és 700 millió közötti darabra becsülhető.
(41)
A vizsgálat során kapott adatok az emelőkaros gyorsfűzőkre nézve továbbá azt mutatják, hogy a kínai gyártási kapacitás fokozott kereslet esetén könnyen növelhető, többek között további munkaerő foglalkoztatásával és a felszerelésekbe történő korlátozott beruházás útján.
(42)
A kínai gyártási kapacitással kapcsolatban az érdekelt felektől nem érkezett egyéb megjegyzés és/vagy információ.
(43)
Megállapítható tehát, hogy a kínai gyártási kapacitás 170-350 %-kal nagyobb mint az uniós felhasználás, és jelentősen meghaladja az uniós gyártás volumenét.
3.3. A kínai exportáló gyártók gyártási és szabad kapacitása
(44)
Mivel az exportáló gyártók részéről nem mutatkozott együttműködés, a tényleges gyártási és szabad kapacitásra vonatkozó adatok főként a felülvizsgálati kérelemben közölt és lehetőség szerint a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal összevetett információkon alapulnak.
(45)
A felülvizsgálati kérelemben az emelőkaros gyorsfűzők gyártási mennyiségét 200-400 millió darabszámra becsülték, a szabad kapacitást pedig 200-500 millió darabszámra. Ez a szabad kapacitás nagyjából megfelel az uniós felhasználásnak.
(46)
A kapott becsült értékeket, miután lehetőség szerint összevetették őket nyilvánosan rendelkezésre álló adatokkal is, reálisnak találták.
(47)
A szabad kapacitással kapcsolatban, amint az a (41) preambulumbekezdésben is szerepelt, a vizsgálat során kapott adatok az emelőkaros gyorsfűzőkre nézve azt mutatják, hogy a kínai gyártási kapacitás fokozott kereslet esetén könnyen növelhető, többek között további munkaerő foglalkoztatásával és a felszerelésbe történő korlátozott mértékű beruházás útján.
(48)
A fentiekből az az indokolt következtetés vonható le, hogy Kína jelentős szabad kapacitással rendelkezik. A továbbiakban a (49)-(55) preambulumbekezdésekben foglaltak alapján erősen valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a szabad kapacitást az uniós piac felé irányítanák.
3.4. Az uniós piac vonzereje
(49)
A jelenlegi felülvizsgálat során gyűjtött információk azt mutatják, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők kivitele tekintetében vonzó piac lenne. Emlékeztetni kell arra, hogy a hatályos intézkedés bevezetése előtt a közel 400 millió egységre tehető uniós felhasználás jelentősnek számított. Ezzel egyidejűleg a Kínából származó behozatalok 200 millió feletti darabszámot értek el, ami a teljes uniós felhasználás több mint 50 %-át tette ki.
(50)
A vizsgálat szerint az emelőkaros gyorsfűzők iránti uniós kereslet továbbra is jelentős. Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszak alatt mérsékelt csökkenést mutatott, amint azt a (63)-(64) és a (98) preambulumbekezdés is mutatja, és a világpiaci részesedés több mint felét kitevő uniós piac jelenti továbbra is az emelőkaros gyorsfűzők világszerte legnagyobb piacát.
(51)
Ezenfelül az emelőkaros gyorsfűzőknek csak kevés további piaca van, amelyek valószínűleg nem tudnák felvenni a kínai többletkapacitást.
(52)
Továbbá a (38) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Kínából harmadik országokba irányuló kivitelek exportárainak az uniós piac áraival történő összehasonlítása azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac vonzó lehet az ilyen, alacsony árú behozatalok számára. Ez arra is visszavezethető, hogy az uniós piacon uralkodó árak általában magasabbak más exportpiacok árainál.
(53)
A fenti megállapítások alapján tehát amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, a Kínából származó kivitelek valószínűsíthetően az uniós piac felé irányulnának.
(54)
A kínai gyártókkal kapcsolatban nyilvánosan hozzáférhető információkból az derül ki, hogy az ilyen vállalatok gyakran elsősorban, illetve kizárólag exportra gyártanak.
(55)
Végül figyelembe kell venni, hogy a végleges intézkedések bevezetése óta több esetben előfordult, hogy az emelőkaros gyorsfűzőket helytelen besorolás alatt hozták be, mivel különálló emelőkaros gyorsfűzőket és mappafedeleket nagy mennyiségben teljes emelőkaros mappaként jelentettek be. Ennek eredményeként ez ilyen behozatalokra nem fizettek vámot. A hibás árubesorolás miatt a Vámkódexbizottság (2010 novemberében) nyilatkozatban egyértelműsítette, hogy az ilyen körülmények között behozott emelőkaros gyorsfűzőket külön kell bejelenteni. Még túl korai lenne annak megítélése, hogy ezen nyilatkozat meghozta-e a kívánt hatást, és a Bizottság - szándéka szerint - szigorúan figyelemmel fogja kísérni a helyzetet. A gyakorlat ugyanakkor további bizonyítékot is szolgáltat arra vonatkozóan, hogy az uniós piac az intézkedése ellenére is vonzó maradt a kínai exportáló gyártók számára.
3.5. A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés
(56)
Amint azt a (38) preambulumbekezdés is említi, a felülvizsgálati kérelemben a harmadik országokra vonatkozóan megadott exportáraknak az uniós piac áraival történő összehasonlítása nagyban valószínűsíti a dömping megismétlődésének lehetőségét.
(57)
Figyelembe véve továbbá a jelentős kínai gyártási kapacitást, a kínai gyártók lehetőségét arra, hogy gyártási volumenüket gyors ütemben növeljék és az exportpiacokra irányítsák át, az ilyen kivitelek valószínűleg alacsony árát és az uniós piacnak e kivitelek számára jelentett vonzerejét, jogosan feltételezhető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése a Kínából az Unióba érkező emelőkaros gyorsfűzőknek nagyobb mértékű és dömpingelt áron történő behozatalát eredményezné.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(58)
A Bizottság tudomása szerint a felülvizsgálati időszakban hat gyártó állított elő az Unióban emelőkaros gyorsfűzőt, akik közül három e vizsgálat kérelmezője. A vizsgálat során más vállalatok mint uniós gyártók nem jelentkeztek. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a hat gyártó képviseli az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzés
(59)
A kár elemzéséhez a Bizottság a szükséges adatokat az Eurostat-statisztikákból és más, a Bizottság rendelkezésére álló statisztikai forrásokból, a felülvizsgálati kérelemből, a kérdőívekre adott válaszokból és az ellenőrző látogatások során összegyűjtött információkból szerezte be.
(60)
A makrogazdasági (úgymint a gyártásra, a gyártási kapacitásra, a kapacitáskihasználtságra, az EU-ba és harmadik piacokra történő értékesítésre, a piaci részesedésre, a növekedésre, a foglalkoztatásra és termelékenységre, a tényleges dömpingkülönbözetre, valamint az előző dömpinget követő helyreállásra vonatkozó) mutatók az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatokon alapulnak. A mintába bekerült két uniós gyártónak a kérdőívre adott válaszait kiegészítették a többi uniós gyártótól kapott információkkal.
(61)
A mikrogazdasági mutatókra (úgymint: készletek, bérek, értékesítési árak, nyereségesség, beruházás, a beruházások megtérülése, pénzforgalom és a tőkebevonási képesség) vonatkozó adatok a mintába felvett két uniós gyártótól származnak. Mivel a mintába felvett vállalatok a teljes becsült uniós gyártás és értékesítés több mint 50 %-át képviselik, a mintába felvett uniós gyártók e felülvizsgálat céljából az uniós ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintendők. A mintába felvett két vállalatra vonatkozó adatokat csak indexált formában lehet megadni, a bizalmas üzleti információknak az alaprendelet 19. cikkében előírt védelmének biztosítására.
(62)
A kínai exportáló gyártók és a független exportőrök együttműködésének hiányában az importár és az áralákínálás változását az alábbi, alternatív források alapján határozták meg: a kérdőívekre adott válaszok, Eurostat-statisztikák és más, a Bizottság rendelkezésére álló, megbízható statisztikák, valamint az ellenőrző látogatások során összegyűjtött információk. A behozatalra vonatkozó adatok az Eurostat adatai alapján benyújtott felülvizsgálati kérelmen alapulnak. Mivel ezek az adatok az érintett terméken kívül más behozatalokat is magukban foglaltak, az adatokat összevetették a Bizottság rendelkezésére álló egyéb, megbízható statisztikai forrásokkal, és szükség esetén kiigazították őket. Ezért az alább feltüntetett adatok egy része a bizalmas statisztikai adatok védelme érdekében indexálva vagy értéktartományként szerepel.
2. Felhasználás az uniós piacon
(63)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene alapján határozták meg. A megállapítottak szerint a felülvizsgálati időszak alatti felhasználás 200 és 350 millió közötti darabszámot jelent.
(64)
Az emelőkaros gyorsfűzők Unión belüli felhasználása 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ez részben a gazdasági válságnak, részben pedig a felhasználási szokások változásának (pl. környezetbarát irodák, elektronikus adatrögzítés vagy az adminisztrációs munkahelyek általános csökkenése) tulajdonítható.
1. táblázat
Felhasználás
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Volumen
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, felülvizsgálati kérelem, Eurostat-adatok és a Bizottság számára hozzáférhető egyéb statisztikai források.
3. A Kínából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(65)
Az alábbi 2. táblázatból kiolvasható, hogy a piaci részesedés a figyelembe vett időszak alatt 54 %-kal csökkent.
(66)
Ehhez járul, hogy a 2006. évi dömpingellenes vámok kivetését követően a kínai behozatal jelentősen, az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában jelzett 51 %-os piaci részesedésről a felülvizsgálati időszak alatt 7-15 %-os részesedésre esett vissza. A kínai import mennyisége a figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt. Ugyanakkor a harmadik országokból behozott emelőkaros gyorsfűzők korlátozott száma miatt a kínai behozatal a behozataloknak továbbra is jelentős (a felülvizsgálati időszak alatt 85 % és 95 % közötti) hányadát tette ki. A figyelembe vett időszakban az import 59 %-kal csökkent.
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A behozatal volumene Index (2008 = 100)
100
56
44
41
A behozatal piaci részesedése Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, felülvizsgálati kérelem, Eurostat-adatok és a Bizottság számára hozzáférhető egyéb statisztikai források.
4. A Kínából származó behozatalok árainak alakulására vonatkozó tendenciák és áralákínálás
4.1. Az árak alakulására vonatkozó tendenciák
(67)
A kínai exportáló gyártók együttműködése és alternatív források hiányában nem lehetett pontos behozatali árat megállapítani. A (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően ennek oka az, hogy a statisztikák erre alkalmatlannak bizonyultak, mivel az egyik forrás az érintett terméken kívül más behozatalokkal kapcsolatos adatokat is tartalmazott, a többi forrás alapján pedig nem lehetett az exportárakat az uniós gazdasági ágazat áraival terméktípusonként összehasonlítani.
(68)
Megállapítható azonban, hogy a Bizottság rendelkezésére álló egyéb, megbízható statisztikai források alkalmasak voltak a kínai behozatali árak általános tendenciájának meghatározására. A behozatali árak tendenciáját tekintve a figyelembe vett időszak alatt árnövekedés mutatkozik.
3. táblázat
Az érintett termék behozatali árai
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Kína
Index
100
102
118
118
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, felülvizsgálati kérelem, Eurostat-adatok és a Bizottság számára hozzáférhető egyéb statisztikai források.
4.2. Áralákínálás
(69)
A kínai exportáló gyártók együttműködése és alternatív források hiányában az áralákínálás kiszámításakor, a (37) preambulumbekezdésben említett okokból kifolyólag a harmadik országokba irányuló kiviteleknek a felülvizsgálati kérelemben megadott exportárait vették alapul. Az előzetes számítások szerint megállapított alákínálás mértéke 20 %.
5. Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok mennyisége és piaci részesedése
(70)
A világszerte legjelentősebb emelőkaros gyorsfűzőgyártók az Unióban és Kínában találhatók. A harmadik országokból, mint pl. Indiából származó behozatalok 1 % alatti hányaddal jelentéktelennek tekinthetők.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(71)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
6.1. Makroökonómiai elemek
a) Gyártás
(72)
Az uniós gyártási volumen szintje a figyelembe vett időszak alatt, a 2009. évet kivéve ugyanazon tartományon belül mozgott. A 2009. évi csökkenést, amely bizonyos mértékben a gazdasági világválságnak tudható be, a 2010. évben jelentkező növekedés kiegyensúlyozta.
(73)
Az uniós gyártók a (75)-(77) preambulumbekezdésben bemutatott csökkenő uniós értékesítési tendencia ellenére is fenn tudták tartani a figyelembe vett időszak alatt a gyártási szintet, mivel a (78) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően növelni tudták harmadik piacokra irányuló kivitelüket.
4. táblázat
A teljes uniós gyártás
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Volumen (ezer darab)
Gyártás
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
b) Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(74)
Az uniós gyártók a figyelembe vett időszak alatti, extra kapacitásra irányuló beruházásainak és modernizációs intézkedéseinek köszönhetően a gyártási kapacitás enyhe növekedést mutatott. A kapacitáskihasználás a 2009. évi enyhe csökkenéstől eltekintve változatlan maradt. Ez az enyhe csökkenés elsősorban az említett évben jelentkező gazdasági világválság hatásainak tudható be.
5. táblázat
Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (ezer darab)
Gyártási kapacitás
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Kapacitáskihasználás
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
c) Az uniós értékesítés mennyisége
(75)
Az alábbi számadatok az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon független fogyasztók számára történő értékesítése volumenét mutatják.
6. táblázat
Független vevőknek történő értékesítések
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Volumen (ezer darab)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
(76)
Az Unión belüli értékesítés 4 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.
(77)
2009-ben az értékesítés 11 %-kal visszaesett. Ez a visszaesés a gazdasági világválság hatásainak tudható be. Az azt követő években az értékesítés mértéke ismét helyreállt, és a felülvizsgálati időszak alatt megközelítette a 2008. évi értéket.
d) Harmadik piacokra irányuló értékesítések
(78)
Az alábbi adatok az uniós gazdasági ágazat harmadik piacokra irányuló értékesítésének volumenét, és ezen értékesítéseknek a figyelembe vett időszak alatt megfigyelhető ugrásszerű növekedését mutatják.
7. táblázat
Harmadik országokba történő értékesítések
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Volumen (ezer darab)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
e) Piaci részesedés
(79)
Az uniós értékesítés visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és a felülvizsgálatim időszak alatt 80 és 93 % között mozgott. Az uniós piaci részesedés növekedésének az oka az uniós felhasználásban mutatkozó csökkenés, valamint a kínai behozatalok piaci részesedésének csökkenése volt.
8. táblázat
Uniós piaci részesedés
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, felülvizsgálati kérelem, Eurostat-adatok és a Bizottság számára hozzáférhető egyéb statisztikai források.
f) Növekedés
(80)
2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 12 %-kal visszaesett. Az uniós gyártók uniós piacon történő értékesítésének volumene 4 %-kal csökkent. Az uniós gyártók piaci részesedése 9 %-kal nőtt.
g) Foglalkoztatás
(81)
A figyelembe vett időszak alatt az Unióban csökkent az iparágban foglalkoztatottak száma. Ez a csökkenés az uniós gazdasági ágazatban bekövetkezett modernizációs intézkedésekkel és az uniós gyártási eljárások automatizálásával állt összefüggésben.
9. táblázat
Uniós foglalkoztatás
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
h) Termelékenység
(82)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége - a foglalkoztatottakra kivetített éves teljesítmény alapján mérve - a figyelembe vett időszak alatt pozitív irányba változott, 2010-ben és a felülvizsgálati időszak alatt pedig változatlan maradt.
(83)
A termelékenység fent említett növekedése a (93) preambulumbekezdésben bemutatott modernizációs folyamattal állt összefüggésben.
10. táblázat
Termelékenység
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (ezer darab/év)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
i) A tényleges dömpingkülönbözet mértéke és a múltbeli dömpinget követő helyreállás
(84)
Emlékeztetni kell arra, hogy a (19)-(23) preambulumbekezdésben bemutatott körülmények okán nem lehetett dömpingszámítást végezni. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat átlagárai alapján megállapított rendes érték és a harmadik országokba irányuló kivitelek árai alapján kiszámított exportár összehasonlításából a dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések vonhatók le.
(85)
Az elemzések szerint az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt behozatalokkal szemben hozott intézkedések hatására nagymértékben helyreállt, és a hatályos intézkedések hatékonynak bizonyulnak.
6.2. Mikrogazdasági elemek
a) Készletek
(86)
Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.
11. táblázat
Zárókészlet
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
(87)
A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat árukészlete az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése szempontjából nem releváns tényező, mivel a készletmennyiség szezonális alapon változik.
b) Bérek
(88)
A figyelembe vett időszak alatt az egy foglalkoztatottra számított átlagbér 33 %-kal nőtt.
12. táblázat
Bérek (az egy foglalkoztatottra jutó bérköltség)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
c) Értékesítési árak
(89)
Az emelőkaros gyorsfűzők uniós átlagos egységára 2008 és a felülvizsgálati időszak között enyhe emelkedést mutatott. A 2009. évhez képest viszonyított visszaesés 2010-ben a nyersanyagárak ingadozásával függ össze.
13. táblázat
Egységár az uniós piacon
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
d) Nyereségesség
(90)
A alábbiakban bemutatott nyereségességi adatokhoz úgy juthatunk, ha az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményét az uniós piacon megvalósított forgalom százalékában fejezzük ki.
14. táblázat
Nyereségesség
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
(91)
A végleges intézkedések 2006. évi kivetését megelőzően az uniós gazdasági ágazat erősen veszteséges volt. Azóta az emelőkaros gyorsfűzők ágazatának gazdasági helyzete a figyelembe vett időszak alatt javult, habár a felügyeleti időszak alatt az eredeti vizsgálatban kitűzött 5 %-os nyereségességi cél alatt maradt.
e) Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
(92)
A beruházásokkal, a beruházások megtérülésével és a pénzforgalommal kapcsolatos tendenciákat a következő táblázat mutatja be.
15. táblázat
Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Beruházások
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
A beruházások megtérülése
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Pénzforgalom
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok.
(93)
Az intézkedések 2006-os bevezetését követő gazdasági helyreállásnak köszönhetően az ágazat jelentős beruházásokat tett a gyártóberendezések modernizálása és bővítése területén, különösen 2008-ban és 2009-ben. A nyereségesség javulása a pénzforgalom növekedésében is tükröződött.
f) Tőkebevonási képesség
(94)
Az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képességével kapcsolatban a vizsgálat nem tárt fel különösebb problémát.
6.3. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó következtetés
(95)
A fent említett elemzés alapján megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete javult, és az az intézkedések 2006. évi bevezetését követően életképesnek bizonyult. Mindazonáltal figyelembe véve, hogy az említett pozitív változások csak az intézkedések bevezetését követően jelentkeztek, a foglalkoztatottság csökken, és a nyereségesség továbbra sem éri el a célként kitűzött szintet, megállapítható, hogy gazdasági helyzetét nézve az ágazat továbbra is törékeny és sebezhető. Ezért a bizonyítékok alapján az a következtetés vonható le, hogy a kár megszűnése részben vagy egészében az intézkedések meghozatalára vezethető vissza.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(96)
A hatályos intézkedések bevezetése óta jelentősen javult az uniós gazdasági ágazat helyzete. A jelen elemzés megállapításai ugyanakkor azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is instabil és sebezhető.
(97)
Ezen körülmények között helyénvaló elemezni a jelentős kár megismétlődésének valószínűségét annak megállapítására, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó behozatal volumenének és árainak várható alakulása tovább rontaná-e a jelen helyzetet (lásd a (98)-(106) preambulumbekezdések).
(98)
A világon a két legfontosabb emelőkarosgyorsfűző-gyártó Kína és az Unió. Az emelőkaros gyorsfűzők világméretekben legnagyobb piaca az Unió, Dél-Amerika és Oroszország előtt. Léteznek kis gyártók más országokban is, pl. Indiában, ám ezek az saját belföldi piacukra koncentrálnak. Az USA és Kanada más nyilvántartó rendszereket használ.
(99)
Emlékeztetni kell arra, hogy Kína jelentős szabad kapacitással rendelkezik, továbbá, hogy az emelőkaros gyorsfűzők gyártása Kínában könnyen növelhető, amint azt a (45)-(48) preambulumbekezdések is mutatták.
(100)
Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás nagyjából az uniós felhasználásnak felel meg (lásd a (45) preambulumbekezdést).
(101)
Megállapításra került továbbá, hogy a Kínában gyártott emelőkaros gyorsfűzők esetleges többletét az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg az Uniós piacra exportálnák (lásd az (53) preambulumbekezdést). Ez azon a tényen alapul, hogy az uniós piac jelenti továbbra is az emelőkaros gyorsfűzők legnagyobb piacát világszerte, az uniós felhasználás viszonylag állandó, továbbá az uniós piacon uralkodó árak általában magasabbak más exportpiacok árainál (lásd (52) preambulumbekezdés). Figyelembe kell venni továbbá, hogy az Unión és Kínán kívül nincs más jelentős, emelőkaros gyorsfűzőket gyártó exportáló ország.
(102)
Ezenfelül a (41) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai gyártási kapacitás további munkaerő bevonásával könnyen növelhető. A kínai kivitelek ezért az uniós felhasználás növekvő igényét ki tudnák elégíteni. A kínai behozatalok potenciálisan alacsony árait tekintve - amint azt a harmadik piacokra történő kivitelek áraival való összehasonlítás mutatta - valamint az ország azon, látszólag korlátlan képességéből adódóan, hogy a piacot alacsony árú termékkel lássa el, az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel nem tudná kihasználni a kereslet növekedését, ami piaci részesedésének jelentős csökkenéséhez vezetne.
(103)
Ezek alapján várható, hogy a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők Unióba irányuló behozatalának bármely jelentős jövőbeli megnövekedése súlyosan negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A korábban említetteknek megfelelően az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan jelentős lenne a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalának volumene. Továbbá ezen behozatal nagy valószínűséggel jelentős árleszorító hatást gyakorolna az uniós piacra, és ennélfogva az uniós gazdasági ágazatra, amint ez az uniós és a harmadik országok piacain tapasztalható árszínvonalra vonatkozó adatokból is kiderül. A rendelkezésre álló adatok alapján a jelenlegi kínai árak kb. 20 %-kal alacsonyabbak az uniós áraknál, amint az a (69) preambulumbekezdésben is szerepel, ami arra utal, hogy a kínai behozatalok árai az intézkedések feloldása esetén nagy valószínűséggel jelentősen az uniós árak alatt lennének.
(104)
Az uniós piac vonzereje a kínai exportáló gyártók számára azzal is alátámasztható, hogy helytelen besorolással próbálták kijátszani a dömpingellenes intézkedéseket (lásd (55) preambulumbekezdés).
(105)
A fentiek alapján valószínűsíthető, hogy a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések lejárta az Unióba irányuló behozatalok mennyiségének ugrásszerű növekedéséhez vezetne olyan alacsony áron, amely nagy valószínűséggel jelentősen alákínálna az uniós értékesítési áraknak. Mindez jelentős kárt okozna és semmissé tenné a gazdasági ágazat elmúlt évben végrehajtott beruházásait és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás érdekében tett erőfeszítéseit.
(106)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából származó behozatalokkal szemben hozott intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(107)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével.
(108)
Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult.
(109)
Az eredeti vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések elfogadása nem ellentétes az Unió érdekével. Emellett a jelen vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, így olyan helyzetet elemez, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban.
(110)
Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy - a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés ellenére - léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(111)
Az érintett országból származó behozatalra elrendelt dömpingellenes intézkedések fenntartása nagymértékben erősítené az uniós gazdasági ágazat arra vonatkozó lehetőségeit, hogy ésszerű nyereségességet érjen el, mivel segítene megakadályozni, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős mennyisége következtében kiszoruljon a piacról.
(112)
Valóban nagy a valószínűsége a nagy mennyiségű káros dömping megismétlődésének, amit az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
(113)
Ennek megfelelően levonható a következtetés, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Az importőrök és a felhasználók érdekei
(114)
Amint fentebb említettük, az ismert független importőrök egyike sem küldött vissza kitöltött kérdőíveket. Az emelőkaros gyorsfűzők importőrei rendszerint az érintett termék felhasználói is, mivel ezeket emelőkaros mappák előállításához használják.
(115)
Több felhasználó, így pl. emelőkaros mappák gyártói is jelentkeztek a vizsgálat során. Csak egy felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet, amelyet azonban a benyújtott adatok minősége miatt csak korlátozott mértékben lehetett megerősíteni az ellenőrző látogatás során.
(116)
Az megvizsgált felhasználó azt kérte, hogy a Kínából származó emelőkaros mappákra is vezessenek be dömpingellenes intézkedéseket. Ezen kérését ugyanakkor nem támasztotta alá megalapozott bizonyítékokkal.
(117)
Két felhasználó az intézkedések fenntartása ellen érvelt. Állításaikat ugyanakkor nem támasztották alá bizonyítékokkal.
(118)
A vizsgálat másrész kimutatta, hogy amennyiben az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Kína válna az emelőkaros gyorsfűzők egyedüli beszállítójává, az veszélyeztetné az emelőkaros mappák gyártóinak helyzetét is, mivel megszűnne a verseny az emelőkaros gyorsfűzők világpiacán. Ezért megállapításra került, hogy a meglévő intézkedések hozzájárulnak az emelőkaros gyorsfűzők világpiacán a termékpaletta és a verseny sokoldalúságának megőrzéséhez, ami végső soron a felhasználók érdeke.
(119)
Három, kizárólag uniós emelőkaros gyorsfűzőt használó felhasználó semleges álláspontra helyezkedett; egyikük az intézkedések fenntartását támogatta.
(120)
Mivel az emelőkaros gyorsfűzők költségei az emelőkaros mappák kiskereskedelmi árának csak minimális arányát teszik ki, az intézkedések vagy egyáltalán nincsenek, vagy gyakorlatilag nincsenek hatással a végtermék (az emelőkaros mappa) árára, és ezáltal a végső felhasználóra sem.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(121)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(122)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartását javasolták. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék észrevételeiket. A beadványokat és az észrevételeket elemezték, de ezek nem változtattak azokon az alapvető tényeken és megfontolásokon, amelyek alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásáról szóló döntés született.
(123)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó emelőkaros gyorsfűzők behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8305 10 00 KN-kód (8305100050 TARIC-kód) alá tartozó, általában papírlapok és egyéb dokumentumok irattartókban és mappákban történő tárolására használt emelőkaros gyorsfűző behozatalára. Ezen emelőkaros gyorsfűző hordozólapon elhelyezkedő, íves, rögzített (általában két) fémelemből áll, legalább egy nyitó szerkezettel rendelkezik, lehetővé téve a papírlapok és egyéb dokumentumok elhelyezését és rendszerezését.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Gyártó
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kína
27,1 %
A729
Minden más vállalat
47,4 %
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 30-án.