KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 513/2013
af 4. juni 2013
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina og om ændring af forordning (EU) nr. 182/2013 om registrering af importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7 og artikel 14, stk. 5,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 6. september 2012 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Undersøgelsen indledtes som følge af en klage, der blev indgivet den 25. juli 2012 af EU ProSun (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Registrering
(3)
Som følge af en anmodning med de fornødne beviser vedtog Kommissionen den 1. marts 2013 forordning (EU) nr. 182/2013 (3) om at gøre importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina til genstand for registrering pr. 6. marts 2013.
3. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og kendte importører om indledningen af undersøgelsen. Kommissionen underrettede også producenter i USA, da USA blev anset for et muligt referenceland.
(5)
De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte skriftlige bemærkninger og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der blev fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(6)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter, der er involveret i undersøgelsen, og med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de foreskrevne tidsfrister meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde besluttet at begrænse antallet af eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter, der ville blive undersøgt, mest muligt ved at udtage en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 17 (denne procedure betegnes også »stikprøveudtagning«).
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(7)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Alle kendte EU-producenter og kendte producentsammenslutninger blev informeret om udtagelsen af den midlertidige stikprøve af EU-producenter. Den midlertidige stikprøve bestod af ni EU-producenter ud af de ca. 220 EU-producenter, der inden indledningen af undersøgelsen var kendte producenter af den pågældende vare (se betragtning 26), som blev udtaget på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde i betragtning af salgsmængde og geografisk beliggenhed, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Kommissionen sørgede for, at stikprøven omfattede både vertikalt integrerede og ikke-integrerede EU-producenter. Interesserede parter blev også opfordret til at fremsætte deres synspunkter om den midlertidige stikprøve. En række interesserede parter fremsatte bemærkninger til den midlertidige stikprøve, og en part anmodede om en høring med høringskonsulenten.
(8)
Adskillige interesserede parter rejste følgende indvendinger vedrørende den midlertidige stikprøve af EU-producenter:
i)
Visse parter påstod, at den begrænsede information om den midlertidige stikprøve var utilstrækkelig og hindrede dem i at fremsætte relevante bemærkninger til den foreslåede stikprøve. De kritiserede især, at EU-producenternes identitet var hemmeligholdt, og anmodede om, at Kommissionen offentliggjorde navnene på de medlemsstater, hvor EU-producenterne i stikprøven er beliggende, EU-stikprøvevirksomhedernes produktionsandel af den samlede produktion af fotovoltaiske moduler, celler og wafere samt den procentdel af produktion og salg, som stikprøvevirksomhederne tegner sig for, både individuelt og samlet.
ii)
Den metode, der anvendtes til udtagning, blev anfægtet med den begrundelse, at den »blander tre etaper«, nemlig støtten til indledningen af udløbsundersøgelsen, definitionen af EU-erhvervsgrenen og stikprøveundersøgelsen. Det blev derfor påstået, at det ikke var klart, om EU-erhvervsgrenen allerede var defineret på det tidspunkt, hvor stikprøven blev udtaget, og derfor, om stikprøven kunne betragtes som repræsentativ. Uden en definition af EU-erhvervsgrenen på stikprøvetidspunktet var de interesserede parter ikke i stand til at undersøge, om den midlertidige stikprøve var repræsentativ, og således, om grundlaget for stikprøven, EU-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden, jf. definitionen i betragtning 19, kunne betragtes som korrekt analyseret. Derudover blev det påstået, at det ikke var passende at udtage den midlertidige stikprøve på grundlag af EU-producenternes besvarelser som led i undersøgelsen af støtten til indledningen af undersøgelsen.
iii)
Det blev også påstået, at den midlertidige stikprøve blot var udtaget på grundlag af virksomheder, der havde givet udtryk for deres støtte til den nuværende undersøgelse.
iv)
En part påstod, at produktionsmængden af wafere og celler, idet der indgår vertikalt integrerede virksomheder i den midlertidige stikprøve, kunne være talt dobbelt eller tredobbelt, hvilket sår tvivl om stikprøvens generelle repræsentativitet. Det blev påstået, at for vertikalt integrerede producenter burde kun produktionsmængden af moduler medtælles og ikke mængden af celler og wafere.
v)
Samme part påstod, at de data, der lå til grund for udtagningen af stikprøven, i hvert fald var delvist upålidelige, hvilket kunne påvirke repræsentativiteten af den midlertidige stikprøve som helhed.
vi)
En part fremlagde en liste, der angiveligt indeholdt yderligere omkring 150 EU-producenter af samme vare, og påstod, at de burde tages i betragtning med henblik på udtagning af stikprøven af EU-producenter.
(9)
Parternes påstande blev besvaret på følgende måde:
i)
EU-producenterne anmodede om, at deres navne blev holdt fortrolige, på grund af risikoen for gengældelsesforanstaltninger. Der blev ganske rigtigt fremsat reelle trusler over for EU-producenter for at skade deres forretninger både i og uden for Unionen. Kommissionen vurderede, at disse anmodninger var tilstrækkeligt begrundede til at blive efterkommet. Offentliggørelsen af beliggenheden eller andelen af produktion og salg for individuelle EU-producenter, der indgår i stikprøven, kunne let afsløre den pågældende producents identitet, og denne anmodning måtte derfor afvises.
ii)
Kommissionen »forvekslede« ikke fastsættelsen af støtten til indledningen af den nuværende undersøgelse, definitionen af EU-erhvervsgrenen og udtagelsen af den midlertidige stikprøve, da disse etaper er uafhængige af hinanden, og der blev truffet separate beslutninger herom. Det blev ikke godtgjort, i hvilket omfang brugen af de produktions- og salgsdata, som EU-producenterne fremlagde i forbindelse med gennemgangen af støtten til indledningen af den nuværende undersøgelse, havde påvirket stikprøvens repræsentativitet. EU-erhvervsgrenen blev allerede ved indledningen defineret midlertidigt. Alle foreliggende oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger i klagen og data, der blev indhentet fra EU-producenter og andre parter før indledningen af undersøgelsen, blev anvendt til midlertidigt at fastslå den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden, jf. definitionen i betragtning 19.
iii)
De EU-producenter, der besvarede spørgsmålene om støtte til indledningen af undersøgelsen, blev taget i betragtning til stikprøven uanset om de støttede, gik imod eller ikke udtalte sig om undersøgelsen; denne påstand blev derfor afvist.
iv)
Spørgsmålet om dobbelt- eller tredobbelttælling blev taget i betragtning ved udtagningen af den midlertidige stikprøve. Det viste sig, at en udelukkelse af produktion og salg af wafere og solceller fra vertikalt integrerede EU-producenter ikke ville vedrøre den del af produktionen af wafere og solceller, der sælges på det frie marked. Det blev derfor konkluderet, at en udelukkelse af salget af wafere og solceller fra den samlede produktionsmængde ikke nødvendigvis ville føre til en mere repræsentativ stikprøve. Desuden blev stikprøvens repræsentativitet ikke kun fastslået på grundlag af produktionsmængden, men også på grundlag af den geografiske fordeling og en afbalanceret repræsentation af vertikalt integrerede og ikke-integrerede producenter. Produktionsmængdens relative repræsentativitet blev beregnet for hver type af samme vare. På dette grundlag blev det konkluderet, at metoden til udtagning af den midlertidige stikprøve var passende, og stikprøven betragtes derfor som repræsentativ for EU-erhvervsgrenen for den undersøgte vare som helhed. Derfor blev denne påstand afvist.
v)
Hvad angår oplysningernes pålidelighed, blev stikprøven udtaget på grundlag af de oplysninger, der forelå på udtagningstidspunktet, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. Hvad angår pålideligheden af de data, der blev anvendt til støtte for indledningen af undersøgelsen, blev der i forbindelse med undersøgelsen ikke fundet bevis, for at de oplysninger, der blev indhentet til indledningen, skulle være væsentligt mangelfulde. Det kan derfor med rimelighed antages, at grundlaget for udtagningen af den midlertidige stikprøve var tilstrækkeligt pålideligt. Derfor blev denne påstand afvist.
vi)
Hvad angår listen over 150 yderligere EU-producenter, skal det mærkes, at disse oplysninger blev fremlagt på et tidspunkt længe efter den tidsfrist, inden for hvilken interesserede parter kunne fremsætte bemærkninger til udtagningen af den midlertidige stikprøve, og inden for hvilken EU-producenter kunne give sig til kende og anmode om at blive udtaget til stikprøven. Desuden var ca. 30 af EU-producenterne på listen allerede Kommissionen bekendt på det tidspunkt, hvor stikprøven blev udtaget. Desuden blev alle EU-producenter, der gav sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen, taget i betragtning ved udtagningen af stikprøven. På dette grundlag blev stikprøvens repræsentativitet ikke berørt. Derfor blev denne påstand afvist.
(10)
Efter modtagelsen af bemærkningerne blev sammensætningen af stikprøven revideret, idet der var antydninger af, at en af de udtagne virksomheder ikke havde været i stand til at samarbejde fuldt ud. For at bevare stikprøvens repræsentativitet blev yderligere en EU-producent udtaget. Den reviderede stikprøve bestod således af ti virksomheder, som blev udtaget på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde for hvert produktionsniveau, under hensyntagen til salgsmængden på EU-markedet og den geografiske beliggenhed, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I procent af den samlede EU-produktion tegnede den reviderede stikprøve af EU-producenter sig således for mellem 18 % og 21 % for moduler, mellem 17 % og 24 % for celler og mellem 28 % og 35 % for wafere og omfattede både vertikalt integrerede og ikke-integrerede producenter. Da angivelsen af en præcis procentdel ville gøre det muligt at beregne produktionsmængden for førnævnte nye EU-producent og dermed afgøre virksomhedens identitet, kan de nøjagtige procentdele ikke fremlægges.
b) Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden, jf. definitionen i betragtning 19.
(12)
Kommissionen kontaktede ca. 250 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som klageren havde oplyst, hvoraf 36 parter besvarede den stikprøveformular, der var vedlagt indledningsmeddelelsen, 35 for moduler, 1 for celler og ingen besvarelser for wafere. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve, som omfattede den største repræsentative importmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På dette grundlag udtog Kommissionen en stikprøve på tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører af moduler og en for celler. Som følge af de indsendte bemærkninger besluttede Kommissionen at udtage endnu en ikke forretningsmæssigt forbundet importør af moduler til stikprøven. Denne virksomhed gav sig til kende og påstod, at dens aktivitetsniveau berettigede den til at blive medtaget i stikprøven. Virksomhedens oprindelige oplysninger blev derfor behandlet på ny, og det stod klart, at der optrådte en skrivefejl i den importmængde, som den pågældende importør havde angivet. På dette grundlag blev den pågældende virksomhed medtaget i stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører. To virksomheder, der oprindeligt blev udtaget til stikprøven, besvarede ikke spørgeskemaerne og blev derfor betragtet som ikke samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen og blev derfor udelukket fra stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører bestod således af to importører af moduler og én importør af celler og tegnede sig for ca. 2-5 % af den samlede import fra det pågældende land. Efter modtagelsen af spørgeskemabesvarelsen stod det dog klart, at to ud af tre importørers kerneaktivitet faktisk var installation af solcelleanlæg og ikke handel med den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at størstedelen af importen af den pågældende vare kommer ind på EU-markedet gennem virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Kina, eller gennem installatører og projektudviklere. Under disse omstændigheder blev stikprøven midlertidigt betragtet som repræsentativ. Kommissionen vil dog i løbet af undersøgelsen tage kontakt til flere samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører for at afgøre, om de betragtes som importører, og om stikprøven skal udvides.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(13)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden, jf. definitionen i betragtning 19. Myndighederne i det pågældende land blev også hørt.
(14)
135 eksporterende producenter fra Kina (ofte i grupper af flere virksomheder) gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen. De samarbejdsvillige virksomheder tegner sig for 80 % af den samlede kinesiske eksportværdi. Den udtagne stikprøve på syv grupper af virksomheder består af de tre samarbejdsvillige eksportører med den største eksportmængde af moduler, de to samarbejdsvillige eksportører med den største eksportmængde af celler og de to samarbejdsvillige eksportører med den største eksportmængde af wafere.
d) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, EU-producenterne i stikprøven, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og leverandører og aftagere samt de sammenslutninger, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen kontaktede desuden en repræsentativ brugersammenslutning.
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra alle kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, alle EU-producenter i stikprøven, tre ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører i stikprøven og 21 leverandører og aftagere samt tre sammenslutninger heraf.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende (grupper af) virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de 10 stikprøveudvalgte EU-producenter
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kina
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kina
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kina
-
JingAo Group, Kina
-
Jinzhou Yangguang Energy, Kina
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kina
-
Yingli Green Energy Holding Company, Kina
c)
Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Tyskland
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italien
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rom, Italien
-
Sunways AG, Konstanza, Tyskland
-
JA Solar GmbH, München, Tyskland
d)
Forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere uden for Unionen
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taiwan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hongkong SAR
-
Wealthy Rise International Ltd, Hongkong SAR
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Schweiz
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Schweiz
e)
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Tyskland
f)
Leverandører
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Tyskland
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Tyskland
g)
Aftagere
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Tyskland
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanien
h)
Sammenslutninger
-
EPIA, Bruxelles, Belgien.
(18)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Indien som referenceland:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indien
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indien.
4. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(19)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium og celler og wafere af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium, med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina. Cellerne og waferne har en tykkelse på ikke over 400 mikrometer. Denne vare henhører i øjeblikket under KN-kode ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 (»den pågældende vare«).
(21)
Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:
-
solcelleopladere, der består af færre end seks celler, er bærbare og kan levere elektricitet til udstyr eller oplade batterier
-
fotovoltaiske produkter af tynd folie
-
fotovoltaiske produkter af krystallinsk silicium, der er permanent integreret i elektriske apparater, som ikke bruges til energiproduktion, og hvor sådanne elektriske apparater bruger den elektricitet, som de(n) integrerede fotovoltaiske celle(r) af krystallinsk silicium producerer.
(22)
Fotovoltaiske moduler, celler og wafere konverterer sollys til elektricitet. Konversionen foregår via celler, der absorberer lys og konverterer det til elektricitet gennem krystallinsk silicium.
(23)
Wafere er første led i produktionsprocessen. De er fremstillet af krystallinsk silicium og er de vigtigste komponenter i produktionen af celler.
(24)
Først skal det krystallinske silicium smeltes til ingots af krystallinsk silicium, som derefter saves i wafere. Wafere undergår en højteknologisk halvlederproces for at skabe arbejdende solceller. Cellerne er andet led i produktionsprocessen. De har en positiv-negativ pol for at opsamle og sende den elektricitet, der genereres af cellen.
(25)
Modulerne er tredje led i produktionsprocessen. Ved samling af modulerne svejses cellerne sammen med flad valsetråd eller metalbånd, hvorved der frembringes en streng af celler. De lamineres mellem plader. Der anvendes hovedsagelig glas i det øverste lag og en polymerisk underlagsplade i det nederste lag. Rammerne anvendes sædvanligvis til montering på f.eks. hustage. Modulet kan eventuelt være udstyret med en inverter.
2. Samme vare
(26)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indien, som anvendtes som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. Påstande vedrørende varedækningen
i) Fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål
(27)
En række interesserede parter påstod, at undersøgelsen ikke kan omfatte tre varer med forskellige fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, og at moduler, celler og wafere derfor bør indgå i tre separate undersøgelser. De påstod desuden, at det er uklart, om undersøgelsen omfatter en vare eller tre separate varer, og at de derfor ikke har alle muligheder for at forsvare deres interesser. Det blev ligeledes påstået, at wafere som et alternati skulle udelukkes fra undersøgelsen, hvis monowafere ikke blev udelukket, jf. betragtning 42-44.
(28)
Produktionen af wafere, celler og moduler er en samlet produktionsproces i forskellige trin. Moduler, celler og wafere afgør tilsammen egenskaberne i det færdige produkt (altså modulerne). Undersøgelsen viste, at produktionen af wafere og celler direkte og udelukkende er bestemt til produktionen af moduler; moduler, celler og wafere har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber (bestemmes ved den anvendte råvare) og har de samme grundlæggende anvendelsesformål, dvs., at de sælges med henblik på at indgå i PV-solcelleanlæg. Modulernes ydeevne er direkte forbundet med wafernes og cellernes ydeevne.
(29)
Det fremgik tydeligt af indledningsmeddelelsen, at moduler, celler og wafere udgør den undersøgte vare. De interesserede parter havde derfor alle muligheder for at forsvare deres interesser på grundlag af definitionen af den pågældende vare. Påstandene blev derfor afvist.
ii) Forskellig nomenklatur
(30)
Det blev desuden påstået, at moduler, celler og wafere ikke kunne betragtes som en enkelt vare, da de klassificeres under forskellige ottecifrede KN-koder, sekscifrede positioner, firecifrede HS-positioner og tocifrede kapitelnumre, og at de også findes i forskellige afsnit af HS-nomenklaturen. Denne påstand er i sig selv irrelevant for at afgøre varedækningen i en antidumpingundersøgelse, som er baseret på den pågældende vares fysiske egenskaber.
iii) Cellernes merværdi
(31)
Adskillige parter påstod, at merværdien i cellernes omdannelsesproces udgør hovedparten af et moduls merværdi og derfor bør betragtes som en separat vare.
(32)
Undersøgelsen viste, at cellernes produktion er den teknologisk set mest sofistikerede del i produktionsprocessen. Undersøgelsen viste dog også, at de tre trin er forbundet, og merværdien er således ikke koncentreret på et bestemt trin i produktionsprocessen, men derimod fordelt over hele produktionsprocessen. Påstanden blev derfor afvist.
iv) Separate markeder
(33)
Visse interesserede parter påstod, at moduler, celler og wafere sælges på separate markeder, og at de derfor burde behandles som separate varer, hvilket også blev understreget af, at en lang række producenter ikke er vertikalt integrerede.
(34)
Moduler, celler og wafere kan ikke betragtes som separate varer, hvis priser kun svinger afhængigt af markedsfaktorerne. Faktisk er deres priser indbyrdes forbundet og påvirkes af prisen på polysilicium. Som det også fremgår af betragtning 23-25, produceres den pågældende vare i en enkelt produktionsproces med forskellige trin. Den kendsgerning, at visse producenter ikke er vertikalt integrerede, skyldes kun virksomhedernes beslutninger og stordriftsfordele og kan ikke ændre denne konklusion. Påstanden måtte derfor afvises.
v) Endelige anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed
(35)
Flere interesserede parter påstod, at moduler, celler og wafere skal behandles som forskellige varer, da de har forskellige endelige anvendelsesformål og ikke er indbyrdes udskiftelige.
(36)
Som det fremgår af det ovenstående, viste undersøgelsen, at produktionen af wafere, celler og moduler er en enkelt produktionsproces, og spørgsmålet om indbyrdes udskiftelighed mellem de forskellige trin i en produktionsproces er derfor ikke relevant. Desuden har moduler, celler og wafere det samme endelige anvendelsesformål, nemlig at omdanne sollys til elektricitet, og de kan derfor ikke anvendes til andre formål.
vi) Distributionskanaler
(37)
En interesseret part påstod, at moduler, celler og wafere ikke har de samme distributionskanaler, og at de derfor ikke kunne betragtes som en enkelt vare. Undersøgelsen viste, at moduler, celler og wafere kan distribueres gennem forskellige eller de samme distributionskanaler. De vigtigste kriterier for at definere en enkelt vare er de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. På grundlag af betragtning 27-29 konkluderes det således, at forskellige distributionskanaler ikke betragtes som et afgørende element. Argumentet må derfor afvises.
vii) Forbrugernes opfattelse
(38)
Det blev påstået, at moduler, celler og wafere opfattes helt forskelligt af forbrugerne, og at de derfor ikke bør betragtes som en enkelt vare.
(39)
Som i det foregående er de vigtigste kriterier for at definere en enkelt vare, at de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. På grundlag af betragtning 27-29 konkluderes det således, at forbrugernes opfattelse ikke betragtes som et afgørende element. Argumentet må derfor afvises.
viii) Tyndfilmsprodukter
(40)
En interesseret part påstod, at fotovoltaiske varer af tyndfilm bør inkluderes i definitionen af den pågældende vare, idet de angiveligt har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål.
(41)
Fotovoltaiske varer af tyndfilm er klart udelukket fra varedækningen, jf. betragtning 21. Fotovoltaiske varer af tyndfilm har ganske anderledes fysiske, kemiske og tekniske egenskaber end den pågældende vare. De produceres gennem en anden produktionsproces og fremstilles ikke af krystallinsk silicium, som er den vigtigste råvare til produktion af moduler, celler og wafere. De har en lavere omdannelsesydeevne og en lavere produktion af watt, og de er derfor ikke egnede til samme type anvendelse som den pågældende vare. Påstanden måtte derfor afvises.
ix) Udelukkelse af monowafere
(42)
En interesseret part påstod, at monowafere burde udelukkes fra definitionen af den pågældende vare, da de har anderledes fysiske, kemiske og tekniske egenskaber end multiwafere. Det blev påstået, at de har en anderledes krystalstruktur, form og et anderledes udseende. Det blev endvidere påstået, at der ikke produceres monowafere i Unionen.
(43)
Undersøgelsen viste, at monowafere er af højere kvalitet end multiwafere, uanset at de er et resultat af ens produktionsprocesser, der anvender den samme råvare (polysilicium). Det konkluderes derfor, at monowafere og multiwafere har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber.
(44)
Undersøgelsen viste, at de grundlæggende endelige anvendelsesformål er de samme, da både monowafere og multiwafere udelukkende er beregnet til produktion af solceller (hhv. mono- og multisolceller) og fører til produktion af solcellemoduler (hhv. mono- og multisolcellemoduler). Der er ingen væsentlige forskelle mellem de to typer wafere, og de er indbyrdes udskiftelige, da de begge anvendes til at producere celler. Hvad angår påstanden om, at der ikke produceres monowafere i Unionen, viste undersøgelsen, at der produceres både monowafere og multiwafere i Unionen. Påstanden måtte derfor afvises.
x) Halvfabrikata
(45)
Det blev endvidere påstået, at wafere og celler burde betragtes som to halvfabrikata, der anvendes i produktionsprocessen, mens moduler er de endelige produkter; de bør derfor ikke betragtes som en samlet vare.
(46)
Som i det foregående er de vigtigste kriterier for at definere en enkelt vare, at den samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. På grundlag af betragtning 27-29 konkluderes det således, at forskellen mellem halvfabrikata og endelige produkter ikke betragtes som et afgørende element. Argumentet må derfor afvises.
xi) Solcelleopladere
(47)
En interesseret part anmodede om en udelukkelse af solcellepaneler, der udelukkende er beregnet til 12 V's opladning af batterier, da de angiveligt har et andet anvendelsesformål end moduler, der kobles på forsyningsnettet, idet de genererer en mindre spænding og derfor ikke kan kobles til forsyningsnettet.
(48)
I henhold til indledningsmeddelelsen er solcelleopladere, der består af mindre end seks solceller, er bærbare og leverer elektricitet til apparater eller oplader batterier, udelukket fra den undersøgte vare. Moduler med mere end seks celler, som udelukkende er beregnet til opladning af batterier, har de samme grundlæggende egenskaber og ydeevne som moduler, der kan tilsluttes forsyningsnettet. De kan anvende en tomgangsspænding med en lavere spænding end det kredsløb, der anvendes i moduler, der tilsluttes forsyningsnettet. Til trods for denne forskel viste undersøgelsen, at denne type moduler kan tilsluttes forsyningsnettet. Den lavere spænding kan let kompenseres af en større dimension og/eller flere celler. Moduler, der er beregnet til opladning af batterier og består af mere end seks celler, falder derfor under definitionen af den pågældende vare.
xii) Konklusion
(49)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium og celler og wafere af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium, er én samlet vare. Kommissionen vil dog yderligere behandle spørgsmålet om, hvorvidt moduler, celler og wafere udgør en enkelt eller to eller tre separate varer. Kommissionen opfordrer derfor alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger og synspunkter om dette spørgsmål i betragtning af Kommissionens midlertidige konklusion i denne fase. Selv om det eventuelt konkluderes, at varerne udgør to eller tre separate varer, omfatter den nuværende undersøgelse dog stadig alle tre forskelle varer, og eventuelle definitive foranstaltninger indføres således for moduler, celler og wafere uanset spørgsmålet om, hvorvidt de udgør en enkelt eller flere varer.
C. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(50)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(51)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3.
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(52)
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende producenter i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristerne.
(53)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(54)
Efterprøvningen fastslog, at ingen af de syv eksporterende producenter (grupper af virksomheder), der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(55)
Alle syv virksomhedsgrupper havde fordel af skattemæssig særbehandling og modtog tilskud og var således ikke i stand til at påvise, at de ikke var genstand for væsentlige fordrejninger, der var overført fra det ikke-markedsøkonomiske system, og opfyldte derfor ikke kravene i kriterium 3 i analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(56)
Seks virksomhedsgrupper kunne ikke godtgøre, at deres regnskaber blev uafhængigt revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder, og opfyldte derfor ikke kravene i kriterium 2 i analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(57)
En virksomhedsgruppe var ikke i stand til at godtgøre, at alle virksomhederne i gruppen var underlagt konkurslove, og opfyldte ikke kravene i kriterium 4 i analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(58)
Desuden var tre virksomhedsgrupper ikke i stand til at godtgøre, at de ikke var genstand for væsentlig statslig indgriben, og opfyldte ikke kravene i kriterium 1 i analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(59)
Efter fremlæggelsen af konklusionerne om markedsøkonomisk behandling modtog Kommissionen bemærkninger fra alle stikprøvevirksomheder.
(60)
To virksomhedsgrupper fremsatte en proceduremæssig bemærkning og påstod, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var foretaget for sent, dvs. efter den tremånedersperiode, der er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og at undersøgelsen derfor burde afsluttes straks. De underbyggede deres påstand med EU-Domstolens dom i Brosmann- (4) og Aokan (5) Shoes-sagerne.
(61)
Først skal der mindes om, at Brosmann- og Aokang-sagerne ikke er relevante for vurderingen af lovformeligheden af en analyse vedrørende markedsøkonomisk behandling i denne undersøgelse, da disse sager i modsætning til denne undersøgelse vedrører situationer, hvor der slet ikke blev udført vurderinger vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(62)
Desuden er sagerne Brosmann og Aokan Shoes ikke relevante for vurderingen af lovformeligheden i forbindelse med denne undersøgelse, da grundforordningen i mellemtiden var blevet ændret. Grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), som senere ændret, foreskriver, at Kommissionen kun træffer afgørelse om markedsøkonomisk behandling for virksomheder, der indgår i en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 17, og at den træffer denne afgørelse senest syv måneder, og under alle omstændigheder ikke senere end otte måneder efter indledningen af undersøgelsen. Den ændrede artikel finder anvendelse for alle nye og igangværende undersøgelser efter 15. december 2012, og således også denne undersøgelse.
(63)
Under alle omstændigheder skal fortolkningen af den faste retspraksis opretholdes med hensyn til, at der ikke automatisk var en overtrædelse af retten til en fastsættelse af markedsøkonomisk behandling til trods for, at fristen på tre måneder ikke var overholdt.
(64)
De væsentligste bemærkninger fra parterne vedrørte den skattemæssige særbehandling og tilskuddene. Eksportørerne anfægtede ikke kendsgerningerne, men rejste tvivl ved betydningen heraf for opfyldelsen af kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling. De påstod navnlig, at statsydelser ikke udgør en væsentlig del af deres respektive omsætninger.
(65)
Det skal i den henseende bemærkes, at en indkomstskatteordning, der giver særbehandling til visse virksomheder, der af staten betragtes som strategiske, tydeligvis ikke hører til i en markedsøkonomi. En sådan ordning er stadig stærkt påvirket af statens planlægning. Det skal også bemærkes, at fordrejningerne som følge af indkomstskattenedsættelser er væsentlige, da de ændrer beløbet af den fortjeneste før skat, som virksomheden skal opnå for at være attraktiv for investorer. Fordrejningerne er også permanente, og den absolutte fordel i løbet af undersøgelsesperioden er på grund af fordelens art irrelevant for vurderingen af, hvorvidt fordrejningen er »væsentlig«. Analysen af betydningen skal derimod baseres på foranstaltningens generelle virkning for virksomhedens finansielle og økonomiske situation.
(66)
Hvad angår kriterium 2, påstod tre virksomhedsgrupper, at de opfyldte de respektive regler i de internationale regnskabsstandarder, idet deres amerikanske konsoliderede regnskaber fuldt ud opfyldte disse standarder. Visse virksomheder påstod også, at deres regnskaber generelt opfyldte de kinesiske regnskabsstandarder, som de betragtede som identiske med de internationale. Spørgsmålet er dog ikke, om de kinesiske regnskabsstandarder er identiske med de internationale regnskabsstandarder. Spørgsmålet er derimod, om regnskaberne opfylder de gældende regnskabsstandarder. Disse bemærkninger tog ikke stilling til den kendsgerning, at de pågældende kinesiske virksomheders individuelle regnskaber ikke opfyldte en række internationale regnskabsstandarder (og de tilsvarende kinesiske), herunder navnlig lagerafskrivninger og fremlæggelse af forretningsmæssigt forbundne parters transaktioner.
(67)
Hvad angår kriterium 1, konkluderes det ud fra parternes bemærkninger og i lyset af Domstolens dom i sag C-337/09 P (6), at alle virksomheder opfyldte dette kriterium. Den generelle afgørelse om markedsøkonomisk behandling er dog uændret, da ingen af eksportørerne i stikprøven var i stand til at opfylde kravene i kriterium 2 og 3.
(68)
Hvad angår kriterium 4, kunne virksomhedsgruppen i betragtning 57 påvise, at der var indledt en konkursbehandling af den største kinesiske virksomhedsgruppe i mellemtiden. Det konkluderes derfor, at denne virksomhedsgruppe opfyldte dette kriterium. Den generelle afgørelse om markedsøkonomisk behandling for denne virksomhedsgruppe er dog uændret, da den ikke var i stand til at opfylde kravene i kriterium 2 og 3.
(69)
Det konkluderes således, at det ikke er godtgjort, om de eksporterende producenter i stikprøven opfyldte kriterium 2 og 3. Ingen af virksomhederne kan derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel undersøgelse
(70)
18 samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, havde indgivet anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(71)
Kommissionen modtog mange anmodninger og konkluderede derfor midlertidigt, at individuelle undersøgelser ville være urimeligt byrdefulde og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Det blev derfor midlertidigt besluttet ikke at imødekomme anmodningerne om individuelle undersøgelser.
1.3. Referenceland
(72)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).
(73)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(74)
En række eksportører og importører har indsendt bemærkninger til valget af referenceland og påstået, at USA ikke er et egnet referenceland, især da det amerikanske marked var beskyttet mod import fra Kina i en del af UP gennem antidumping- og antisubsidieforanstaltninger.
(75)
Interesserede parter foreslog Taiwan, Indien og Sydkorea som mere egnede referencelande. Som følge af disse bemærkninger blev det besluttet at udvide analysen for at finde et egnet referenceland. De største producenter af solcellepaneler blev derfor kontaktet. I alt 34 virksomheder i Indien, 9 virksomheder i Japan, 15 virksomheder i Malaysia, 2 virksomheder i Mexico, 34 virksomheder i Korea, 9 virksomheder i Singapore, 43 virksomheder i Taiwan og 21 virksomheder i USA blev kontaktet.
(76)
Der blev modtaget besvarelser fra to virksomheder i Indien, to i Taiwan og to i USA. Da virksomhederne i Taiwan næsten udelukkende producerede fotovoltaiske solceller, mens den kinesiske eksport hovedsagelig består af moduler, og da USA blev betragtet som uegnet i lyset af de indkomne bemærkninger, blev det midlertidigt besluttet at anvende Indien som referenceland. Det skal bemærkes, at Kommissionen kan tage spørgsmålet op til ny overvejelse, hvis den videre undersøgelse viser, at moduler, celler og wafere udgør to eller tre forskellige varer. Da Indien navnlig ikke producerer wafere, kan det blive nødvendigt at vælge et andet referenceland for wafere.
(77)
En indisk producent indsendte en mangelfuld besvarelse. De oplysninger, som virksomheden indsendte, kunne derfor ikke anvendes til at fastsætte den normale værdi. De oplysninger, som virksomheden indsendte, og som blev verificeret, kunne dog anvendes til at bekræfte, at oplysningerne fra den fuldt samarbejdsvillige referencelandsproducent var repræsentative for det indiske marked.
1.4. Normal værdi
(78)
Da ingen af de kinesiske eksportører i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), beregnet ved at anvende Indien som referenceland med markedsøkonomi.
(79)
Først identificerede Kommissionen de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(80)
Kommissionen undersøgte dernæst for producenten i referencelandet, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(81)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den pågældende type i UP.
(82)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(83)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(84)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(85)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af den eneste fuldt ud samarbejdsvillige referencelandsproducents salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
(86)
For wafere kunne den normale værdi ikke fastsættes ved hjælp af den metode, der er beskrevet i betragtning 79-85, da ingen af de samarbejdsvillige indiske producenter fremstillede wafere. Det blev undersøgt, om den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af en næsten identisk vare, om nødvendigt med justeringer for forskelle i fysiske egenskaber. For wafere var den næsten identiske vare en solcelle. Wafere undergår dog en omfattende bearbejdning, før de bliver til solceller. Desuden ville denne metode forudsætte væsentlige justeringer, som ikke kan fastsættes pålideligt. Den normale værdi for en celle kan derfor ikke anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi for en wafer. Alternativt blev det overvejet at anvende priserne for wafere, som solgtes af producenter fra lande med markedsøkonomi på det indiske marked, da disse priser er repræsentative for de markedsvilkår, der er gældende på det indiske marked for wafere. Da Sydkorea er det største land med markedsøkonomi, som leverer wafere til referencelandsproducenter, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af priserne på sydkoreanske wafere på det indiske marked.
1.5. Eksportpris
(87)
De eksporterende producenters eksportsalg til Unionen fandt enten sted direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Unionen.
(88)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(89)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne virksomheders første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en samarbejdsvillig ikke forretningsmæssigt forbunden importørs fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
1.6. Sammenligning
(90)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(91)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(92)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende fysiske egenskaber, indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
1.7. Dumpingmargener
(93)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(94)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet som et vejet gennemsnit af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(95)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med den samlede mængde af import fra Kina til Unionen.
(96)
Da samarbejdet udgjorde mere end 80 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Da der ikke var grund til at tro, at de eksporterende producenter bevidst undlod at samarbejde, blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da der ikke var indikationer for, at de virksomheder, der ikke samarbejdede, foretog dumping på et lavere niveau, og for at sikre foranstaltningernes effektivitet.
(97)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder (bilag 1)
88,5 %
Alle andre virksomheder
112,6 %
D. SKADE
1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(98)
Samme vare fremstilles af henved 220 producenter i Unionen. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(99)
Alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger i klagen, makroøkonomiske data fra Europressedienst, en uafhængig konsulentvirksomhed (»konsulenten«) og de verificerede spøgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastslå den samlede EU-produktion for UP, da der ikke forelå fyldestgørende offentlige oplysninger om produktionen. Da moduler, celler og wafere importeres til Unionen under toldpositioner, der omfatter andre varer, som ikke er genstand for denne undersøgelse, kunne Eurostat ikke anvendes til at fastslå importmængder og -værdier. Importmængderne og -værdierne blev fastslået på grundlag af data fra konsulenten. Hvor det var muligt, blev oplysningerne fra konsulenten krydstjekket med offentlige kilder og med de verificerede spørgeskemabesvarelser.
(100)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 4 GW for moduler, 2 GW for celler og 2 GW for wafere i UP.
(101)
Der blev, jf. betragtning 10, udtaget ti EU-producenter til en stikprøve, der tegner sig for 18-21 % af den samlede EU-produktion af moduler, 17-24 % af den samlede EU-produktion af celler og 28-35 % af den samlede EU-produktion af wafere.
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(102)
Dele af EU-erhvervsgrenen er vertikalt integrerede, og en væsentlig del af EU-erhvervsgrenens produktion er beregnet til bunden brug, særlig produktion af celler og wafere.
(103)
For at afgøre, om EU-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade og fastlægge forbruget samt andre økonomiske indikatorer, blev det undersøgt, om og i hvilket omfang EU-erhvervsgrenens efterfølgende produktion af samme vare (»bunden anvendelse«) skulle tages i betragtning.
(104)
For at få et så fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med samme vare, og det blev fastslået, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller det frie marked.
(105)
Det blev konkluderet, at de følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen skulle undersøges i forhold til den samlede aktivitet (inkl. EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse): forbrug, salgsmængde, produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, vækst, investeringer, lagerbeholdning, beskæftigelse, produktivitet, likviditet, investeringsafkast, evnen til at rejse kapital og dumpingmargenens størrelse. Disse medtages, idet undersøgelsen viste, at disse indikatorer med rimelighed kunne undersøges for hele aktiviteten, da produktionen til bunden anvendelse ligeledes blev påvirket af konkurrencer fra importen fra det pågældende land. Herefter benævnes det bundne og det frie marked tilsammen som »det samlede marked«.
(106)
Hvad angår rentabiliteten, fokuserede analysen på det frie marked, da priserne på det bundne marked ikke altid afspejlede markedspriserne og derfor havde en indvirkning på denne indikator.
3. EU-forbruget
(107)
EU-forbruget omfattede den samlede importmængde af den pågældende vare og den samlede salgsmængde af samme vare i Unionen, herunder salget til bunden anvendelse. Der forelå ikke fuldstændige data for EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet. Desuden blev importen til Unionen registreret under toldpositioner, der omfatter andre varer, der ikke er genstand for denne undersøgelse. Eurostat kunne derfor ikke anvendes til at fastslå importmængderne og -værdierne. EU-forbruget blev derfor baseret på data fra konsulenten i betragtning 99 og krydstjekket med offentlige kilder såsom markedsundersøgelser og offentligt tilgængelige undersøgelser og med de verificerede spørgeskemabesvarelser.
(108)
EU-forbruget udviklede sig som følger:
Tabel 1-a
EU-forbruget af moduler (i MW)
2009
2010
2011
UP
Det samlede marked
5 465
12 198
19 878
17 538
Indeks (2009 = 100)
100
223
364
321
Kilde:
Europressedienst
Tabel 1-b
EU-forbruget af celler (i MW)
2009
2010
2011
UP
Det samlede marked
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009 = 100)
100
154
200
187
Kilde:
Europressedienst
Tabel 1-c
EU-forbruget af wafere (i MW)
2009
2010
2011
UP
Det samlede marked
1 683
2 376
2 723
2 163
Indeks (2009 = 100)
100
141
162
129
Kilde:
Europressedienst
(109)
I den betragtede periode steg det samlede EU-forbrug med 221 % for moduler, 87 % for solceller og 29 % for wafere mellem 2009 og UP, men faldt i UP sammenlignet med 2011. Generelt set steg EU-forbruget af den undersøgte vare betydeligt i forhold til niveauet i 2009.
4. Import fra det pågældende land
4.1. Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(110)
Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2-a
Importen af moduler fra Kina (i MW)
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina
3 425
8 606
15 810
13 986
Indeks (2009 = 100)
100
251
462
408
Markedsandel på det samlede marked
63 %
71 %
80 %
80 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 2-b
Importen af celler fra Kina (i MW)
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina
175
530
970
1 019
Indeks (2009 = 100)
100
303
554
582
Markedsandel på det samlede marked
8 %
16 %
22 %
25 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 2-c
Importen af wafere fra Kina (i MW)
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina
95
523
880
711
Indeks (2009 = 100)
100
551
926
748
Markedsandel på det samlede marked
6 %
22 %
32 %
33 %
Kilde:
Europressedienst
(111)
I den betragtede periode steg importmængden til Unionen fra det pågældende land betydeligt, nemlig med 308 % for moduler, 482 % for celler og 648 % for wafere. Dette førte til en væsentlig stigning i markedsandele for importen fra det pågældende land til Unionen. Mere præcist steg markedsandele for importen fra det pågældende land fra 63 % til 80 % for moduler, fra 8 % til 25 % for celler og fra 6 % til 33 % for wafere. Overordnet set steg importen af den pågældende vare fra Kina væsentligt i form af mængder og markedsandel mellem 2009 og UP.
(112)
Det skal bemærkes, at stigningen i importen fra det pågældende land var meget større end stigningen i EU-forbruget af den pågældende vare. De eksporterende producenter var således i stand til at udnytte det stigende forbrug i Unionen, og deres stilling på markedet blev stærkere som følge af store markedsandele.
4.2. Importpriser og prisunderbud
(113)
De gennemsnitlige importpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3-a
Importpris for moduler fra Kina (i EUR/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
2 100
1 660
1 350
764
Indeks (2009 = 100)
100
79
64
36
Kilde:
Europressedienst og verificerede besvarelser af stikprøvespørgeskemaet
Tabel 3-b
Importpris for celler fra Kina (i EUR/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
890
650
620
516
Indeks (2009 = 100)
100
73
70
58
Kilde:
Europressedienst og verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 3-c
Importpris for wafere fra Kina (i EUR/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
550
400
400
333
Indeks (2009 = 100)
100
73
73
60
Kilde:
Europressedienst og verificerede spørgeskemabesvarelser
(114)
Den gennemsnitlige importpris fra Kina faldt betydeligt i den betragtede periode for moduler, celler og wafere. For moduler faldt den gennemsnitlige importpris med 64 % fra 2 100 EUR/kW i 2009 til 764 EUR/kW i UP. Ligeledes faldt den gennemsnitlige importpris på celler fra Kina med 42 % fra 890 EUR/kW til 516 EUR/kW. I den betragtede periode faldt importprisen på wafere med 40 % fra 550 EUR/kW til 333 EUR/kW.
(115)
Generelt set faldt prisen på den pågældende vare betydeligt mellem 2009 og UP.
(116)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vægtede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vægtede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger efter importen, nemlig omkostninger for toldklarering, håndtering og lastning. De gennemsnitlige omkostninger efter importen fra to importører af moduler, der indgik i stikprøven, blev anvendt. Deres kerneaktivitet var ikke import, men installation af moduler, hvilket dog ikke betød, at deres data ikke var repræsentative.
(117)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen udtrykt i procent af omsætningen i UP hos EU-producenterne i stikprøven viste vejede gennemsnitlige underbudsmargener på 17,5-30,7 % for moduler, 4 %-24,2 % for solceller, 16,6 %-21,6 % for wafere og 11,2 %-27,5 % for den pågældende vare overordnet set.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Generelt
(118)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(119)
Der blev, jf. betragtning 7 og 10, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(120)
Med henblik på skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra de data, der blev modtaget fra den uafhængige konsulent i betragtning 99, vedrørende samtlige EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af de verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven.
(121)
Med henblik på denne undersøgelse blev følgende makroøkonomiske indikatorer analyseret på grundlag af oplysninger vedrørende samtlige producenter af samme vare i Unionen: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.
(122)
Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev analyseret på grundlag af oplysninger om de EU-producenter af samme vare i Unionen, som indgik i stikprøven. gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lageropgørelser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital.
(123)
En interesseret part påstod, at markedsvilkårene for den pågældende vare er forskellige i de enkelte medlemsstater, og at skadesanalysen derfor burde foretages for hver enkelt medlemsstat separat. Denne påstand blev ikke begrundet. Desuden viste undersøgelsen ingen særlige omstændigheder, der kunne berettige en skadesanalyse pr. medlemsstat. Påstanden blev derfor afvist.
5.2. Makroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(124)
Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 4-a
Moduler - produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (MW)
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009 = 100)
100
154
200
187
Produktionskapacitet
4 739
6 983
9 500
9 740
Indeks (2009 = 100)
100
147
200
206
Kapacitetsudnyttelse
45 %
48 %
45 %
41 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 4-b
Celler - produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (MW)
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde
1 683
2 376
2 723
2 024
Indeks (2009 = 100)
100
141
162
120
Produktionskapacitet
2 324
3 264
3 498
3 231
Indeks (2009 = 100)
100
140
151
139
Kapacitetsudnyttelse
72 %
73 %
78 %
63 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 4-c
Wafere - produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (MW)
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde
1 600
2 677
2 553
2 017
Indeks (2009 = 100)
100
167
160
126
Produktionskapacitet
2 600
3 410
3 945
3 636
Indeks (2009 = 100)
100
131
152
140
Kapacitetsudnyttelse
62 %
79 %
65 %
55 %
Kilde:
Europressedienst
(125)
Den samlede EU-produktion af moduler steg med 87 % i den betragtede periode. Produktionen var på sit højeste i 2011 og faldt derefter i UP. EU-produktionen af moduler steg i en meget langsommere takt end væksten i forbruget, som mere end tredobledes i samme periode. På baggrund af den markante stigning i forbruget fordoblede EU-producenterne deres produktionskapacitet for moduler i den betragtede periode. Til trods for højere produktionsniveauer faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 4 procentpoint og var kun på 41 % i UP.
(126)
Den samlede EU-produktion af celler steg med 20 % i alt i den betragtede periode. Den var på sit højeste i 2011 og faldt derefter i UP. EU-produktionen af celler fulgte samme tendens som EU-forbruget med en langsommere stigning indtil 2011 og derefter et mere udtalt fald i UP. I tråd med udviklingen i EU-forbruget øgede EU-erhvervsgrenen indledningsvist sin kapacitet med 51 % indtil 2011, hvorefter den faldt i UP. Samlet set øgedes kapaciteten med 39 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen steg indtil 2011 og var som det højeste på 78 %, hvorefter den faldt med 15 procentpoint i UP. Overordnet set faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse for celler i den betragtede periode og udgjorde 63 % i UP.
(127)
Den samlede EU-produktion af wafere steg med 26 % i alt i den betragtede periode. EU-produktionen var på sit højeste i 2010 og faldt derefter konstant i 2011 til et endnu lavere niveau i UP. Som reaktion på et øget EU-forbrug udvidede EU-producenterne af wafere deres produktionskapacitet med 52 % indtil 2011, hvorefter deres kapacitet faldt i UP. Ikke desto mindre steg EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet for wafere med 40 % i alt i den betragtede periode. Til trods for stigningen i produktionen steg EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse for wafere indtil 2010, hvorefter den faldt konstant, hvilket førte til et samlet fald på 7 procentpoint i den betragtede periode, og var på 55 % i UP.
(128)
EU-erhvervsgrenen udvidede derfor sin kapacitet for at imødekomme det stigende forbrug. EU-erhvervsgrenens produktionsniveau steg dog meget langsommere end forbruget, hvilket førte til et fald i kapacitetsudnyttelsen for den pågældende vare i den betragtede periode.
5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(129)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5-a
Moduler - salgsmængde og markedsandel (i MW)
2009
2010
2011
UP
Salgsmængde på EU-markedet
1 037
1 890
2 683
2 357
Indeks (2009 = 100)
100
182
259
227
Markedsandel
19 %
15 %
13 %
13 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 5-b
Celler - salgsmængde og markedsandel (i MW)
2009
2010
2011
UP
Salgsmængde på det samlede marked
1 470
1 913
2 245
1 545
Indeks (2009 = 100)
100
130
153
105
Markedsandel
68 %
57 %
52 %
38 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 5-c
Wafere - salgsmængde og markedsandel (i MW)
2009
2010
2011
UP
Salgsmængde på det samlede marked
1 363
1 520
1 608
1 269
Indeks (2009 = 100)
100
112
118
93
Markedsandel
81 %
64 %
59 %
59 %
Kilde:
Europressedienst
(130)
Salgsmængden af moduler steg i den betragtede periode med 127 %. I en situation med en stigning i forbruget på 221 % gav dette sig imidlertid udslag i et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 19 % i 2009 til 13 % i UP. Hvad angår celler, steg EU-erhvervsgrenens salg kun marginalt med 5 %, mens forbruget steg med 87 %, hvilket resulterede i et fald i markedsandelen fra 68 % i 2009 til 38 % i UP. Hvad angår wafere, faldt den samlede salgsmængde med 7 % i forhold til det stigende forbrug, hvilket gav sig udslag i et fald i markedsandelen for wafere fra 81 % i 2009 til 59 % i UP.
(131)
I en situation med stigende forbrug steg EU-erhvervsgrenens salg af moduler og celler meget mindre end importen fra det pågældende land, mens salget af wafere faldt. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at drage fordel af det stigende forbrug. Markedsandelene for alle tre segmenter faldt således i den betragtede periode.
5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(132)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 6-a
Moduler - beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal ansatte
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indeks 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivitet (kW/ansat)
183
211
247
245
(Indeks 2009 = 100)
100
115
135
134
Kilde:
Europressedienst
Tabel 6-b
Celler - beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal ansatte
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indeks 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivitet (kW/ansat)
319
400
483
423
(Indeks 2009 = 100)
100
126
151
133
Kilde:
Europressedienst
Tabel 6-c
Wafere - beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal ansatte
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indeks 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivitet (kW/ansat)
823
695
595
515
(Indeks 2009 = 100)
100
84
72
63
Kilde:
Europressedienst
(133)
Beskæftigelsen steg mellem 2009 og UP for moduler og wafere med hhv. 39 % og 102 %, mens den faldt med 9 % for celler. Det skal dog bemærkes, at beskæftigelsen steg indtil 2011, hvorefter den faldt i UP for moduler og wafere. For celler steg beskæftigelsen indtil 2010, hvorefter den faldt i 2011 og UP. Den samlede produktivitet viste positive tendenser for moduler og celler, idet den steg med hh. 34 % og 33 %. Dette skyldes delvist EU-erhvervsgrenens indsats for at modvirke presset fra dumpingimporten fra Kina. Den samlede produktivitet for wafere faldt dog med 37 % i den betragtede periode.
(134)
I lighed med faldet i EU-produktionen af moduler og wafere mellem 2011 og UP faldt også beskæftigelsen for moduler og wafere i samme periode. For celler steg beskæftigelsen indtil 2010, hvorefter den faldt i 2011 og i UP, mens EU-produktionen af celler steg støt indtil 2011, hvorefter den begyndte at falde.
5.2.3.1. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(135)
Dumpingmargenerne ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse for EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængde og priser for importen fra det pågældende land betragtes som væsentlig.
(136)
Da dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare, er genrejsning efter tidligere dumping ikke relevant.
5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
5.3.1. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(137)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 7-a
Moduler - gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig salgspris i Unionen på det frie marked (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indeks 2009 = 100)
100
81
62
47
Produktionsomkostninger (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indeks 2009 = 100)
100
74
65
52
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 7-b
Celler - gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig salgspris i Unionen på det frie marked (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indeks 2009 = 100)
100
76
51
31
Produktionsomkostninger (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indeks 2009 = 100)
100
62
64
45
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 7-c
Wafere - gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig salgspris i Unionen på det frie marked (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indeks 2009 = 100)
100
80
73
60
Produktionsomkostninger (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indeks 2009 = 100)
100
78
82
103
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(138)
Salgspriserne faldt markant med 53 % for moduler, 69 % for celler og 40 % for wafere i den betragtede periode. Salgspriserne faldt konstant i hele den betragtede periode, men prisfaldet var især udtalt i UP, hvor priserne var under det bæredygtige niveau. I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 48 % for moduler og med 55 % for celler. For wafere faldt produktionsomkostningerne i 2010 i forhold til 2009, men steg i 2011, selv om de stadig lå under niveauet for 2009. I UP steg omkostningerne yderligere og nåede lidt højere niveauer end i 2009, hvilket hovedsagelig kan forklares med et produktionsstop i UP. EU-erhvervsgrenen var heller ikke i stand til at drage fordel af de vedvarende bestræbelser på at øge omkostningseffektiviteten eller udnytte virkningen af faldet i omkostningerne på den vigtigste råvare, polysilicium. Dette skyldes især det stigende prispres fra dumpingimporten, som havde en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens salgspriser, der faldt endnu mere end effektivitetsgevinsten. Dette kan ses af den negative tendens i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, jf. betragtning 144. Alt i alt var der et væsentligt fald i de gennemsnitlige salgspriser og produktionsomkostningerne for den samme vare (undtagen for wafere) med en ødelæggende virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
5.3.2. Arbejdskraftomkostninger
(139)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8-a
Moduler - gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indeks 2009 = 100)
100
107
110
113
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 8-b
Celler - gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indeks 2009 = 100)
100
99
99
99
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 8-c
Wafere - gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indeks 2009 = 100)
100
104
100
117
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(140)
Mellem 2009 og UP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat for moduler konstant med 13 %. Hvad angår celler, var de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger stabile i den betragtede periode og faldt en anelse med 1 % mellem 2009 og 2010, men var derefter stabile indtil UP. Hvad angår wafere, varierede de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat; de steg mellem 2009 og 2010, faldt i 2011, men steg i den betragtede periode generelt med 17 %. Den samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne kan delvis forklares med den samtidige stigning i produktiviteten (moduler), udviklingen i inflationen og de sociale omkostninger for visse EU-producenter (wafere), som hang sammen med indskrænkninger i erhvervsgrenen mellem 2011 og UP.
5.3.3. Lagerbeholdninger
(141)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 9-a
Moduler - lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Slutlagre (i kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indeks 2009 = 100)
100
141
260
229
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 9-b
Celler - lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Slutlagre (i kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indeks 2009 = 100)
100
140
452
402
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 9-c
Wafere - lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Slutlagre (i kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indeks 2009 = 100)
100
16
105
170
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(142)
Lagerbeholdningerne steg markant med 129 % for moduler, 302 % for celler og 70 % for wafere i den betragtede periode. Vedrørende moduler steg lagerbeholdningerne støt og nåede meget høje niveauer i 2011 (stigning på 160 %), hvorimod de faldt i UP, men dog stadig lå på meget høje niveauer i forhold til begyndelsen af den betragtede periode. Hvad angår celler, var udviklingen endnu mere udtalt med en stigning i lagerbeholdningerne mellem 2009 og 2011 på mere end 350 %. Lagerbeholdningerne faldt ligeledes i UP, men lå dog stadig på meget høje niveauer i forhold til begyndelsen af den betragtede periode. Mens EU-erhvervsgrenen reducerede sine lagerbeholdninger af wafere mellem 2009 og 2010 med mere end 80 %, idet den øgede sit salg, steg slutlagrene hurtigt og nåede niveauer, der lå over niveauet fra 2009 og steg med yderligere 65 procentpoint i UP.
(143)
Undersøgelsen viste, at EU-producenterne i den aktuelle vanskelige periode vil have tendens til at have begrænsede lagre af samme vare og basere deres produktion på ordrer. Stigningen i lagerbeholdningerne for samme vare i den betragtede periode er derfor en relevant faktor for at fastslå EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.
5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast, evne til at rejse kapital
(144)
Rentabiliteten og likviditeten udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 10-a
Moduler - rentabilitet og likviditet
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Likviditet
13 %
10 %
12 %
3 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 10-b
Celler - rentabilitet og likviditet
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Likviditet
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 10-c
Wafere - rentabilitet og likviditet
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Likviditet
39 %
47 %
32 %
-19 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(145)
Rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(146)
Rentabiliteten faldt markant og blev til tab i den betragtede periode for samme vare. Rentabiliteten faldt med 11 procentpoint for moduler, 49 procentpoint for celler og 63 procentpoint for wafere.
(147)
Rentabiliteten for samme vare steg mellem 2009 og 2010, hvorefter den faldt markant i 2011, hvor EU-erhvervsgrenen havde tab, og faldt yderligere markant i UP. Tabet var særlig højt for celler og wafere.
(148)
Tendens for nettolikviditeten, som er de stikprøveudvalgte EU-producenters evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, fulgte ligeledes en gradvis negativ tendens mellem 2009 og UP. Den faldt således med 10 procentpoint for moduler med en let stigning i 2011, det største fald i likviditeten fandt sted mellem 2011 og UP. Faldt i likviditeten for celler og wafere var mere udtalt end for moduler og nåede betydelige negative niveauer i UP. Likviditeten for samme vare faldt derfor i den betragtede periode.
(149)
Nedenstående tal viser udviklingen i de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer og investeringsafkast på det samlede marked i den betragtede periode:
Tabel 11-a
Moduler - investeringer og investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Investeringer (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indeks 2009 = 100)
100
415
535
271
Investeringsafkast
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 11-b
Celler - investeringer og investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Investeringer (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indeks 2009 = 100)
100
110
33
22
Investeringsafkast
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 11-c
Wafere - investeringer og investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Investeringer (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indeks 2009 = 100)
100
42
37
20
Investeringsafkast
10 %
8 %
0 %
-7 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(150)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer med 171 % for moduler mellem 2009 og UP. Dette hang hovedsagelig sammen med betydelig ekstrakapacitet. I den samme periode foretog EU-erhvervsgrenen dog en nedskæring på 78 % i sine investeringer for celler og 80 % for wafere; de foretagne investeringer hang navnlig sammen med FoU og havde til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten. Da EU-erhvervsgrenen ikke kunne foretage supplerende investeringer for celler og wafere i den betragtede periode, var investeringsniveauet i UP forholdsvis lavt. Da investeringerne grundlæggende finansieredes af likviditet og lån mellem virksomheder, havde faldet i likviditeten en umiddelbar virkning på investeringsniveauet.
(151)
Investeringsafkastet blev udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet fulgte samme negative tendens som de andre finansielle resultatindikatorer mellem 2009 og UP for alle tre varetyper. For celler og wafere faldt investeringsafkastet betydeligt i 2011 og nåede negative niveauer, selv om der var en stigning i 2009 og 2010. For moduler var investeringsafkastet negativt i hele den betragtede periode, dog med undtagelse af 2010, hvor det var på 19 %. Alt i alt faldt det i den betragtede periode til -17 % i UP for celler, dvs. et faldt på 1 %, men var dog stadig på et betydeligt negativt niveau, nemlig -19 %. Investeringsafkastet for wafere fulgte en konstant negativ tendens og var på -7 % i UP. Alt i alt udviste investeringsafkastet for samme vare en negativ tendens i den betragtede periode.
(152)
Evnen til at rejse kapital blev også analyseret for det samlede marked, og der konstateredes en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
5.3.5. Konklusion om skade
(153)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viste en tydelig nedadgående tendens for alle de vigtigste skadesindikatorer. I en situation med generelt stigende forbrug steg den samlede produktion af moduler og celler i den betragtede periode. Selv om sagsmængderne steg, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i UP på grund af en højere stigning i forbruget i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt markant i den betragtede periode og påvirkede de generelle økonomiske resultatindikatorer negativt, f.eks. rentabiliteten, likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at rejse kapital.
(154)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængder var dog ledsaget af et enormt fald i de gennemsnitlige salgspriser.
(155)
I den betragtede periode steg importen fra de interesserede parter i Kina både i mængder og markedsandele. Samtidig faldt importpriserne konstant og underbød markant EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser på EU-markedet.
(156)
En række interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenen og især EU-producenterne i stikprøven havde gode resultater. Det blev påstået, at udviklingen i visse skadesindikatorer, nemlig produktionsmængde, produktionskapacitet, salg og beskæftigelse og endda rentabiliteten hos visse producenter i stikprøven, var opadgående og ikke udviste væsentlig skade. Disse påstande blev ikke bekræftet af undersøgelsesresultaterne, som viste en klar nedadgående tendens for mange skadesindikatorer, som er relevante for konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade.
(157)
Ud fra ovenstående bekræftede undersøgelsen navnlig, at salgspriserne ligger under produktionsomkostningerne og dermed har en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og nåede negative niveauer i UP. Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens tab sandsynligvis ville føre til permanent indstilling af enhver EU-produktion af en vis størrelse af samme vare, hvis dumpingimporten fortsat kommer ind på EU-markedet. Dette bekræftes af udviklingen i og efter UP, dvs., at visse virksomheder har erklæret sig konkurs og/eller har indstillet produktionen midlertidigt eller permanent.
(158)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(159)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
(160)
En interesseret part påstod, at markedsvilkårene for den pågældende vare er forskellige i de enkelte medlemsstater, og at analysen af årsagssammenhæng derfor burde foretages for hver enkelt medlemsstat separat. Nationale støtteordninger afgør i et vist omfang størrelsen af medlemsstaternes markeder. Undersøgelsen har dog også vist, at efterspørgslen ikke udelukkende afhænger af støtteordninger. Afhængigt af den geografiske placering (solindstråling) og elektricitetsprisen på et bestemt sted har solpaneler tilsyneladende nået eller været tæt på netparitet, hvilket betyder, at visse investeringer kan foretages uafhængigt af støtteordningerne. Det kunne derfor ikke fastslås, at markedsvilkårene udelukkende afhænger af støtteordninger, og denne påstand blev derfor afvist.
2. Dumpingimportens følgevirkninger
(161)
Undersøgelsen viste, at dumpingimporten fra Kina steg drastisk i den betragtede periode og øgede mængden væsentligt med mere end 300 % for moduler, 482 % for celler og 648 % for wafere og markedsandelen med 17 procentpoint for moduler, 17 procentpoint for celler og 27 procentpoint for wafere. Det bekræftes derfor, at importmængden og markedsandelen for den pågældende vare steg drastisk i den betragtede periode. Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Undersøgelsen fastslog endvidere, jf. betragtning 117, at dumpingimporten underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP.
(162)
Undersøgelsen viste, at prisen for dumpingimporten faldt med 64 % for moduler, 42 % for celler og 40 % for wafere i den betragtede periode og førte til en stigning i underbuddet. Over for dette prispres undergik EU-erhvervsgrenen en række omfattende bestræbelser for at nedbringe produktionsomkostningerne. Til trods for disse bestræbelser tvang de usædvanligt lave priser på den kinesiske import EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser yderligere til urentable niveauer. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt således drastisk i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen led tab i UP.
(163)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at tilstedeværelsen af import fra Kina og stigningen i markedsandelen for dumpingimport fra Kina til priser, som konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i dens dårlige finansielle situation og forværringen af de fleste skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(164)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode steg for moduler med 19 %, mens markedsandelen faldt i den betragtede periode fra 18,4 % til 6,8 %. Taiwan er den næststørste eksportør efter Kina.
(165)
Importmængden fra andre tredjelande steg for celler med 186 % i den betragtede periode, hvilket gav sig udslag i en stigning i markedsandele fra ca. 24 % i 2009 til ca. 36 % i UP. Hvad angår celler, er Taiwan den næststørste eksportør efter Kina, og overgår betydeligt importmængder og markedsandele fra andre tredjelande, men ligger stadig under Kinas.
(166)
Importmængden fra andre tredjelande for wafere faldt med 19 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt fra 13,4 % i 2009 til 8,5 % i UP. Som nævnt ovenfor er Taiwan den næststørste eksportør af wafere efter Kina. Importniveauet og markedsandelen for Taiwan steg dog ikke væsentligt og lå i hele den betragtede periode på lave niveauer.
(167)
Importprisen fra tredjelande for moduler, celler og wafere var i gennemsnit højere end den gennemsnitlige enhedspris for den kinesiske import. De foreliggende oplysninger om importen fra Taiwan viser, at den gennemsnitlige importpris for moduler og wafere var højere end den gennemsnitlige kinesiske importpris for moduler og wafere, hvorimod den gennemsnitlige importpris for celler lå på samme niveau som den gennemsnitlige kinesiske importpris for celler. Da der ikke forelå detaljerede prisoplysninger pr. varetype, kan prissammenligningen på grundlag af et gennemsnit dog kun anvendes som en indikation, men der kan ikke drages faste konklusioner på dette grundlag. I den betragtede periode steg importmængden af celler fra Taiwan konstant og resulterede i en stigning i markedsandelen på ca. 14 procentpoint. Til trods for stigningen i markedsandelen var mængderne for den undersøgte vare dog generelt lavere end for Kina, og priserne var generelt højere med undtagelse af celler i UP. På denne baggrund og især i lyset af importmængden og markedsandelen fra andre tredjelande og dennes prisniveau, som gennemsnitligt er identisk med eller højere end EU-erhvervsgrenens priser, kan det foreløbig konkluderes, at importen fra tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade.
Tabel 12
Import og markedsandel for andre tredjelande
Moduler
2009
2010
2011
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indeks 2009 = 100)
100
169
138
119
Markedsandel for importerede varer fra alle andre tredjelande
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Importmængde fra Taiwan (MW)
49
144
140
135
(Indeks 2009 = 100)
100
294
286
276
Markedsandel for importen fra Taiwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indeks 2009 = 100)
100
79
64
54
Importmængden fra USA (MW)
140
180
51
60
(Indeks 2009 = 100)
100
129
36
43
Importen fra USA udtrykt i markedsandele
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Importmængde fra resten af Asien (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indeks 2009 = 100)
100
158
143
122
Markedsandel for importen fra resten af Asien
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Importmængde fra resten af verden (MW)
94
238
165
121
(Indeks 2009 = 100)
100
253
176
129
Markedsandel for importen fra resten af verden
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Kilde:
Europressedienst
Celler
2009
2010
2011
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indeks 2009 = 100)
100
173
216
286
Markedsandel for importerede varer fra alle andre tredjelande
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indeks 2009 = 100)
100
92
64
47
Importmængde fra Taiwan (MW)
235
400
540
997
(Indeks 2009 = 100)
100
170
230
424
Markedsandel for importen fra Taiwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indeks 2009 = 100)
100
116
71
54
Importmængden fra USA (MW)
40
40
40
33
(Indeks 2009 = 100)
100
100
100
83
Importen fra USA udtrykt i markedsandele
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
47
Importmængden fra Japan (MW)
60
154
170
145
(Indeks 2009 = 100)
100
257
283
242
Markedsandel for importen fra Japan
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
48
Importmængde fra resten af verden (MW)
175
290
350
282
(Indeks 2009 = 100)
100
166
200
161
Markedsandel for importen fra resten af verden
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indeks 2009 = 100)
100
78
62
47
Kilde:
Europressedienst
Wafere
2009
2010
2011
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (MW)
225
333
235
183
(Indeks 2009 = 100)
100
148
104
81
Markedsandel for importerede varer fra alle andre tredjelande
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indeks 2009 = 100)
100
74
55
52
Importmængde fra Taiwan (MW)
20
50
50
36
(Indeks 2009 = 100)
100
250
250
180
Markedsandel for importen fra Taiwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indeks 2009 = 100)
100
73
55
52
Importmængden fra USA (MW)
50
55
40
28
(Indeks 2009 = 100)
100
110
80
56
Importen fra USA udtrykt i markedsandele
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indeks 2009 = 100)
100
73
56
54
Importmængden fra Japan (MW)
55
50
30
26
(Indeks 2009 = 100)
100
91
55
47
Markedsandel for importen fra Japan
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indeks 2009 = 100)
100
73
54
53
Importmængde fra resten af verden (MW)
100
178
115
93
(Indeks 2009 = 100)
100
178
115
93
Markedsandel for importen fra resten af verden
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indeks 2009 = 100)
100
74
54
52
Kilde:
Europressedienst
(168)
EU-forbruget steg, jf. betragtning 108, med 221 % for moduler, 87 % for celler og 29 % for wafere i den betragtede periode. Forbruget var på sit højeste i 2011 og faldt i UP, mens det dog stadig lå langt over niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode i 2009. EU-erhvervsgrenen kunne ikke udnytte denne stigning i forbruget, da dens markedsandel faldt fra 19 % til 13 % for moduler, fra 68 % til 38 % for celler og fra 81 % til 59 % for wafere i samme periode. Samtidig steg markedsandelen for Kina stærkt indtil 2011 og lå derefter stabilt på et betydeligt højt niveau i UP, hvor forbruget faldt. I lyset af, at dumpingimporten fra Kina, til trods for et fald i EU-forbruget i UP, enten opretholdt sin markedsandel (moduler) eller øgede den (celler og wafere) på EU-erhvervsgrenens bekostning i den betragtede periode, kan det ikke konkluderes, at faldet i forbruget kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen.
(169)
På grundlag af de foreliggende oplysninger er det vanskeligt af fastslå, i hvilket omfang efterspørgslen er styret af medlemsstaternes støtteordninger. Som det fremgår af betragtning 171 findes der en lang række forskellige støtteordninger, og samspillet mellem dem og efterspørgslen er yderst komplekst, og den nøjagtige indvirkning heraf er derfor vanskelig at afgøre. De foreliggende oplysninger antyder dog også, at selv uden støtteordninger vil efterspørgslen efter solenergi fortsat eksistere og endda stige med tiden, dog i et lavere tempo end i forbindelse med støtteordninger. I denne kontekst påstod en række parter, at man allerede havde opnået »netparitet« (dvs., når omkostningerne til produktion af solenergi udligner omkostningerne til produktion af konventionel energi) eller næsten i visse egne i Unionen. Disse påstande har hidtil ikke kunnet bekræftes af undersøgelsen og vil blive undersøgt yderligere.
3.2. Faste afregningspriser som det vigtigste eksempel på støtteordninger
(170)
Flere interesserede parter har påstået, at årsagen til EU-erhvervsgrenens skade var nedskæringerne i de faste afregningspriser i medlemsstaterne. Disse nedskæringer har angiveligt ført til en nedgang i antallet af solcelleanlæg og reduceret efterspørgslen efter den undersøgte vare på EU-markedet, hvilket har påført EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(171)
Medlemsstaterne indførte faste afregningspriser, kvoteforpligtelser med omsættelige grønne certifikater, investeringstilskud og skatteincitamenter for at støtte anvendelsen af vedvarende energi. I visse medlemsstater ydes der også støtte fra EU's strukturfonde. Den hyppigst anvendte form for støtte til solenergi var de faste afregningspriser. På dette tidspunkt fokuserer Kommissionen sin analyse på denne type støtteordninger.
(172)
Faste afregningspriser er et finansielt instrument, som bidrager til at opnå obligatoriske nationale mål for anvendelsen af vedvarende energi, som foreskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (7) om fremme af brug af energi fra vedvarende energikilder. Støtteniveauet og anvendelsen af faste afregningspriser varierer medlemsstaterne imellem. Med faste afregningspriser er netoperatørerne forpligtet til at købe solenergi til priser, der sikrer, at solenergiproducenter (sædvanligvis ejerne af solcelleanlæg) får dækket deres omkostninger og kan opnå et rimeligt afkast. Faste afregningspriser - og andre støtteordninger - er i de fleste tilfælde underlagt statsstøttekontrol i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF, som sikrer, at elektricitetsproducenter ikke overkompenseres.
(173)
Til trods for nationale forskelle kan der observeres tre fænomener, hvad angår udviklingen i faste afregningspriser i Unionen: i) en reduktion i de faste afregningspriser, ii) ophævelse af ordningen med faste afregningspriser som helhed (Spanien) og iii) indførelse af kapacitetstærskler (»caps«) for installationer, der kan opnå støtte, og generelle tærskler for, hvor mange nye anlæg der kan modtage støtte i hver medlemsstat pr. år. Tærsklerne blev tilsyneladende navnlig indført i 2012 og har derfor sandsynligvis ingen virkning på forbruget i UP. Analysen fokuserede derfor på de nylige ophævelser af de faste afregningspriser i Spanien og nedskæringer af faste afregningspriser i mange medlemsstater. Det blev undersøgt, om de havde en indvirkning på efterspørgslen på EU-markedet, og om dette kunne have påført EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Det blev i den forbindelse konkluderet, at virkningen af udviklingen i faste afregningspriser for så vidt angår efterspørgslen efter moduler også var repræsentativ for situationen vedrørende celler og wafere. Da celler og wafere er nødvendige elementer til at producerer moduler, og da de ikke anvendes i andre produktionsprocesser, vil et fald i efterspørgslen efter moduler automatisk afføde et fald i efterspørgslen efter celler og wafere.
(174)
Undersøgelsen bekræftede sammenhængen mellem udviklingen i faste afregningspriser og forbruget, og det konkluderedes, at faldet i forbruget mellem 2011 og UP ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 163. Undersøgelsen viste nemlig, at de eksporterende producenter var i stand til at opretholde deres høje markedsandele for moduler (80 %) og endda øge deres markedsandele lidt for celler (fra 22 % i 2011 til 25 % i UP) og wafere (fra 32 % i 2011 til 33 % i UP), alt imens EU-erhvervsgrenens situation forværredes. Det skal desuden bemærkes, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris for moduler faldt med 53 % i den betragtede periode, hvilket især skyldes den væsentlige stigning i dumpingimporten og det heraf følgende voldsomme prispres på EU-markedet. EU-erhvervsgrenens tab af rentabilitet kan derfor ikke hovedsagelig tilskrives nedskæringerne i de faste afregningspriser.
(175)
Det erkendes således, at de faste afregningspriser skabte en efterspørgsel efter solenergi, og at den nylige ophævelse (i f.eks. Spanien) og nedskæringer i andre medlemsstater reducerede forbruget af den undersøgte vare i UP, hvilket således sandsynligvis kan have bidraget til den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen. Faldet i forbruget i UP var dog ikke af et sådant omfang, at det kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
(176)
En række parter påstod, at nedskæringerne i de faste afregningspriser betød, at investeringsmulighederne i solenergi ikke længere var attraktive for investorer, og reducerede dermed efterspørgslen efter den pågældende vare i Unionen.
(177)
Undersøgelsen bekræftede, at der er en sammenhæng mellem de faste afregningspriser og investeringsniveauet i solenergi, men viste dog også, at investeringerne i solenergi er mindre afhængige i regioner med høj solindstråling, hvor produktionen af solenergi er mere effektiv, og i regioner med høje elektricitetspriser. Undersøgelsen viste nemlig, at der stadig foretages investeringer (f.eks. i Spanien) til trods for ophævelsen af støtteordningen med faste afregningspriser. Undersøgelsen viste desuden, at investeringsmulighederne i solenergi stadig er attraktive selv med lave afregningspriser.
(178)
Ud fra ovenstående kunne det ikke klart konkluderes, at nedskæringerne i de faste afregningspriser betød, at investeringer i solenergi blev mindre attraktive for investorer og dermed bidrog til den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen.
(179)
En interesseret part påstod, at faldet i de faste afregningspriser tvang EU-producenterne til at reducere deres priser for at fastholde investorernes interesse i fotovoltaisk energi og fastholde udviklingen i efterspørgslen og væksten.
(180)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen blev tvunget til at reducere sine priser navnlig som følge af presset fra dumpingimporten og ikke nedskæringerne i de faste afregningspriser. Dette ses ved, at det største fald i EU-erhvervsgrenens priser indtraf i 2010 og 2011, før de væsentligste nedskæringer i de faste afregningspriser fandt sted. Stigningen i dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser markant og tvang erhvervsgrenen til at reducere sine priser til konstant lavere niveauer.
(181)
Påstanden blev derfor afvist.
(182)
Kort sagt har de faste afregningspriser været en afgørende faktor for udviklingen i det fotovoltaiske marked i Unionen, og udviklingen i forbruget af den undersøgte vare blev påvirket af de faste afregningspriser. Undersøgelsen viste dog, at forbruget ikke faldt voldsomt til trods for de omfattende nedskæringer i de faste afregningspriser. Det konkluderes derfor foreløbigt, at udviklingen i de faste afregningspriser ikke var af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
3.3. Anden finansiel støtte til EU-erhvervsgrenen
(183)
Visse interesserede parter påstod, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes en reduktion i den finansielle støtte, der blev ydet til EU-erhvervsgrenen. Til at underbygge denne påstand blev der fremlagt oplysninger baseret på støtte, som blev ydet til en af EU-producenterne inden den betragtede periode (mellem 2003 og 2006).
(184)
De fremlagte beviser viste ingen sammenhæng mellem den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, og den støtte, en EU-producent angiveligt skulle have modtaget i perioden inden en betragtede periode. Da denne information vedrører tiden før den betragtede periode, synes den at være irrelevant. Der kunne således ikke etableres en sammenhæng mellem enhver påstået støtte til EU-erhvervsgrenen og den påførte væsentlige skade. Påstanden blev derfor afvist.
3.4. Overkapacitet
(185)
Det blev påstået, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes en overkapacitet på EU-markedet og det globale marked generelt. Det blev endvidere påstået, at overkapaciteten på det globale marked førte til en konsolidering af EU-erhvervsgrenens, som pt. finder sted, og at en eventuel skade skyldtes, at der fandtes for mange produktionsanlæg. Desuden påstod en række interesserede parter, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes selvforskyldt overekspansion af EU-erhvervsgrenens kapacitet. Til gengæld påstod visse interesserede parter, at den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes, at erhvervsgrenen ikke foretog de nødvendige investeringer for at tilføje ekstrakapacitet.
(186)
EU-erhvervsgrenen øgede ganske rigtigt sin produktionskapacitet, men den samlede produktionsmængde dækkede dog ikke det stigende forbrug på EU-markedet i den betragtede periode. Stigningen i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet var derfor rimelig og fulgte markedsudviklingen, nemlig det stigende forbrug. Det kan derfor ikke betragtes som en årsag til skaden.
(187)
Argumentet om, at EU-erhvervsgrenen ikke investerede i kapacitetsudvidelser blev ligeledes heller ikke bekræftet af undersøgelsen. I hele den betragtede periode øgede EU-erhvervsgrenen derimod gradvis kapaciteten og havde overskydende kapacitet i hele den betragtede periode, hvilket beviser, at den var i stand til at forsyne supplerende efterspørgsel. Derfor måtte denne påstand afvises.
(188)
Visse interesserede parter påstod, at alle erhvervsdrivende på markedet, herunder leverandører og brugere, befandt sig i en vanskelig situation, som skyldtes overkapaciteten på det globale marked og den deraf følgende ændring af markedet. Det blev i den forbindelse påstået, at den undersøgte vare er blevet en råvare, hvor individuelle producenter ikke længere kan fastsætte priser, men hvor priserne derimod er underlagt udbud og efterspørgsel på verdensplan. Det blev påstået, at denne situation og ikke dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(189)
Undersøgelsen bekræftede, at der findes overkapacitet på det globale marked, navnlig i Kina. Hvad angår den markedsændring, der angiveligt skulle gøre den undersøgte vare til en råvare, ville dette ikke begrunde en urimelig prisadfærd og urimelig handelspraksis. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-erhvervsgrenen i mere end 20 år har produceret og solgt den undersøgte vare, hvorimod den kinesiske erhvervsgren for den pågældende vare kun for nylig blev udviklet (i midten af sidste årti) og især var tiltrukket af de faste afregningspriser og andre politiske incitamenter i Unionen og den deraf følgende stigning i efterspørgslen.
(190)
Påstandene blev derfor afvist.
3.5. Råvareprisernes virkninger
(191)
En række interesserede parter påstod, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldes udviklingen i priserne på polysilicium, som er den vigtigste råvare til produktion af wafere. Det blev påstået, at EU-erhvervsgrenen indgik langtidsleverancekontrakter med faste priser og derfor ikke kunne udnytte faldet i priserne på polysilicium i den betragtede periode.
(192)
Undersøgelsen viste, at priserne på polysilicium steg i 2008, men faldt igen i 2009 med kun en lille opadgående tendens i 2010 og starten af 2011. Priserne faldt markant i UP.
(193)
Undersøgelsen viste, at selv om EU-erhvervsgrenen havde indgået langtidsleverancekontrakter om polysilicium, blev vilkårene i disse kontrakter hovedsagelig genforhandlet på grundlag af udviklingen i polysiliciumpriserne, og kontraktpriserne lå tæt på eller endda under priserne på spotmarkedet.
(194)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen generelt ikke led skade af disse langtidskontrakter og var i stand til fuldt ud at udnytte prisfaldet i polysiliciumpriserne, selv om visse specifikke EU-producenter kan have været påvirket af langtidskontrakter om leverance af polysilicium. Det blev derfor konkluderet, at disse langtidskontrakter ikke bidrog til den væsentlige skade, der blev påført EU-erhvervsgrenen.
3.6. Selvforskyldt skade: Indvirkning af automatisering, størrelse, stordriftsfordele, konsolidering, innovation, omkostningseffektivitet
(195)
Flere interesserede parter påstod, at den skade, EU-erhvervsgrenen forvoldtes, skyldtes den udbredte brug af automatisering i produktionsprocessen. Det blev påstået, at mindre producenter var dårligere stillet end store vertikalt integrerede producenter, og at disse producenters eventuelle skade derfor ikke kunne tilskrives dumpingimporten. Det blev i den forbindelse også påstået, at EU-erhvervsgrenen under alle omstændigheder generelt var en lille erhvervsgren og derfor ikke var i stand til at udnytte stordriftsfordele.
(196)
Undersøgelsen viste, at selv små producenter på EU-markedet anvendte automatisering i vidt omfang i deres produktionsproces med en positiv afsmitning på deres produktionsomkostninger. De fleste EU-producenter har specialiseret sig i en del af produktionsprocessen (wafere, celler eller moduler), hvorved de øgede deres konkurrenceevne, hvad angår den specifikke varetype, de producerer. Påstanden om, at virkningen af udbredt brug af automatisering forvoldte EU-erhvervsgrenen skade, måtte derfor afvises.
(197)
En række interesserede parter påstod, at prispresset resulterede i en konsolidering af EU-erhvervsgrenen, hvilket var årsagen til, at EU-erhvervsgrenen forvoldtes væsentlig skade. Undersøgelsen viste dog, at konsolideringen snarere var en konsekvens af dumpingimporten. Denne part fremlagde desuden ingen beviser for, i hvilket omfang konsolideringsprocessen skulle have været årsagen til skaden.
(198)
Det blev endvidere påstået, at manglen på vertikal integration i EU-erhvervsgrenen var årsagen til skaden. Vertikalt integrerede producenter har generelt under normale markedsforhold større sikkerhed i forhold til deres forsyningskæde. Det fremgik dog af undersøgelsen, at fordelen ved vertikal integration for den del af EU-erhvervsgrenen, der var vertikalt integreret, ikke kunne udnyttes fuldt ud, idet prispresset fra dumpingimporten var ekstremt stort. Som følge af dumpingimporten var EU-erhvervsgrenen og selv de vertikalt integrerede EU-producenter ikke i stand til fuldt ud at udnytte den høje kapacitetsudnyttelse til at opnå stordriftsfordele. Desuden viste undersøgelsen ingen relationer mellem vertikal integration og bedre rentabilitet, idet det høje prispres ændrede denne relation.
(199)
Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenen sakkede bagud i teknisk innovation og investeringer i ny teknologi. Undersøgelsen kastede dog ikke lys over faktiske beviser, der kunne bekræfte disse påstande. Derimod viste undersøgelsen, at hovedparten af EU-erhvervsgrenens investeringer var beregnet til nye maskiner og FoU, og at der ikke er nogen relevante forskelle i teknologi mellem varerne på verdensplan.
(200)
Desuden påstod en interesseret part, at den væsentlige skade, der er forvoldt, skyldes dårlig projektledelse (mislykkede projekter). Det skal i den forbindelse bemærkes, at dette argument ikke var dokumenteret. Desuden kunne et mislykket projekt snarere betragtes som en følge af dumpingimporten. Argumentet måtte derfor afvises.
(201)
En række interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at rationalisere sine omkostninger i tide for at imødegå udviklingerne på verdensmarkedet. Andre parter påstod, at arbejdskraftomkostninger og generelle omkostninger er højere i Unionen end i Kina.
(202)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger fulgte et konstant fald i den betragtede periode, undtagen for wafere, hvor omkostningerne faldt i 2010, men steg i 2011 og igen i UP til et niveau, der var lidt højere end i begyndelsen af den betragtede periode, jf. betragtning 138. Produktiviteten steg for moduler og celler, men faldt for wafere. Som nævnt ovenfor var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at udnytte de lavere priser på grund af stigningen i dumpingimporten fra Kina og det deraf følgende voldsomme prispres på EU-markedet.
(203)
Det skal bemærkes, at de eksporterende producenter i Kina ikke har sammenlignelige fordele, hvad angår råvarer (polysilicium) og de maskiner, der anvendes, da begge dele i overvejende grad importeredes fra Unionen. Hvad angår arbejdskraftomkostninger og generalomkostninger, udgjorde de i gennemsnit mindre end 10 % af de samlede omkostninger for et modul i UP, og det konkluderes, at de ikke spillede en væsentlig rolle.
(204)
Det blev endvidere påstået, at visse EU-producenter købte wafere, celler og/eller moduler fra det pågældende land og videresolgte disse varer på EU-markedet som deres egne varer. Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens import af den pågældende vare var komplementær, hvad angår typer, og begrænset i mængde i forhold til EU-produktionen, og det kunne derfor ikke konkluderes, at den var af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(205)
For at modsvare den faldende pristendens i importen fra Kina måtte EU-erhvervsgrenen derfor gennemføre omfattende bestræbelser for at rationalisere produktionsomkostningerne. Til trods for EU-erhvervsgrenens bestræbelser kunne denne omkostningsrationalisering ikke afspejles i salgspriserne som følge af det markante underbud fra dumpingimporten.
(206)
Ovennævnte påstande måtte derfor afvises.
3.7. Konkurrence fra fotovoltaiske produkter af tynd folie og andre fotovoltaiske teknologier
(207)
Flere interesserede parter påstod, at den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes konkurrencen fra fotovoltaiske produkter af tynd folie og andre fotovoltaiske teknologier, da disse teknologier er indbyrdes udskiftelige og har de samme endelige anvendelsesformål.
(208)
Undersøgelsen viste, at fotovoltaiske produkter af tynd film produceres af forskellige råvarer, og at der ikke anvendes wafere af krystallinsk silicium hertil. Generelt har de meget lavere omdannelsesydeevne og lavere produktion af watt end moduler af krystallinsk silicium. De kan således ikke anvendes på begrænsede områder som f.eks. tage, dvs., at de ikke er fuldt ud indbyrdes udskiftelige med den pågældende vare. Selv om der kan være en vis konkurrence mellem produkter af tynd folie og den pågældende vare, kan denne konkurrence dog betragtes som marginal.
(209)
I forbindelse med undersøgelsen blev der således ikke fundet nogen sammenhæng mellem den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, og konkurrence fra fotovoltaiske produkter af tynd film og andre fotovoltaiske teknologier.
(210)
Påstanden måtte derfor afvises.
3.8. Den finansielle krise og virkningerne heraf
(211)
Det blev påstået, at den finansielle krise og den økonomiske afmatning havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens adgang til finansiering, hvilket således påførte EU-erhvervsgrenen skade.
(212)
EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital reduceredes betydeligt i den betragtede periode. Da solenerigindustrien er kapitalintensiv, er evnen til at rejse kapital afgørende. Den økonomiske krise havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Undersøgelsen viste dog, at EU-erhvervsgrenens situation - til trods for væksten på EU-markedet mellem 2009 og 2011 - forværredes som et resultat af dumpingimporten fra Kina, der markant underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det blev derfor konkluderet, at de mulige virkninger af den finansielle krise blev forstærket af stigningen i dumpingimporten fra Kina, og at den begrænsede adgang til finansiering i høj grad var en konsekvens af det negative markedsklima, og at EU-erhvervsgrenens situation og fremtidsudsigter var en følge af dumpingimporten. Mens den finansielle krise havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, kan den således ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade. Argumentet afvistes derfor.
3.9. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(213)
Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg faldt betydeligt i den betragtede periode og især mellem 2009 og 2011 for moduler og mellem 2009 og første kvartal 2012 for celler, og at dette har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(214)
Som det fremgår af tabellen herunder, var eksportmængden for moduler dog betydelig til trods for et lille fald i UP, og den gennemsnitlige pris lå i UP over de gennemsnitlige omkostninger for moduler i hele den betragtede periode. Dette kan således ikke have påført EU-erhvervsgrenen skade. Hvad angår celler, udgjorde eksportmængden kun ca. 12 % af den samlede produktionsmængde af celler. Til trods for de lave priser i UP kunne dette således kun have haft en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Endelig hvad angår wafere, udgjorde eksporten ca. 24 % af den samlede produktionsmængde, og til trods for de lave eksportpriser i UP kunne dette ligeledes kun have haft en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Parternes påstande i den henseende måtte derfor afvises.
Tabel 13-a
Moduler
2009
2010
2011
UP
Eksportmængde af moduler i MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indeks 2009 = 100)
100
129
117
116
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indeks 2009 = 100)
100
76
59
49
Kilde:
Europressedienst
Tabel 13-b
Celler
2009
2010
2011
UP
Eksportmængde af celler i MW
62
320
315
238
(Indeks 2009 = 100)
100
516
508
384
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
47
Kilde:
Europressedienst
Tabel 13-c
Wafere
2009
2010
2011
UP
Eksportmængde af wafere i MW
93
916
750
486
(Indeks 2009 = 100)
100
985
806
523
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indeks 2009 = 100)
100
70
63
57
Kilde:
Europressedienst
(215)
Det blev på grundlag af ovenstående konkluderet, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke var af en sådan art, de bidrager til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Parternes påstande i denne henseende blev derfor afvist.
3.10. Fundet af skifergasforekomster i Den Europæiske Union
(216)
En interesseret part påstod, at den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes fundet af skifergasforekomster i Unionen, og udsigterne til at øge produktionen af billig skifergas i Unionen har reduceret offentlige og private investeringer i projekter vedrørende vedvarende energi.
(217)
Undersøgelsen viste, at forbruget af den undersøgte vare steg betydeligt i hele den betragtede periode, jf. betragtning 108. Undersøgelsen fandt desuden ingen faktiske beviser for, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes fundet af skifergasforekomster i Den Europæiske Union. Påstanden blev derfor afvist.
3.11. Den Europæiske Unions emissionshandelssystem (ETS)
(218)
Samme part påstod, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes de lave investeringer i solenergiproduktion som følge af lave markedspriser i Den Europæiske Unions emissionshandelsssystems CO2-emissionstilgodehavender.
(219)
Der blev dog ikke fremlagt beviser herfor, og undersøgelsen afslørede ingen faktuelle omstændigheder, der kunne bekræfte disse påstande. Derimod viste undersøgelsen, at forbruget af den undersøgte vare steg betydeligt i den betragtede periode. Påstanden blev derfor afvist.
3.12. Ledelsesbeslutninger
(220)
Visse interesserede parter påstod, at den væsentlige skade, der forvoldtes mindst en af EU-producenterne, skyldtes dårlige ledelsesbeslutninger. Disse påstande var baseret på de årlige regnskaber og visse oplysninger i et brev fra en af virksomhedens aktionærer til de andre aktionærer.
(221)
Ingen af oplysningerne i dossieret viste, at den pågældende virksomheds ledelsesbeslutninger var usædvanlige eller uforsigtige eller havde en indvirkning på hele EU-erhvervsgrenen. Påstandene i denne henseende blev derfor afvist.
3.13. Andre offentlige politikker
(222)
En interesseret part påstod, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes andre offentlige politikker såsom politikker for vedvarende energi, politikker om innovationsfremme, politikker til bekæmpelse af bureaukrati, handelsfremmepolitikker og bestemmelser om netadgang, da disse politikker er til fordel for de eksporterende producenter. Selv om det er sandt, at visse af de omtalte politikker fremmer importen fra andre tredjelande og den generelle vækst inden for solenergi, kan disse politikker dog også være til fordel for EU-erhvervsgrenen. Endvidere var disse politikker ikke beregnet til at fremme en sådan import til Unionen til skadevoldende dumpingpriser. Påstandene i denne henseende blev derfor afvist.
3.14. Konklusion om årsagssammenhæng
(223)
Undersøgelsen har etableret en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Andre mulige årsager til skaden, såsom importen fra andre tredjelande, forbruget, faste afregningspriser, anden finansiel støtte til EU-erhvervsgrenen, overkapacitet, råvareprisernes indvirkning, selvforskyldt skade, konkurrence fra tynd film, den finansielle krise og dens virkninger, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, fundet af skifergasforekomster i Den Europæiske Union, ledelsesbeslutninger, Den Europæiske Unions emissionshandelssystem og andre offentlige politikker blev analyseret, og ingen af dem var af et sådan omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
(224)
På grundlag af ovenstående analyse, hvor der behørigt blev skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(225)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette særlige tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, leverandørers og brugeres interesser i den fotovoltaiske sektor, importørernes, brugernes og forbrugernes interesser i forbindelse med den pågældende vare.
(226)
Henved 150 erhvervsdrivende gav sig til kende efter indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt særlige spørgeskemaer til ikke forretningsmæssigt forbundne importører, leverandører (herunder en råvareproducent og leverandører af produktionsudstyr til den undersøgte vare), brugere (herunder projektudviklere og installatører) og BEUC - en forbrugerorganisation. Tre sammenslutninger, der repræsenterer forskellige erhvervsdrivende (EU-erhvervsdrivende, leverandører og brugere) i den fotovoltaiske sektor indsendte oplysninger.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(227)
EU-erhvervsgrenen beskæftigede ca. 25 000 personer direkte i UP i produktion og salg af samme vare.
(228)
Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Der mindes om, at en række skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters finansielle resultater, såsom rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. EU-producenterne af moduler, celler og wafere havde faktisk tab i 2011 og UP. Visse EU-producenter blev derfor nødt til at lukke deres produktionsanlæg, mens andre gik konkurs. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(229)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på samme vare, så de afspejler produktionsomkostningerne, hvorved den kan forbedre rentabiliteten. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for den overordnede økonomiske situation. Derudover burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at få bedre adgang til kapital og foretage yderligere investeringer i FoU og innovation på solenergimarkedet. Endelig pegede undersøgelsen også på en mulig genstart af aktiviteterne hos de EU-producenter, der blev tvunget til at indstille produktionen som følge af presset fra den kinesiske import. Med dette scenarie vil ikke blot de eksisterende 25 000 arbejdspladser i EU-erhvervsgrenen (i UP) blive sikret, men der ville også være en rimelig udsigt for ydereligere produktionsudvidelser og øget beskæftigelse.
(230)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes der yderligere tab i markedsandele med en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til følge. Dette ville ikke være bæredygtigt på kort til mellemlang sigt. Udover de mange EU-producenter, der allerede er blevet tvunget ud af markedet, jf. betragtning 157, kunne andre producenter således være i fare for konkurs, hvilket på kort til mellemlang sigt sandsynligvis ville betyde, at EU-erhvervsgrenen går i opløsning, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for eksisterende arbejdspladser.
(231)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(232)
Som nævnt i betragtning 12 havde kun en af de tre importører i stikprøven handel med den pågældende vare som kerneaktivitet.
(233)
Det blev påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare vil påvirke importørernes aktiviteter negativt. For det første vil indførelsen af en told ikke betyde, at der ikke længere importeres fra Kina. Selv om det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger kan få en negativ virkning for den økonomiske situation hos importører, der udelukkende importerer fra Kina, i lyset af den sandsynlige stigning i importen fra andre tredjelande, vil importører, der importerer fra forskellige lande for det andet være i stand til at foretage et skift i deres forsyningskilder.
(234)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på de foreslåede niveauer kan få visse negative virkninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare.
4. Leverandørernes interesser
(235)
Leverandørerne beskæftiger sig hovedsagelig med produktion af råvarer og produktion og udformning af produktionsudstyr til fremstilling af den undersøgte vare. Kommissionen modtog otte spørgeskemabesvarelser fra leverandører. Der blev gennemført to kontrolbesøg hos en råvareproducent og en producent af produktionsudstyr.
(236)
De otte samarbejdsvillige leverandørers aktiviteter i forbindelse med den undersøgte vare varierede i UP generelt i forhold til deres samlede aktivitet og udgjorde kun 100 % af aktiviteterne hos én samarbejdsvillig virksomhed, mens de for de andre varierede mellem 6 % og 80 %. I gennemsnit udgjorde aktiviteterne i forbindelse med den pågældende vare ca. 41 % af de samarbejdsvillige leverandørers samlede aktiviteter i UP. De otte samarbejdsvillige leverandører beskæftigede ca. 4 200 personer i UP. Rentabiliteten varierede afhængigt af segmentet og den enkelte virksomhed fra høje rentabilitetstal til en lidt negativ rentabilitet. Undersøgelsen viste, at leverandører med en negativ rentabilitet led under forværringen af EU-erhvervsgrenens situation, da nogle af de kunder, de mistede, var EU-producenter af den undersøgte vare, og led under faldet i forbruget.
(237)
EU-leverandørernes salg omfattede Unionen, Kina og andre tredjelande. I UP fordelte salget sig med i gennemsnit ca. 20 % i Unionen, næsten 50 % til Kina og ca. 30 % til andre tredjelande.
(238)
Visse parter i leverandørsegmentet påstod, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil påvirke deres aktiviteter negativt, da Kina er deres vigtigste eksportmarked. Det blev påstået, at tolden i alvorlig grad ville begrænse importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen, og at Kina derfor ville begrænse importen af polysilicium og produktionsudstyr fra Unionen. EU-leverandørerne i Unionen ville derfor angiveligt blive nødt til at neddrosle deres aktiviteter og reducere antallet af medarbejdere.
(239)
Det skal først bemærkes, at hensigten med en told ikke er at afskaffe den kinesiske import af den pågældende vare, men at genskabe redelige konkurrenceforhold. Der vil derfor fortsat importeres fra Kina til EU-markedet i et vist omfang, men til redelige priser. Desuden viste undersøgelsen, at EU-leverandører er til stede globalt på forskellige nationale markeder og derfor ikke udelukkende afhænger af deres eksport til Kina. Det kan således med rimelighed antages, at EU-leverandører på det globale fotovoltaiske marked sandsynligvis vil kunne kompensere eventuelle fald i eksporten til Kina med eksport til andre markeder, som i henhold til offentligt tilgængelige markedsundersøgelser forventes af vokse. Under alle omstændigheder står det fotovoltaiske marked i Kina allerede over for en omfattende overkapacitet, og det er derfor tvivlsomt, om EU-producenter af maskiner vil være i stand til at sælge mere produktionsudstyr på kort til mellemlang sigt.
(240)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at antidumpingtolden ikke vil få en væsentlig indvirkning på maskinproducenterne, hvorimod indvirkningen på råvareleverandører kan blive negativ på kort sigt på grund af muligheden for begrænset salg til Kina.
5. Aftagernes interesser
(241)
Aftagerne beskæftiger sig hovedsagelig med projektudvikling, markedsføring og kommunikation og installation af solcelleanlæg. Der blev modtaget 13 spørgeskemabesvarelser fra aftagere, men kun syv var tilstrækkeligt fuldstændige til at indgå i en relevant analyse. Der blev gennemført to kontrolbesøg, der omfattede fotovoltaisk projektudvikling og installation. Ved analysen af spørgeskemabesvarelserne fra de 36 samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører viste det sig, at en række af dem egentlig burde betegnes som aftagere, da deres kerneaktiviteter er installation. Dette spørgsmål vil blive yderligere undersøgt i løbet af undersøgelsen.
(242)
Generelt varierer aftagernes aktivitet i forbindelse med den undersøgte vare i forhold til deres samlede aktivitet. I gennemsnit udgjorde den 41 % i UP. De samarbejdsvillige aftageres rentabilitet i forbindelse med den undersøgte vare var i gennemsnit ca. 11 % i UP. De syv samarbejdsvillige aftagere beskæftigede i UP ca. 550 personer.
(243)
Det blev påstået, at antidumpingforanstaltningerne ikke er i Unionens interesser, da de vil øge prisen på moduler og derved afholde slutbrugerne/forbrugerne fra at installere solcelleanlæg. Aftagerne ville derved få færre ordrer og være nødt til at foretage nedskæringer. Denne vurdering blev baseret på en undersøgelse fra Prognos om det mulige jobtab, som blev indsendt i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen forudser, at størstedelen af arbejdspladserne i den fotovoltaiske sektor i Unionen er i fare, hvis der indføres foranstaltninger. Undersøgelsen tager udgangspunkt i en vurdering fra den europæiske sammenslutning af solcellefabrikanter (European Photovoltaic Industry Association (EPIA)), som anslår antallet af direkte job i 2011 i alle faser af Unionens fotovoltaiske sektor, inkl. EU-producenter, importører, leverandører og aftagere, til 265 000. Med udgangspunkt i vurderingen fra 2011 af det samlede antal direkte job i den fotovoltaiske sektor konkluderede undersøgelsen fra Prognos, at ud af de 265 000 job ville indtil 242 000 gå tabt inden tre år, afhængigt af toldens niveau. De fleste jobtab vil angiveligt finde sted i aftagersektoren, som ifølge Prognos i 2011 beskæftigede ca. 220 000 personer.
(244)
Undersøgelsen bekræftede ikke ovenstående scenarie og pegede i retning af et meget lavere antal direkte job i Unionens fotovoltaiske sektor i 2011, i UP og i 2012.
(245)
Indledningsvis stillede undersøgelsen tvivl ved nøjagtigheden af det samlede antal direkte job i den fotovoltaiske sektor, som blev anslået af den europæiske sammenslutning af solcellefabrikanter. Under kontrolbesøget hos EPIA viste det sig navnlig, at de underliggende data, der førte til konklusionen om 265 000, var unøjagtige og ikke burde føre til en sådan konklusion. Faktisk viste de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøget, at antallet af direkte job i den fotovoltaiske sektor beregnet for 2011 havde en fejlmargen på indtil 20 %. Desuden omfatter estimationen beskæftigelse i andre europæiske lande end Den Europæiske Union og beskæftigelse i forbindelse med produkter af tynd folie, som falder uden for undersøgelsens varedækning.
(246)
Til trods for disse tvivlsspørgsmål og selv om den oprindelige estimation af job blev anvendt til at analysere foranstaltningernes indvirkning, må der fremsættes følgende bemærkninger. Estimationen omfatter job i den fotovoltaiske sektor i Europa i 2011, som var knyttet til et stort antal installationer af solcelleanlæg i EU samme år (ca. 20 GW). I lyset af faldet i antallet af installationer på ca. 17,5 GW i UP og 15 GW i 2012 kan det med rimelighed antages, at antallet af job især i aftagersektoren, som er direkte knyttet til antallet af installationer, faldt tilsvarende. I den forbindelse fremgik det af offentligt tilgængelige fagpresse, at i Tyskland, som er det største nationale marked, faldt beskæftigelsen i den fotovoltaiske sektor mellem 2011 og 2012 fra 128 000 til 100 000; dette tal omfatter også job hos producenterne. Desuden rejste undersøgelsen alvorlig tvivl om, hvorvidt tallene kun omfattede fuldtidsjob, som udelukkende vedrører den fotovoltaiske sektor. I den forbindelse viste undersøgelsen, at aktiviteten i forbindelse solcelleenergi især i aftagermarkedet (installationer) generelt indgår i en meget bredere sammenhæng, hvor den primære aktivitet er vvs-installationer og elektricitet.
(247)
Ud fra ovenstående er det sandsynligt, at indførelsen af foranstaltninger kan føre til en stigning i priserne i Unionen på den undersøgte vare, hvilket muligvis vil betyde færre installationer af solcelleanlæg på kort sigt. Ikke desto mindre vil beskæftigelsen i denne del af markedet sandsynligvis kun i begrænset omfang påvirkes negativt i betragtning af følgende. For det første udgør aktiviteten i forbindelse med solcelleenergi for nogle af installatørerne kun en del af deres samlede aktiviteter og er desuden sæsonbetinget. Installatørerne burde derfor være i stand til at udføre andre aktiviteter, hvis efterspørgslen efter solcelleanlæg falder. Da EU's mål for vedvarende energi og energieffektivitet er retligt bindende for medlemsstaterne, kan det forventes, at en faldende efterspørgsel efter installation af solcelleanlæg vil betyde en øget efterspørgsel efter andre former for vedvarende elektricitet og energieffektivitet. Mange ansatte i aftagersektoren har sandsynligvis de nødvendige færdigheder til at udnytte mulighederne i den øgede efterspørgsel i de tilknyttede sektorer. Ud fra den eksisterende fortjeneste på aftagermarkedet, jf. betragtning 242, vil installatørerne for det andet sandsynligvis være i stand til at absorbere en del af prisstigningen og derved begrænse indvirkningen på de endelige priser og på efterspørgslen efter solcelleanlæg.
(248)
Uafhængigt af indførelsen af antidumpingtold fremgår det af offentligt tilgængelige prognoser for efterspørgslen efter solcelleanlæg, at der sandsynligvis vil forekomme en nedgang i efterspørgslen i 2013, med årlige installationer på mellem 9,8 GW og 16,5 GW i 2013, som sandsynligvis under alle omstændigheder vil få en negativ virkning for antallet af arbejdspladser på aftagermarkedet.
(249)
Endelig skal det bemærkes, at denne stigning i priserne på solcelleanlæg sandsynligvis vil finde sted under alle omstændigheder, da de kinesiske producenter, der leverer til EU-markedet, tilsyneladende har store tab, hvilket er en uholdbar situation.
(250)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbig, at antidumpingtoldens indvirkning på aftagervirksomhederne i et begrænset omfang vil være negativ på kort sigt i betragtning af det større fald i antallet af installationer, end der vil forekomme i et kontrafaktisk scenarie uden told som forudset af en række større forskningscentre og i det omfang, at tolden ikke kan absorberes af aftagervirksomhederne. Til trods for det mulige fald i efterspørgslen efter solcelleanlæg vil installatørerne sandsynligvis være i stand til at udføre andre aktiviteter, uanset om de er relateret til andre grønne energikilder eller installatørernes primære aktivitetsområde, jf. ovenfor.
6. Slutbrugernes (forbrugernes) interesser
(251)
Der indkom ikke bemærkninger fra parter, som repræsenterer slutbrugernes interesser, f.eks. forbrugersammenslutninger. I den foreliggende sag findes der to typer slutbrugere: forbrugere (husholdninger) og andre slutbrugere (f.eks. institutioner, virksomheder). Undersøgelsen viste, at kun ca. en fjerdedel af de eksisterende solcelleanlæg i Unionen (såkaldte roof-top-anlæg, mindre anlæg) blev bestilt af forbrugere. De øvrige anlæg (meget større anlæg på jorden til virksomheder) blev bestilt af de øvrige slutbrugere.
(252)
En række parter påstod, at forbrugerne vil blive påvirket af en stigning i prisen på fotovoltaiske moduler, hvis det indføres en antidumpingtold. Som et resultat af tolden kan det forventes, at priserne på fotovoltaiske moduler vil stige en del på EU-markedet, men det er samtidig sandsynligt, at forbrugerne og andre slutbrugere kun i begrænset omfang vil blive påvirket, da undersøgelsen viste, at prisen på et modul udgør indtil 50 % af de samlede omkostninger til et solcelleanlæg. På grundlag af projektudviklernes og installatørernes fortjenstmargener kan det med rimelighed antages, at en stigning i prisen på moduler for forbrugeren i hvert fald delvis vil blive absorberet og dermed afbødet. På grundlag af de foreliggende beviser konkluderes det foreløbig, at foranstaltningerne med den foreslåede toldsats i hvert fald delvis vil blive absorberet af forsyningskæden og derfor ikke nødvendigvis vil resultere i højere priser for forbrugerne på detailniveau.
(253)
Det skal endvidere bemærkes, at hvis der ikke indføres en told, vil EU-erhvervsgrenens sandsynlige ophør efterlade forbrugerne med kun et valg for så vidt angår leverandører af moduler i fremtiden. I dette scenarie vil de kinesiske eksporterende producenter være i en position, hvor de kan styrke deres allerede meget stærke stilling på markedet, og det kunne samtidig resultere i højere priser på kort til mellemlang sigt på bekostning af forbrugerne/slutbrugerne. Prisstigningen vil sandsynligvis under alle omstændigheder finde sted, idet den kinesiske produktion, jf. ovenfor, er tabsgivende.
(254)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed vil få begrænsede virkninger for forbrugere og andre slutbrugere. Dette vil finde sted uanset de nationale støtteordninger, der har til formål at fremme efterspørgslen efter solcelleanlæg, jf. betragtning 182. Hvis de nationale støtteordninger tilpasses de højere priser på solcellepaneler (med højere faste afregningspriser), vil virkningen for forbrugerne blive ubetydelig.
7. Andre påstande
(255)
Visse parter påstod, at EU-erhvervsgrenen ikke er i stand til at forsyne EU-markedet med de nødvendige mængder, og at der derfor vil være en alvorlig risiko for forsyningsknaphed i EU, hvis der indføres antidumpingtold, hvilket kan føre til en yderligere stigning i prisen på den pågældende vare.
(256)
Undersøgelsen konkluderede, at denne påstand var ubegrundet. EU-erhvervsgrenen har underudnyttet sin produktionskapacitet siden 2009. I UP havde erhvervsgrenen en kapacitetsudnyttelse for moduler på 41 % med en ekstra uudnyttet kapacitet på ca. 5,7 GW; EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse for celler var på 63 % med en ekstra uudnyttet kapacitet på ca. 1,2 GW, og kapacitetsudnyttelsen for wafere var på 55 % med en ekstra uudnyttet kapacitet på ca. 1,6 GW. Ved hjælp af den uudnyttede kapacitet vil EU-erhvervsgrenen derfor være i stand til at konkurrere om en større del af markedet på kort sigt. På mellemlang sigt kan det derfor med rimelighed antages, at EU-erhvervsgrenen vil udvide sin produktionskapacitet for at opnå bedre stordriftsfordele og kunne sænke sine priser yderligere. Derudover findes der andre leverandører på verdensplan, som også er til stede på EU-markedet og vil kunne konkurrere på markedet, hvis der sker et fald i importen fra Kina. Undersøgelsen viste, at der findes en uudnyttet kapacitet uden for EU i andre lande end Kina, som i UP var på 5,6 GW for moduler, 6 GW for celler og 6 GW for wafere. Det konkluderes derfor, at EU-producenternes og tredjelandsproducenternes samlede uudnyttede kapacitet er tilstrækkelig til på kort sigt at supplere det mulige fald i importen fra Kina på grundlag af efterspørgslen efter solcelleanlæg i EU iflg. de prognoser for 2013 (mellem 9,8 GW og 16,5 GW) og 2014 (9 GW og 17,1 GW), som er udarbejdet af større forskningscentre som f.eks. EPIA.
(257)
Visse parter påstod desuden, at indførelsen af en antidumpingtold på den pågældende vare vil skade udviklingen af det fotovoltaiske marked i Europa og dermed målene i 2020-dagsordenen vedrørende vedvarende energikilder, og en nedbringelse af EU's drivhusgasemission vil ikke kunne nås.
(258)
Først og fremmest afhænger 2020-målene ikke udelukkende af solenergi. Andre grønne energikilder er lige så vigtige, f.eks.: vind, biomasse, vand. Da der ikke er fastsat en særlig procentsats for solenergi i 2020-målene, kan et let fald i antallet af solcelleanlæg ikke forventes at øge de samlede omkostninger til 2020-dagsordenen. Desuden er prisen på solpaneler kun en af mange faktorer, som er afgørende for udviklingen i den fotovoltaiske sektor i Europa. Følgende elementer er også vigtige: Favorable retlige og økonomiske rammer på europæisk og nationalt niveau, bedre adgang til finansiering af vedvarende energiprojekter og investering i FoU. Hvad angår finansiering af investeringer i solenergi, vil indførelsen af antidumpingtolden forbedre EU-erhvervsgrenens situation og situationen i den fotovoltaiske sektor som helhed. Det vil således sandsynligvis også give EU-erhvervsgrenen og investorer i den fotovoltaiske sektor bedre adgang til kapital. Endelig erindres det, at målet med en told ikke er at fjerne den kinesiske import, men at genskabe redelige konkurrencevilkår. Hvis prisen på den pågældende vare stiger, kan man ud fra oplysningerne om fortjenesten på aftagermarkedet antage, at prisstigningen til dels vil blive absorberet af aftagervirksomhederne. Prisen på moduler vil derfor ikke stige væsentligt for slutbrugerne/forbrugerne, og efterspørgslen efter solcelleanlæg vil holde sig inden for prognosens rammer.
(259)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke vil få nogen væsentlige negative virkninger for andre EU-politikker.
8. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(260)
De overordnede positive virkninger for EU-erhvervsgrenen opvejer de sandsynlige negative virkninger for andre virksomheder på det fotovoltaiske marked og for forbrugerne/slutbrugerne.
(261)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(262)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
1. Skadestærskel
(263)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(264)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for erhvervsgrenen under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 10 % af omsætningen på grundlag af oplysningerne i klagen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(265)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 10 % til produktionsomkostningerne i UP for EU-producenterne i stikprøven.
(266)
Den nødvendige prisstigning blev derefter beregnet på grundlag af en sammenligning af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris, som blev fastlagt i forbindelse med underbudsberegningen, evt. justeret for importomkostninger og told, og de stikprøveudtagne EU-producenters vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris for den samme vare ved salg på EU-markedet i UP. Eventuelle forskelle efter denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(267)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(268)
I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt kinesiske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for alle andre virksomheder pålægges de virksomheder, som ikke samarbejdede i undersøgelsen.
(269)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(270)
Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co Ltd.
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder (bilag)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Alle andre virksomheder
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Ovenstående antidumpingforanstaltninger er midlertidigt indført i form af værditold.
(272)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(273)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(274)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(275)
Som nævnt i afsnit 5 i indledningsmeddelelser, er Kommissionen i gang med at afgøre, hvorvidt import af den pågældende vare fra Kina kan betragtes som import af varer med oprindelse i Kina. Dette er navnlig afgørende i forbindelse med moduler, der kan omfatte komponenter fra forskellige lande. I henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 1, stk. 3, kan det eksporterende land af en dumpingvare være et andet land end oprindelseslandet. Det skal desuden bemærkes, at klagen vedrører import fra Kina uden angivelse af oprindelseslandet. Endelig har antidumping- og udligningsundersøgelser foretaget af USA vedrørende den samme vare importeret fra Kina understreget kompleksiteten af produktions- og samleprocesserne, som måske eller måske ikke giver oprindelsesstatus (9). Ud fra disse betragtninger og med forbehold af den konklusion, der drages om disse spørgsmål på et senere stadium, findes det hensigtsmæssigt, at de midlertidige foranstaltninger omfatter den undersøgte vare med oprindelse i eller afsendt fra Kina, medmindre der er tale om en vare i transit i henhold til artikel V GATT.
(276)
Som nævnt i betragtning 3 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare med oprindelse og i afsendt fra Kina til genstand for registrering ved forordning (EU) nr. 182/2013. Dette skete med henblik på en evt. anvendelse af antidumpingforanstaltninger og udligningsforanstaltninger med tilbagevirkende kraft i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4, og artikel 16, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»antisubsidiegrundforordningen«) (10).
(277)
Hvad angår denne antidumpingundersøgelse og ud fra ovenstående konklusioner, bør registreringen af importen med henblik på antidumpingundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5, fortsætte.
(278)
Hvad angår den parallelle antisubsidieundersøgelsen, som blev indledt af Kommissionen i henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 10, ved offentliggørelse af en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende den 8. november 2012 (11), bør registreringen af importen i henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 24, stk. 5, fortsætte.
(279)
Der kan ikke træffes afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltningerne med tilbagevirkende kraft på nuværende tidspunkt.
(280)
I betragtning af de særlige omstændigheder i den nuværende undersøgelse, navnlig det forhold, at sagen vedrører en vare rettet mod et marked, der forudsætter forsyningsstabilitet på kort sigt, findes det hensigtsmæssigt at indfase de midlertidige antidumpingforanstaltninger. Da EU-erhvervsgrenen navnlig forvoldtes skade som følge af urimelig handelspraksis fra det pågældende land i UP, vil EU-producenterne ikke umiddelbart kunne levere de nødvendige mængder, hvis importniveauet falder som følge af foranstaltningerne. En indfasning af antidumpingtolden vil på kort sigt give EU-erhvervsgrenen mulighed for at levere større mængder. Ved at give EU-erhvervsgrenen tilstrækkelig tid til at øge sin produktion vil den disponible mængde af den pågældende vare endvidere opretholdes på et rimeligt niveau, der modsvarer efterspørgslen. Det skønnes derfor hensigtsmæssigt at indføre tolden i to etaper.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(281)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i forordningen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium og celler og wafere af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium (cellerne og waferne har en tykkelse ikke over 400 μm), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 (Taric-kode 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 og 8541409039), med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, medmindre der er tale om en vare i transit i henhold til artikel V GATT.
Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:
-
solcelleopladere, der består af mindre end seks celler, er bærbare og kan levere elektricitet til udstyr eller oplade batterier
-
fotovoltaiske produkter af tynd folie
-
fotovoltaiske produkter af krystallinsk silicium, der er permanent integreret i elektriske apparater, som ikke bruges til energiproduktion, og hvor sådanne elektriske apparater bruger den elektricitet, som de(n) integrerede fotovoltaiske celle(r) af krystallinsk silicium producerer.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
i)
fra denne forordnings ikrafttræden indtil 5. august 2013:
Virksomhed
Toldsats
Alle virksomheder
11,8 %
ii)
fra 6. august 2013:
Virksomhed
Toldsats
Taric-tillægskode
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
37,3 %
B797
Virksomheder opført i bilaget
47,6 %
Alle andre virksomheder
67,9 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Der foretages følgende ændringer i forordning (EU) nr. 182/2013:
1.
Følgende indsættes som nyt kapitel G og ny betragtning 22:
»G. REGISTRERINGENS OPHØR MED HENBLIK PÅ BESKYTTELSE MOD DUMPINGIMPORT
(22)
Fra den 6. juni 2013 beskytter en midlertidig antidumpingtold mod importen af dumpingvarer. Det er således ikke længere nødvendigt at registrere importen med henblik på beskyttelse mod dumpingimport.«
2.
I artikel 1, stk. 1, udgår ordene »til artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009 og«.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2013.
A BIZOTTSÁG 513/2013/EU RENDELETE
(2013. június 4.)
a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott e behozatal tekintetében nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló 182/2013/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (az „alaprendelet”) és különösen annak 7. cikkére és 14. cikke (5) bekezdésére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás kezdeményezése
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. szeptember 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részei uniós teljes termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.
2. Nyilvántartásba vétel
(3)
A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság elfogadta 2013. március 1-jei 182/2013/EU rendeletet (3), mely a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) 2013. március 6-tól nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezet be.
3. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait és az ismert importőröket. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették.
(5)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(6)
Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és uniós gyártók nagy számára az eljárásban, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy úgy döntött, hogy a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza az alaprendelet 17. cikkének megfelelően (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás).
a) Mintavétel az uniós gyártók esetében
(7)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az uniós gyártókból álló ideiglenes minta kiválasztásáról valamennyi ismert uniós gyártót és gyártói szervezetet értesítettek. Az ideiglenes minta azon mintegy 220 uniós gyártó közül kiválasztott kilenc uniós gyártóból állt, amelyekről ismert volt, hogy a vizsgálat megindítása előtt hasonló terméket (lásd a későbbiekben a (26) preambulumbekezdést) gyártott, a mintának a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív gyártási mennyiség alapján az értékesítések, a termelés volumene és a földrajzi elhelyezkedés alapján kiválasztásával. Biztosított volt, hogy a mintában egyaránt szerepeljenek vertikálisan integrált és nem integrált uniós gyártók is. Az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt ideiglenes mintával kapcsolatban több érdekelt fél is észrevételt terjesztett elő, egy fél pedig meghallgatást kért a meghallgató tisztviselőtől.
(8)
Több érdekelt fél vetette fel a következő kifogást az uniós gyártók ideiglenes mintájával kapcsolatban:
i.
Néhány érdekelt bejelentette, hogy az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban adott gyér tájékoztatás elégtelen volt és ez megakadályozta, hogy a javasolt mintával kapcsolatban érdemleges észrevételeket tegyenek. Bírálták különösen, hogy bizalmasan kezelték az uniós gyártók kilétét, és kérték, hogy fedjék fel, hogy a mintában szereplő uniós gyártók melyik tagállamban találhatók, továbbá azt, hogy a kiválasztott uniós gyártók milyen részesedéssel rendelkeznek a fotovillamos modulok, elemek és lemezek teljes gyártási volumenében, valamint a mintában szereplő vállalatok vonatkozásában egyenként és a minta egészére a képviselt gyártási és értékesítési százalékos arányt.
ii.
A mintavételre használt módszert amiatt vitatták, hogy az „összemos három különböző lépést”, jelesül a vizsgálat megindításának támogatását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és a mintavételt. Ezért azt állították, nem volt egyértelmű az, hogy az uniós gazdasági ágazat már a minta kiválasztásakor meghatározásra került-e, és ennélfogva a mintát reprezentatívnak lehetett-e tekinteni. Az uniós gazdasági ágazat mintavételi szakaszban történő meghatározásának hiánya meggátolta az érdekelt feleket a minta reprezentativitásának és ennélfogva annak ellenőrzésében, hogy e minta alapján helyesen lehetett-e értékelni az uniós gazdasági ágazat későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatti helyzetét. Állították továbbá, hogy helytelen volt az ideiglenes mintát azon az alapon kiválasztani, hogy az uniós gyártók milyen válaszokat adtak a vizsgálat megindításának támogatása tekintetében.
iii.
Állították azt is, hogy az ideiglenes mintát pusztán azon vállalatok alapján választották ki, amelyek hangot adtak a tárgybeli vizsgálat támogatásának.
iv.
Egy fél azt állította, hogy mivel az ideiglenes mintában szerepelnek vertikálisan integrált vállalatok, a lemezek és elemek gyártási volumene akár kétszeres-háromszoros is lehet, ami kétségeket kelt a minta reprezentativitását illetően. Kérték, hogy a vertikálisan integrált gyártók vonatkozásában csak a modulok, de ne az elemek és lemezek gyártási volumenét vegyék figyelembe.
v.
Ugyanez a fél állította, hogy a mintavétel alapját képező adatok legalább részben megbízhatatlanok voltak, ami az ideiglenes minta egészének reprezentativitására is hatást gyakorolhatott.
vi.
Egy fél megadta az állítólag hasonló terméket gyártó további mintegy 150 uniós gyártó listáját, azt állítva, hogy ezeket is figyelembe kellett volna venni az uniós gyártók mintájának kiválasztásakor.
(9)
A felek által hivatkozott érvekkel kapcsolatban a következőket kell rögzíteni:
i.
Az uniós gyártók a megtorlás kockázatára tekintettel kérték kilétük bizalmas kezelését. Valóban voltak az uniós gyártók ellen irányuló fenyegetések, miszerint vállalkozásukat az Unión belül és azon kívül is kár fogja érni. A Bizottság megítélése szerint e kérések kellően megalapozottak voltak ahhoz, hogy helyt adjon azoknak. A mintába felvett egyes uniós gyártók telephelyének, illetve gyártási vagy értékesítési részesedésének megadása könnyen felfedhetné az érintett gyártó kilétét és az erre vonatkozó kéréseket el kellett utasítani.
ii.
A Bizottság nem „mosta össze” az eljárás megindítása támogatásának meghatározását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és az ideiglenes minta kiválasztását, mivel ezek a lépések egymástól függetlenek maradtak és azokról külön született döntés. Nem nyert igazolást, hogy az uniós gyártók által megadott gyártási és értékesítési adatoknak a vizsgálat megindításának támogatásával összefüggésben történő felhasználása milyen mértékben érintette a minta reprezentativitását. Az eljárás megindításakor valóban meg kellett ideiglenes jelleggel határozni az uniós gazdasági ágazatot. Az uniós gyártókra vonatkozó összes információ felhasználásra került - beleértve a panaszban megadott információkat és az uniós gyártóktól, illetve más felektől a vizsgálat megindítása előtt begyűjtött adatokat is - a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakra vonatkozó teljes uniós gyártás ideiglenes meghatározásakor.
iii.
A minta szempontjából figyelembevételre került a vizsgálat támogatására vonatkozó kérdésre válaszoló összes uniós gyártó, függetlenül attól, hogy a vizsgálatot támogatták, ellenezték vagy erről nem nyilvánítottak véleményt; ez a kérés ennélfogva elutasításra került.
iv.
Az ideiglenes minta kiválasztásakor mérlegelést nyert a kétszeres/háromszoros számbavétel kérdése. Úgy tűnt, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók lemez- és elemgyártásának és -értékesítésének kizárása következtében figyelmen kívül kerülne a lemez- és cellatermelés szabad piacon értékesített része. Ezért úgy ítélték meg, hogy a lemezek és elemek teljes gyártási volumenből való kizárása nem feltétlenül eredményezte volna a minta nagyobb fokú reprezentativitását. A minta reprezentativitása továbbá nem csak a gyártási volumen alapján került meghatározásra, hanem a földrajzi kiterjedés, illetve a vertikálisan integrált és nem integrált gyártók kiegyensúlyozott képviselete alapján is. A gyártási volumen relatív reprezentativitása a hasonló termékek minden egyes típusa szintjén kiszámításra került. Ezen az alapon úgy ítélték meg, hogy az ideiglenes minta kiválasztására használt módszertan ésszerű volt, ennélfogva a minta reprezentatívnak minősül a vizsgált termék egészének uniós gazdasági ágazata tekintetében. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
v.
Az adatok megbízhatóságát illetően: a minta kiválasztása a mintavételkor rendelkezésre álló információk alapján történt, az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint. A vizsgálat megindításának alátámasztására felhasznált adatok megbízhatóságát illetően: a vizsgálat nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy a vizsgálat megindítása előtt gyűjtött adatok lényeges hibában szenvedtek volna. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy az ideiglenes minta kiválasztásának alapja kellően megbízható volt. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
vi.
A további mintegy 150 uniós gyártó listáját illetően meg kell jegyezni, hogy ezt az információt jóval az érdekelt felek ideiglenes minta kiválasztására vonatkozó észrevételeinek benyújtására, illetve az uniós gyártók mintába való felvételre való jelentkezésére megadott határidőn túl nyújtották be. Ezen túlmenően az ezen a listán szereplő mintegy 30 uniós gyártóról a Bizottságnak a minta kiválasztásakor ténylegesen tudomása volt. Továbbá a minta kiválasztásakor figyelembe vettek minden olyan uniós gyártót, amely az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele után bejelentkezett. Ezen az alapon a minta reprezentativitása nem érintett. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
(10)
Az észrevételek beérkezését követően a minta összetételét felülvizsgálták az arra vonatkozó jelzés miatt, hogy a kiválasztott egyik vállalat nem képes a teljes körű együttműködésre. A minta reprezentativitásának megőrzése érdekében egy további uniós gyártót választottak ki. A módosított minta így tíz uniós gyártóból állt, amelyeket a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, a gyártás minden szintje vonatkozásában a legnagyobb reprezentatív volumen alapján választottak ki, figyelembe véve az uniós piaci értékesítés volumenét és a földrajzi elhelyezkedést. Ennek következtében a figyelembe vett uniós gyártók módosított mintája a teljes uniós termelés százalékában kifejezve a modulgyártók 18-21 %-át, az elemgyártók 17-24 %-át, a lemezgyártók 28-35 %-át képviseli, és lefedi a vertikálisan integrált és nem integrált gyártókat egyaránt. Tekintve, hogy a pontos százalékos arány lehetővé tenné a fent említett további uniós gyártó termelési volumenének kiszámítását, és így kilétének meghatározását, a pontos százalékos arányok nem tehetőek közzé.
b) Mintavétel a független importőrök körében
(11)
A független importőrök potenciálisan nagy számára tekintettel a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi importőrt felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat.
(12)
A panaszos által beterjesztett azon mintegy 250 független importőr körül, amelyekkel a Bizottság kapcsolatba lépett, harminchat fél töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi formanyomtatványt, közülük harmincöt a modulok, egy az elemek tekintetében, de a lemezek vonatkozásában válasz nem érkezett. A mintát az alaprendelet 17. cikkével összhangban választották ki, a rendelkezésre álló idő alatt célszerűen kivizsgálható lehető legnagyobb termelési, értékelési vagy exportálási reprezentatív mennyiség lefedésére. A Bizottság ennek alapján a modulok vonatkozásában három, az elemek tekintetében egy független importőrből álló mintát választott ki. A beérkezett észrevételek nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy egy további független importőrt vesz fel a mintába a modulok vonatkozásában. Ez a vállalat jelentkezett és érvelése szerint tevékenységének szintje indokolná a mintába való felvételét. Eredeti beadványát ezért újra megvizsgálták és nyilvánvalóvá vált, hogy adminisztratív hiba történt az érintett importőr által jelentett importvolumennel kapcsolatban. Ezen okok miatt a szóban forgó vállalatot felvették a független importőrök mintájába. Mindemellett a mintába eredetileg kiválasztott két vállalat nem töltötte ki a kérdőíveket, és ezért azokat nem együttműködőnek tekintették és kizárták a független importőrök mintájából. Ezért a független importőrök mintája modulok vonatkozásában kettő, elemek vonatkozásában pedig egy importőrből állt, az érintett országból származó teljes behozatal mintegy 2-5 %-át képviselve. A kitöltött kérdőív beérkezése után azonban nyilvánvalóvá vált, hogy a három importőr közül kettőnek a főtevékenysége valójában napelemes létesítmények telepítése, és nem az érintett termékekkel való kereskedelem volt. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék behozatalának többsége a kínai exportáló gyártókhoz kapcsolódó vállalatokon, szerelőkön vagy projektfejlesztőkön keresztül lép be az uniós piacra. Az adott körülmények között a mintát ideiglenesen reprezentatívnak minősítették. A Bizottság azonban a további vizsgálat során fel fogja venni a kapcsolatot további együttműködő független importőrökkel annak ellenőrzése érdekében, hogy importőrnek minősülnek-e, illetve a minta mérete növelésének megfontolására.
c) Mintavétel az exportáló gyártók körében
(13)
Az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára tekintettel a Bizottság a dömping meghatározásához az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi exportáló gyártót felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat. Az érintett ország hatóságaival is konzultációt folytattak.
(14)
A mintavétel során 135 exportáló kínai gyártó (gyakorta több vállalatból álló csoport) jelentkezett. Az együttműködő vállalatok a teljes kínai export értékének 80 %-át képviselik. A hét vállalatcsoportból álló kiválasztott minta a következőkből tevődik össze: a modulok terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező három együttműködő exportőr, az elemek terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező két legnagyobb exportőr, illetve a lemezek terén legnagyobb exportvolument felmutató exportőr.
d) Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(15)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő minden exportáló kínai gyártónak, illetve a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintába felvett független importőröknek, továbbá az értéklánc következő lépcsőjén álló azon gazdasági szereplőknek és társulásaiknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság kapcsolatba lépett a fogyasztói szervezetek képviselőjével is.
(16)
A kitöltött kérdőívek beérkeztek a mintában szereplő valamennyi kínai exportáló gyártótól, a mintában szereplő összes uniós gyártótól, a mintában szereplő három független uniós importőrtől, valamint huszonegy, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőtől, és ezek három társulásától.
(17)
A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalat(csoport)ok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
a)
Uniós gyártók
-
A mintában szereplő tíz uniós gyártó telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat.
b)
Kínai exportáló gyártók
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
JingAo Group, Kínai Népköztársaság
-
Jinzhou Yangguang Energy, Kínai Népköztársaság
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Yingli Green Energy Holding Company, Kínai Népköztársaság
c)
Kapcsolódó uniós importőrök
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Németország
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Olaszország
-
Delta Energy Systems S.r.l., Róma, Olaszország
-
Sunways AG, Konstanz, Németország
-
JA Solar GmbH, München, Németország
d)
Unión kívüli kapcsolódó kereskedők/importőrök
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tajvan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR
-
Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Svájc
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Svájc
e)
Független uniós importőrök
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Németország
f)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Németország
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Németország
g)
Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Németország
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanyolország
h)
Társulások
-
EPIA, Brüsszel, Belgium
(18)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalatok telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bangalor, India
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bangalor, India
4. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(19)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(20)
Az érintett terméket a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága nem haladhatja meg a 400 μm-t. Ez a termék jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: a vizsgált termék).
(21)
A következő terméktípusok nem tartoznak a vizsgált termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak.
(22)
A fotovillamos modulok, elemek és lemezek a napenergiát villamos energiává alakítják át. Az átalakítást olyan elemek működtetik, amelyek elnyelik a fényt és azt kristályos szilícium segítségével villamos energiává alakítják.
(23)
A gyártási folyamat első lépését a lemezek alkotják. Ezek kristályos szilíciumból készülnek, és ezek alkotják az elemgyártás legfontosabb alkotóelemét.
(24)
Először a kristályos szilíciumot meg kell olvasztani kristályos szilíciumöntvények elkészítéséhez, majd ezeket az öntvényeket lemezekre fűrészelik. A lemezeket a működőképes napelem elemek előállításához csúcstechnológiás félvezető feldolgozósoron kezelik. A gyártási folyamat második lépését az elemek alkotják. Ezek az elemben termelt villamos energia összegyűjtéséhez és továbbításához egy pozitív-negatív záróréteggel rendelkeznek.
(25)
A modulok képezik a gyártási folyamat harmadik lépését. A modulok összeállításához az elemeket lapos vezetékkel vagy fémszalaggal kötik össze egy cellalánc kialakításához. Ezeket fóliák közé laminálják. Többnyire üveget használnak a felső oldalon, az alsón pedig polimer hátfóliáz. A helyszíni (pl. tetőre történő) felszereléshez rendszerint kereteket készítenek. A modul felszerelhető inverterrel is.
2. Hasonló termék
(26)
A vizsgálat azt igazolta, hogy az érintett termék és a rendes érték megállapításához analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen ország belföldi piacán értékesített termék, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, valamint alaprendeltetése azonos. Ezért ezek ideiglenesen hasonló termékeknek tekintendők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében.
3. A termékkört érintő kérelmek
i. Fizikai, vegyi és műszaki jellemzők, valamint rendeltetés
(27)
Több érdekelt fél állította, hogy a vizsgálat nem fedhet le három, eltérő fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkező terméket, ennélfogva a modulok, elemek és lemezek tekintetében külön vizsgálatot kellene végezni. Állították továbbá, hogy nem egyértelmű az, hogy a vizsgálat egyetlen termékre vagy három külön termékre vonatkozik-e, ezért érdekeik védelmi lehetősége nem teljes körű. Kérték továbbá, hogy a monokristályos lemezek kizárásának mellőzése esetén alternatívaként a lemezeket zárják ki a vizsgálatból (lásd a későbbi (42)-(44) preambulumbekezdést).
(28)
A lemez-elem modulgyártás eltérő gyártási lépésekből álló, egységes gyártási folyamat. A modulok, elemek és lemezek együttesen határozzák meg a késztermék (azaz a modulok) tulajdonságait. A vizsgálat igazolta, hogy a lemez- és elemgyártás közvetlenül és kizárólag a modulgyártást szolgálja; a modulok, elemek és lemezek azonos (a használat nyersanyag által meghatározott) fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alaprendeltetésük is azonos, azaz azokat a fotovillamos rendszerekbe történő beépítéshez értékesítik. A modulok teljesítménye közvetlenül kötődik a lemezek és elemek teljesítményéhez.
(29)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben egyértelműen szerepelt, hogy a vizsgálat terméket az elemek és a lemezek alkotják. Az érdekelt felek érdekvédelmi lehetősége ezért az érintett termék meghatározása alapján teljes körű volt. Emiatt az érvek elvetésre kerültek.
ii. Eltérő besorolás
(30)
Állították továbbá, hogy a modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek egyetlen terméknek, mivel eltér azok nyolcjegyű KN-kódja, hatjegyű vámtarifa-alszáma, harmonizált Rendszer szerinti négyjegyű besorolása és kétjegyű fejezetszáma, valamint a HR-nómenklatúra eltérő szakaszaiban találhatóak. Ez az érvelés önmagában nem bír jelentőséggel a dömpingellenes vizsgálat termékkörének meghatározásában, mivel ez az érintett termék fizikai tulajdonságain alapul.
iii. Az elemek hozzáadott értéke
(31)
Több fél állította, hogy az elemek átalakítási folyamatának hozzáadott értéke adja a modulok értékének legjelentősebb részét, ezért az elemeket külön terméknek kell tekinteni.
(32)
A vizsgálat feltárta, hogy az elemgyártás a gyártási folyamat technológiailag legkifinomultabb része. Igazolta azonban azt is, hogy a három gyártási lépés egymásra épül, és a hozzáadott érték nem a gyártási folyamat egy adott szakaszára összpontosul, hanem az egész gyártási folyamatra kiterjed. Emiatt az érv elvetésre került.
iv. Külön kereskedői piac
(33)
Több fél állította azt, hogy a moduloknak, elemeknek és lemezeknek külön kereskedői piacuk van, emiatt azokat eltérő termékként kellene kezelni, amit igazol az a tény is, hogy számos gyártó a vertikális integrációnak nem része.
(34)
A modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek olyan külön termékeknek, melyek ára csak a piaci tényezők függvényében változik. Valójában áruk a poliszilícium árával van szoros kapcsolatban, mely befolyásolja azt. Hasonlóképpen - a fenti (23)-(25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az érintett termék eltérő lépésekből álló, egyetlen gyártási folyamatban készül. Az a tény, hogy egyes gyártók a vertikális integrációnak nem részei, üzleti döntésből és méretgazdaságosságból ered, és ezt a következtetést nem érinti. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
v. Rendeltetés és helyettesíthetőség
(35)
Több érdekelt fél állította, hogy a modulokat, elemeket és lemezeket eltérő termékként kell kezelni, tekintve eltérő rendeltetésüket és azt, hogy egymással nem helyettesíthetőek.
(36)
Amint a fentebb említést nyert, a vizsgálat igazolta, hogy a lemez-elem-modul gyártási folyamat egyetlen egységes gyártási folyamat, ezért nem merülhet fel az egységes gyártási folyamat különböző lépései között a helyettesíthetőség kérdése. Mindemellett a modulok, elemek és lemezek rendeltetése azonos: a napfény villamos energiává történő átalakítása, emiatt más alkalmazásokban nem használhatóak.
vi. Forgalmazási csatornák
(37)
Egy érdekelt fél állította, hogy a modulok, elemek és lemezek forgalmazási csatornái nem azonosak és emiatt azokat nem szabd egyetlen termékként kezelni. A vizsgálat igazolta, hogy lehetséges a modulok, elemek és lemezek eltérő vagy hasonló forgalmazási csatornákon keresztül történő forgalmazása. Azonban az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő forgalmazási csatornák emiatt nem minősülnek döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
vii. Fogyasztói felfogás
(38)
Állították, hogy a modulok, elemek és lemezek a fogyasztói felfogás tekintetében is jelentősen eltérnek és emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni.
(39)
A fentiekhez hasonlóan az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő fogyasztói felfogás emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
viii. Vékonyréteg termékek
(40)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék fogalmába be kell vonni a fotovillamos termékeket, állítva, hogy ezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai, illetve alaprendeltetésük azonos.
(41)
A fotovillamos termékek a termék meghatározásából egyértelműen kizárásra kerültek, lásd a fenti (21) preambulumbekezdést. Valójában a fotovillamos termékek az érintett termékhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Gyártásuk eltérő gyártási folyamatban történik és nem kristályos szilíciumból, mely a modulok, elemek és lemezek előállításának fő alapanyaga. Átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük alacsonyabb, emiatt nem alkalmasak ugyanazokra az alkalmazásokra, mint az érintett termék. Emiatt az érveket el kellett vetni.
ix. A monokristályos lemezek kizárása
(42)
Egy érdekelt fél kérte a monokristályos lemezek érintett termék fogalmából való kizárását, mivel azok a polikristályos lemezekhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Állították, hogy különbségek mutatkoznak a kristályszerkezetben, formában és megjelenésben. Állították továbbá, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket.
(43)
A vizsgálat megállapította, hogy a monokristályos lemezek minősége a polikristályos lemezekénél jobb, noha azonos fő alapanyagból (poliszilícium) hasonló gyártási folyamatból származnak (poliszilícium). Ezért megállapítást nyert, hogy a monokristályos és polikristályos lemezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai azonosak.
(44)
A vizsgálat igazolta, hogy azonos az alaprendeltetésük is, mivel a monokristályos és a polikristályos lemezeket kizárólag (mono-, illetve polikristályos) napelem elemek gyártásához használják, melynek eredménye a (mono-, illetve polikristályos) napelemmodul. Nincsenek lényeges eltérések a két lemeztípus között és azok helyettesíthetőek, elemek gyártásához mindkettő felhasználható. Emellett a vizsgálat azon érvet illetően, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket, igazolta, hogy az Unióban egyaránt gyártják a monokristályos és polikristályos lemezeket. Emiatt ezt az érvet el kell vetni.
x. Félkész termékek
(45)
Állították továbbá, hogy a lemezeket és elemeket két félkész alapanyag-terméknek kell tekinteni, míg a modulok készterméknek minősülnek, emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni.
(46)
Amint az fentebb említésre került, az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy a félkész és a késztermék közötti különbség emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
xi. Napelemes töltők
(47)
Egy érdekelt fél kérte a kizárólag 12 voltos elemek töltésére szolgáló napelem panelek kizárását azon az alapon, hogy azok rendeltetése eltér a hálózati csatlakoztatásra szánt modulok rendeltetésétől azon tény miatt, hogy sokkal alacsonyabb feszültséget termelnek, emiatt hálózati csatlakoztatásra nem alkalmasak.
(48)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint nem tartozik a vizsgált termékek körébe az olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik. A hat elemnél többet tartalmazó és csak elemtöltésre szolgáló modulok alaptulajdonságai és teljesítménye megegyezik a hálózati csatlakoztatásra alkalmas modulokéval. Ezek a hálózati csatlakoztatásra szánt modulokban lévő áramköröknél alacsonyabb feszültségű nyitott áramkört használnak. A vizsgálat feltárta, hogy az eltérés ellenére az ilyen típusú modulok a hálózathoz csatlakoztathatóak. Az alacsonyabb feszültség a méret és/vagy elemszám növelésével egyszerűen ellensúlyozható. Ezért az elem töltésére szánt, hatnál több elemből álló modulok az érintett termék fogalmába beletartoznak.
xii. Következtetés
(49)
A fentiek értelmében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy egyetlen terméket alkotnak a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. A Bizottság azonban tovább fogja vizsgálni azt a kérdéskört, hogy a modulok, elemek és lemezek egy, kettő vagy három külön terméket alkotnak-e. Felkéri ezért az összes érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját erre a kérdésre vonatkozóan, figyelemmel a Bizottság jelenlegi szakaszban levont következtetéseire. Mindenesetre, még ha végezetül az is kerülne megállapításra, hogy kettő vagy három különböző termékről van szó, a folyó vizsgálat mindezen eltérő termékekre kiterjed, és végleges intézkedések hozhatóak a modulok, elemek és lemezek vonatkozásában attól függetlenül, hogy azok egy vagy több terméket alkotnak-e.
C. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás
(50)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.
(51)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik;
2.
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(52)
Ebben a vizsgálatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a mintába felvett összes exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, és a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.
(53)
A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.
(54)
A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő hét exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket.
(55)
Mind a hét vállalatcsoport adókedvezmény(ek)ben és támogatásokban részesült, ezért nem tudták bizonyítani, hogy nem érintettek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulásokkal, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának nem felelt meg.
(56)
Hat vállalatcsoport nem bizonyította, hogy könyvelését a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak veti alá, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 2. kritériumának nem felelt meg.
(57)
Egy vállalatcsoport nem bizonyította, hogy valamennyi vállalatára vonatkoznak a csődtörvények vonatkozó jogszabályok, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 4. kritériumának nem felelt meg.
(58)
Emellett három vállalatcsoport nem volt képes annak bizonyítására, hogy mentes a jelentős állami beavatkozástól, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 1. kritériumának nem felelt meg.
(59)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapításainak közlését követően a mintába felvett összes vállalattól észrevételek érkeztek.
(60)
Két vállalatcsoport eljárási észrevételt tett, és azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás elkésett, mivel arra az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt három hónapos határidőt követően került sor, és emiatt a vizsgálatot késedelem nélkül meg kell szüntetni. Érvelésük alátámasztására a Bíróság Brosmann (4) és Aokang (5) cipőügyekben hozott ítéleteire hivatkozott.
(61)
Először is emlékezni kell arra, hogy a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem érinti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzés jogszerűségének ebben az ügyben történő értékelését, mivel ezek az ügyek - e vizsgálattal ellentétben - olyan helyzetekre vonatkoztak, melyekben piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzést egyáltalán nem végeztek.
(62)
Továbbá a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem bír jelentőséggel ezen vizsgálat jogszerűségének értékelésében, mivel az alaprendelet időközben módosult. Az alaprendelet módosított 2. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak csak az alaprendelet 17. cikke szerint a mintába felvett vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását, és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni. E módosítást 2012. december 15-től valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során alkalmazni kell, beleértve ezért ezt a vizsgálatot is.
(63)
Mindenesetre fenn kell tartani az állandósult ítélkezési gyakorlat szerinti értelmezést, mely szerint a piacgazdasági elbánás megállapításához fűződő jog annak ellenére sem sérült, hogy a három hónapos határidőt nem tartották tiszteletben.
(64)
A kapott legfontosabb érdemi észrevételek az adókedvezményeket és támogatásokat érintették. Az exportőrök nem vitatták a megállapított tényállást, de megkérdőjelezték annak a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának teljesülésében fennálló jelentőségét. Azzal érveltek különösen, hogy az állami juttatások nem képezik árbevételük jelentős hányadát.
(65)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egyértelműen nem piacgazdasági az a társaságiadó-rendszer, amely egyes, a kormány által stratégiainak tartott vállalatokat előnyösebb elbánásban részesít. Egy ilyen rendszert az állami tervezés továbbra is erősen befolyásol. Meg kell jegyezni, hogy a társaságiadó-csökkentéssel okozott torzulások jelentősek, mivel teljes mértékben módosítják a vállalat által ahhoz elérendő adózás előtti eredményt, hogy a befektetők számára vonzó legyen. A torzulások egyben tartósak is, és a torzulás „jelentős” voltának értékeléséhez - az előny jellegéből adódóan - nem bír jelentőséggel a vizsgálati időszak alatt kapott előny abszolút összege. A jelentőség értékelését inkább az intézkedésnek a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetére gyakorolt átfogó hatására kell alapozni.
(66)
A 2. kritériumot illetően három vállalatcsoport állította, hogy betartja a nemzetközi számviteli standardok vonatkozó szabályait, mivel egyesült államokbeli konszolidált beszámolóik e standardoknak teljes mértében megfelelnek. Néhány vállalat általánosságban is állította, hogy számviteli nyilvántartásaik megfelelnek a kínai számviteli standardoknak, melyeket a nemzetközi standardokkal egyenértékűnek tekintenek. A kérdés azonban nem az, hogy a kínai számviteli standardok megfelelnek-e a nemzetközi számviteli standardoknak. Itt az a kérdés, hogy a számviteli standardok megfelelnek-e a vonatkozó standardoknak vagy sem. Ezek az észrevételek nem orvosolják különösen azt a tényt, hogy a szóban forgó kínai vállalatok különálló pénzügyi kimutatásaiban számos nemzetközi számviteli standard (és azok kínai megfelelője) - beleértve különösen a készletamortizációt és a kapcsolt vállalatokkal végzett ügyletek közzétételét - sérelme megállapítást nyert.
(67)
Az 1. kritérium vonatkozásában - figyelembe véve a felektől érkezett észrevételeket és a C-337/09 P. sz. ügyben hozott ítéletet (6) - megállapítást nyert, hogy ennek a kritériumnak az összes vállalat megfelelt. Azonban a mintába felvett összes exportőr vonatkozásában a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása nem változik, mivel továbbra sem felelnek meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek.
(68)
A 4. kritérium tekintetében a fenti (57) preambulumbekezdésben említett vállalatcsoport tudta igazolni, hogy a csoport legjelentősebb kínai vállalata ellen csődeljárás indult. Ezért megállapítást nyert, hogy a kritériumot ez a vállalatcsoport teljesíti. E vállalatcsoport vonatkozásában azonban a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása így sem változik, mivel továbbra sem felel meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek.
(69)
Következtetésképpen nem nyert bizonyítást, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül bármelyik is megfelelt volna a piacgazdasági elbánás 2. és/vagy a 3. kritériumának. Ezért egyik vállalat tekintetében sem állapítható meg a piacgazdasági elbánás.
1.2. Egyedi vizsgálat
(70)
Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmeket tizennyolc olyan együttműködő exportáló gyártó vagy ilyen gyártókból álló csoport nyújtott be, melyeket a mintába nem választottak be.
(71)
A Bizottság a beérkezett kérelmek nagy számára tekintettel ideiglenesen megállapította, hogy az egyedi vizsgálatok indokolatlan terhet jelentenének és meggátolnák a vizsgálat időben történő befejezését. Következésképpen, az az ideiglenes döntés született, hogy az egyedi vizsgálatra vonatkozó egy kérelemnek sem adnak helyet.
1.3. Analóg ország
(72)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország („analóg ország”) árai alapján vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(73)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy az USA-t használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az összes érdekelt felet, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(74)
Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy az USA - főleg amiatt, hogy a vizsgálati időszak egy részében piaca a kínai behozataltól dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekkel védett volt - nem lenne megfelelő analóg ország.
(75)
Az érdekelt felek Tajvant, Indiát és Dél-Koreát javasolták megfelelőbb analóg országnak. Az észrevételek nyomán az a döntés született, hogy az elemzés kibővítésre kerül a megfelelő analóg ország megállapítása tekintetében. Ennek következtében megkeresték az összes jelentős napelem panel gyártót. Összesen 34 vállalattal léptek kapcsolatba Indiában, 9 vállalattal Japánban, 15 vállalattal Malajziában, 2 vállalattal Mexikóban, 34 vállalattal Koreában, 9 vállalattal Szingapúrban, 43 vállalattal Tajvanon és 21 vállalattal az USA-ban.
(76)
A megkeresésre két indiai, két tajvani és két USA-beli vállalat válaszolt. Mivel a tajvani vállalatok szinte kizárólag fotovillamos elemeket gyártottak, miközben a kínai kivitel főként modulok formájában történik, és az USA-t a beérkezett észrevételekre figyelemmel alkalmatlannak tekintették, döntés született arról, hogy ideiglenesen Indiát fogják analóg országként használni. Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a későbbiekben visszatérhet erre a kérdésre, ha a további vizsgálat azt tárja fel, hogy a modulok, elemek és lemezek két vagy három eltérő terméket alkotnak. Különösen amiatt, hogy India nem gyárt lemezeket, előfordulhat, hogy a lemezek tekintetében egy másik analóg országot kell választani.
(77)
Egy indiai gyártó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza. Emiatt az e vállalat által megadott adatokat a rendes érték megállapításához nem lehetett felhasználni. Mindazonáltal a vállalat által megadott, ellenőrzött információk felhasználhatóak annak igazolására, hogy az analóg országbeli, teljes körben együttműködő gyártó valóban reprezentatív az indiai piacon.
1.4. Rendes érték
(78)
Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát - mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot - választotta.
(79)
Először is megállapította az analóg ország gyártója által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, melyek az Unióba exportra értékesített terméktípusokkal azonosak vagy azokkal közvetlenül összehasonlíthatóak.
(80)
A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(81)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.
(82)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(83)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(84)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül, illetve amelyeket a belföldi piacon nem értékesítettek, a rendes értéket számtanilag képezték.
(85)
A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen teljes körűen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez Az előállítási, valamint az SGA-költségeket adott esetben még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
(86)
A napelemlemezek tekintetében a rendes értéket nem lehetett a fenti (79)-(85) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapítani, mivel egyik együttműködő indiai gyártó sem gyártott napelemlemezeket. A Bizottság ellenőrizte, hogy a rendes érték megállapítható-e egy szoros hasonlóságot mutató termék alapján, szükség szerint elvégezve az eltérő fizikai tulajdonságok miatti kiigazításokat. A napelemlemezek tekintetében a legszorosabb hasonlóságot mutató termék a napelemes elem volt. A lemezekből azonban csak jelentős mértékű feldolgozás után lesz elem. Mindemellett az említett módszer használata megbízhatóan nem számszerűsíthető, jelentős kiigazításokat igényelt volna. Ezért az elem rendes értéke nem használható alapul a lemez rendes értékének megállapításához. Ehelyett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az indiai piacon piacgazdaságú országokból származó gyártók által értékesített lemezek árait használja, mivel ezek az árak reprezentatívan jelzik a lemezek indiai piacán uralkodó viszonyokat. Mivel Dél-Korea az analóg országbeli gyártók legnagyobb piacgazdasági lemezbeszállítója, a rendes érték megállapítása a dél-koreai lemezek indiai piaci árai alapján történt.
1.5. Exportár
(87)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.
(88)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(89)
Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolt vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolt vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak.
1.6. Összehasonlítás
(90)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(91)
A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.
(92)
A fizikai tulajdonságok, a közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, jutalékok és bankköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.
1.7. Dömpingkülönbözetek
(93)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet a hasonló termékek egyes típusai tekintetében az analóg országra megállapított súlyozott átlaggal számított rendes érték és az adott termék súlyozott átlaggal számított átlagos exportára összehasonlításával állapították meg.
(94)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően számították ki. A különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek súlyozott átlagaként állapították meg.
(95)
Az összes többi kínai exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve az Unióba irányuló kínai export volumenének összehasonlításával.
(96)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 80 %-át, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a dömpingkülönbözetet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.
(97)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
Egyéb együttműködő vállalatok (1. melléklet)
88,5 %
Összes egyéb vállalat
112,6 %
D. A KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
(98)
A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket 220 gyártó állított elő az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, a továbbiakban ez az uniós gazdasági ágazat.
(99)
A Bizottság nyilvánosan elérhető termelési adatok hiányában az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - mint például a panaszban szolgáltatott információkat, az Europressedienst, egy független tanácsadó cég (a továbbiakban: tanácsadó) által megadott makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő, ellenőrzött válaszokat - felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására. Mivel a modulokat, elemeket és lemezeket olyan vámtarifaszámon hozzák be az Unióba, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is, az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározására. A behozatali mennyiségek és értékek a tanácsadó adatain alapulnak. A tanácsadótól kapott adatokat lehetőség szerint összevetették más nyilvános adatforrásokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival.
(100)
Ennek alapján a vizsgálati időszak teljes uniós termelését modulok esetében 4 GW, elemek esetében 2 GW, lemezek esetében pedig 2 GW mennyiségben határozták meg.
(101)
A fenti (10) preambulumbekezdésben megadottak szerint a mintába beválasztásra került tíz olyan uniós gyártó, melyek az uniós modultermelés 18-21 %-át, az uniós elemtermelés 17-24 %-át, valamint az uniós lemeztermelés 28-35 %-át képviselik.
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(102)
Az uniós gazdasági ágazat egy része vertikálisan integrált, és termelésének jelentős része saját felhasználásra szánták, különösen az elemek és lemezek tekintetében.
(103)
Annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot lényeges kár érte-e, továbbá a felhasználás és más gazdasági mutatók meghatározása miatt a Bizottság megvizsgálta, hogy figyelembe kell-e venni és milyen mértékben a hasonló termék uniós termelésének későbbi felhasználását („saját felhasználás”).
(104)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének lehető legteljesebb feltérképezése érdekében a Bizottság elemezte a hasonló terméket érintő teljes tevékenység adatait, és ezt követően meghatározta, hogy a termelés rendeltetése a szabad piac saját felhasználása volt-e.
(105)
Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kell venni (az uniós gazdasági ágazat saját felhasználását is beleértve), ezek a mutatók a felhasználás, az értékesítési volumen, a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a növekedés, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a pénzforgalom, a beruházások megtérülése, a tőkebevonási képesség és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy a vizsgálat igazolta, miszerint ezeket a mutatókat a teljes tevékenység figyelembevételével ésszerű vizsgálni, mivel az érintett országból érkező behozatal támasztotta verseny ugyanúgy befolyásolja a saját felhasználásra történő termelést. A továbbiakban a kötött és a szabad piacra együttesen „teljes piacként” hivatkozunk.
(106)
Az elemzés a jövedelmezőséget illetően a szabad piacra összpontosított, mivel megállapítást nyert, hogy a kötött piaci árak nem mindig tükrözik a piaci árakat és befolyásolták ezt a mutatót.
3. Uniós felhasználás
(107)
Az uniós felhasználás az érintett termék teljes behozatali mennyisége és a hasonló termék teljes uniós értékesítési mennyisége, beleértve a saját felhasználásra történő értékesítést is. Nem álltak rendelkezésre adatok az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő teljes értékesítésére vonatkozóan. Továbbá a modulok, elemek és lemezek uniós behozatalát olyan vámtarifaszámon tartják nyilván, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is. Emiatt az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározásához. Ezért az uniós felhasználási adatok a fenti (99) preambulumbekezdésben említett tanácsadó adatain alapulnak, mely adatokat összevetettek nyilvános adatforrásokkal, úgy mint piackutatásokkal és nyilvánosan elérhető tanulmányokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival.
(108)
Az uniós felhasználás alakulása:
1-a táblázat
Modulok uniós felhasználása
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Forrás:
Europressedienst.
1-b táblázat
Elemek uniós felhasználása (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Forrás:
Europressedienst
1-c táblázat
Lemezek uniós felhasználása (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Forrás:
Europressedienst.
(109)
A figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a vizsgált termék uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt.
4. Az érintett országból származó behozatal
4.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(110)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2-a táblázat
Modulok behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Piaci részesedés a teljes piacon
63 %
71 %
80 %
80 %
Forrás:
Europressedienst.
2-b táblázat
Elemek behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Piaci részesedés a teljes piacon
8 %
16 %
22 %
25 %
Forrás:
Europressedienst.
2-c táblázat
Lemezek behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Piaci részesedés a teljes piacon
6 %
22 %
32 %
33 %
Forrás:
Europressedienst.
(111)
A figyelembe vett időszak alatt az érintett országból az Unióba irányuló behozatal mennyisége jelentősen, 308 %-kal nőtt modulok, 482 %-kal az elemek, illetve 648 %-kal nőtt a lemezek esetében. Ennek következtében jelentősen emelkedett az érintett országból származó, az Unióba irányuló behozatal piaci részesedése. Konkrétabban: az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a modulok esetében 63 %-ról 80 %-ra, elemek esetében 8 %-ról 25 %-ra, lemezek esetében pedig 6 %-ról 33 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt.
(112)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett országból érkező behozatal növekedése sokkal nagyobb mértékű volt, mint az érintett termék uniós felhasználásának növekedése. Emiatt az exportáló gyártók hasznot tudtak húzni a növekvő uniós felhasználásból, és a nagyobb piaci részesedések következtében piaci helyzetük erősödött.
4.2. A behozott termékek ára és az áralákínálás
(113)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3-a táblázat
Kínai Népköztársaságból származó modulok behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Forrás:
Europressedienst és a mintába felvettek ellenőrzött kitöltött kérdőívei.
3-b táblázat
Kínai Népköztársaságból származó elemek behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Forrás:
Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek.
3-c táblázat
Kínai Népköztársaságból származó lemezek behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Forrás:
Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek.
(114)
A Kínai Népköztársaságból érkező átlagos behozatali ár jelentősen esett a figyelembe vett időszakban a modulok, elemek és lemezek tekintetében. Modulok esetében az átlagos behozatali ár 64 %-kal csökkent, a 2009-es 2 100 EUR/kW-ról a vizsgálati időszakban 764 EUR/kW-ra. A Kínai Népköztársaságból érkező elemek átlagos behozatali ára hasonlóan 42 %-kal csökkent, 890 EUR/kW-ról 516 EUR/kW-ra. A vizsgálat időszakban a Kínai Népköztársaságból érkező lemezek átlagos behozatali ára 40 %-kal csökkent, 550 EUR/kW-ról 333 EUR/kW-ra.
(115)
Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt.
(116)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a behozatalt követő költségek - azaz a vámkezelés, kezelési és rakodási költségek - miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. A mintába felvett két importőr modulokra vonatkozó, behozatalt követő átlagos költségeit vették figyelembe. Az adatok reprezentativitása nem szűnt meg annak következtében, hogy ezen importőrök fő tevékenysége nem a behozatal, hanem a modulok telepítése.
(117)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban a modulok esetében 17,5-30,7 %-os, az elemek esetében 4-24,2 %-os, lemezek esetében 16,6-21,6-os, az érintett termékre összességében pedig 11,2-27,5 %-os ár-alákínálási különbözetet mutatott ki.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.1. Általános megjegyzések
(118)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(119)
Amint az a fenti (7)-(10) preambulumbekezdésben említést nyert, az uniós gazdasági ágazatot ért kár vizsgálatához mintavételt alkalmaztak.
(120)
A kár elemzése céljából a Bizottság megkülönböztetést tett makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatók elemzését az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében a fenti (99) preambulumbekezdésben említett független tanácsadótól beszerzett információk alapján végezte el. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján elemezte.
(121)
E vizsgálat céljaira a következő makrogazdasági mutatók elemzése történt meg a hasonló termék összes uniós gyártója tekintetében: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól.
(122)
A hasonló termék mintába bekerült uniós gyártói esetében a következő mikrogazdasági mutatókat elemezték: értékesítési egységárak, egységköltség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
(123)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei eleve tagállamonként eltérőek, ezért a kár elemzését minden tagállamra elkülönítve kellene elvégezni. Ez az állítás nem megalapozott. Ezen túlmenően a vizsgálat nem tárt fel olyan konkrét körülményt, amely indokolná a kár tagállamonkénti elemzését. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(124)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
4-a táblázat
Modulok - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Gyártási kapacitás
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Kapacitáskihasználás
45 %
48 %
45 %
41 %
Forrás:
Europressedienst.
4-b táblázat
Elemek - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Gyártási kapacitás
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Kapacitáskihasználás
72 %
73 %
78 %
63 %
Forrás:
Europressedienst.
4-c táblázat
Lemezek - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Gyártási kapacitás
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Kapacitáskihasználás
62 %
79 %
65 %
55 %
Forrás:
Europressedienst.
(125)
A figyelembe vett időszakban a modulok teljes uniós gyártása 87 %-kal nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban csökkent. A modulok uniós gyártása az azonos időszak alatt több mint megháromszorozódott felhasználásnál sokkal kisebb ütemben növekedett. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban megkettőzték modulgyártási kapacitásaikat. Mindazonáltal a magasabb gyártási szint ellenére az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 4 százalékponttal csökkent, a vizsgálati időszakban csak 41 %-ot ért el.
(126)
A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 20 %-kal nőtt. Csúcsát 2011-ben érte el, és ezt követően a vizsgálati időszakban csökkent. Az uniós elemgyártás az uniós felhasználás tendenciáját követte, 2011-ig lassúbb emelkedéssel, majd pedig a vizsgálati időszakban egy kifejezettebb csökkenéssel. Az uniós felhasználás alakulásával párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat előbb 51 %-kal növelte kapacitását 2011-ig, majd a vizsgálati időszakban ez csökkent. A figyelembe vett időszakban a kapacitás összességében 39 %-kal nőtt. A kapacitáskihasználási ráta 2011-ig emelkedett, 78 %-on tetőzve 2011-ben, majd pedig a vizsgálati időszakban 15 százalékponttal csökkent. Összességében az elemgyártás uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban csökkent, és a vizsgálati időszakban 63 %-ot ért el.
(127)
A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 26 %-kal nőtt. Az uniós gyártás 2010-ben tetőzött, majd 2011-ben folyamatosan csökkent, a vizsgálati időszakban még alacsonyabb szintekre. A megnövekedett uniós felhasználás alakulására reagálva az uniós lemezgyártók 52 %-kal növelték kapacitásukat 2011-ig, majd kapacitásuk a vizsgálati időszakban csökkent. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat lemezgyártási kapacitása összességében 40 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A gyártás növekedése ellenére a lemezgyártó uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája 2010-ig nőtt, majd az ezt követő időszakban csökkent, ami a figyelembe vett időszakban összességében 7 százalékpontos csökkenésben jelenik meg, a vizsgálati időszakban 55 %-ot elérve.
(128)
Ezért az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva bővítette kapacitását. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat gyártási szintjei a felhasználásénál sokkal kisebb ütemben emelkedtek, aminek következtében az érintett termék tekintetében a kapacitáskihasználási ráta a figyelembe vett időszakban csökkent.
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(129)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5-a táblázat
Modulok - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Uniós piacon történő értékesítés volumene
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Piaci részesedés
19 %
15 %
13 %
13 %
Forrás:
Europressedienst.
5-b táblázat
Elemek - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piaci értékesítés volumene
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Piaci részesedés
68 %
57 %
52 %
38 %
Forrás:
Europressedienst.
5-c táblázat
Lemezek - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piaci értékesítés volumene
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Piaci részesedés
81 %
64 %
59 %
59 %
Forrás:
Europressedienst.
(130)
A figyelembe vett időszakban a modulok értékesítési volumene 127 %-kal nőtt. Azonban a felhasználás 221 %-os növekedésének összefüggésében ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 19 %-ról a vizsgálati időszakban 13 %-ra való csökkenésében jelent meg. Az elemeket illetően az uniós gazdasági ágazat értékesítése kis mértékben, 5 %-kal nőtt, míg a felhasználás 87 %-kal, aminek következtében a 2009-es 68 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban 38 %-ra csökkent. A lemezeket illetően a teljes értékesítési volumen a megnövekedett felhasználás ellenére 7 %-kal csökkent, ami a lemezek tekintetében a piaci részesedésnek a 2009-es 81 %-ról a vizsgálati időszakban 59 %-ra történő csökkenésében jelent meg.
(131)
A növekvő felhasználásra reagálva a modul- és elemgyártás uniós gazdasági ágazatának értékesítése az érintett országból történő behozatalnál sokkal kisebb mértékben nőtt, miközben a lemezek értékesítése csökkent. Így az uniós gazdasági ágazat az emelkedő felhasználásból nem tudott előnyt kovácsolni. Ennek következtében a figyelembe vett időszakban mindhárom szegmens piaci részesedése csökkent.
5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(132)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és termelékenység a következőképpen alakult:
6-a táblázat
Modulok - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Termelékenység (kW/alkalmazott)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Forrás:
Europressedienst.
6-b táblázat
Elemek - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Termelékenység (kW/alkalmazott)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Forrás:
Europressedienst.
6-c táblázat
Lemezek - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Termelékenység (kW/alkalmazott)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Forrás:
Europressedienst.
(133)
A foglalkoztatás 2009 és a vizsgálati időszak között a modulok tekintetében 39 %-kal, valamint a lemezek tekintetében 102 %-kal nőtt, az elemek vonatkozásában viszont 9 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a modulok és lemezek tekintetében a foglalkoztatás 2011-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban csökkent. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent. A teljes termelékenység kedvező tendenciát mutatott, a modulok tekintetében 34 %-kal, az elemek tekintetében pedig 33 %-kal nőtt. Ez részben annak köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatalra való reagálás érdekében. A figyelembe vett időszakban azonban a lemezek teljes termelékenysége összességében 37 %-kal csökkent.
(134)
Ezért a 2011 és a vizsgálati időszak közötti csökkenő uniós modul- és lemezgyártással párhuzamosan ugyanebben az időszakban csökkent a modul- és lemezgyártás foglalkoztatása. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent, miközben az uniós elemgyártás 2011-ig folyamatosan nőtt, majd esni kezdett.
5.2.3.1. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(135)
Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimális szintet. A tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően - tekintve az érintett országból érkező behozatal nagyságát és árát - a hatás jelentősnek tekinthető.
(136)
Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, nem bír jelentőséggel a korábbi dömpingből való felépülés kérdése.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
5.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(137)
A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor érvényesített átlagos eladási árai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7-a táblázat
Modulok - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Előállítás költsége (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
7-b táblázat
Elemek - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Előállítás költsége (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
7-c táblázat
Lemezek - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Előállítás költsége (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(138)
A figyelembe vett időszakban az eladási árak élesen zuhantak, azaz a modulok tekintetében 53 %-kal, az elemek tekintetében 69 %-kal és a lemezek tekintetében 40 %-kal. Az eladási árak esése folyamatos volt a figyelembe vett időszakban, de az árcsökkenés különösen jelentős volt a vizsgálati időszakban, amikor is azok fenntarthatatlan szintekre zuhantak. A figyelembe vett időszakban a lemezek előállítási költsége 48 %-kal, az elemeké pedig 55 %-kal esett. A lemezek esetében az előállítási költség 2010-ben csökkent a 2009-es adatokhoz képest, de nőtt 2011-ben, noha továbbra is a 2009-es szint alatt maradt. A vizsgálati időszakban a költségek tovább emelkedtek, és a 2009-eshez viszonyítva kissé magasabb szintet értek el, amit főként a vizsgálati időszakbeli gyártásleállítás magyaráz. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni sem a költséghatékonyság javítására tett erőfeszítésekből, sem pedig a fő alapanyag, a poliszilícium csökkenő árának hatásából. Ez főként a dömpingelt behozatal egyre növekvő árnyomásának volt betudható, mely kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat eladási áraira, melyek a hatékonyságnövekedésnél is nagyobb mértékben csökkentek. Ez látható az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének a későbbi (144) preambulumbekezdésben ismertetett kedvezőtlen tendenciáján. A (lemezek kivételével a) hasonló termék átlagos eladási árai és előállítási költségei összességében jelentősen csökkentek, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére tragikus hatást gyakorolt.
5.3.2. Bérköltségek
(139)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos bérköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8-a táblázat
Modulok- Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
8-b táblázat
Elemek - Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
8-c táblázat
Lemezek - Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(140)
A modulok vonatkozásában a munkavállalónkénti átlagos bérköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan nőtt, összességében 13 %-kal. Az elemeket illetően az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban állandó volt, és 2009-2010 között kismértékben, 1 %-kal nőtt, de azt követően a vizsgálati időszakig nem változott. A lemezek esetében a munkavállalónkénti átlagos bérköltség változó volt, 2009-2010 között nőtt, 2011-ben csökkent, de a figyelembe vett időszak alatt összességében 17 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. A bérköltség összességében történő növekedése részben magyarázható a termelékenység párhuzamos növekedésével (a modulok tekintetében, az infláció alakulásával és egyes uniós gyártók esetében a gazdasági ágazatban a 2011 és a vizsgálati időszak közötti leépítéshez kapcsolódó szociális költségeinek emelkedésével (a lemezek esetében).
5.3.3. Készletek
(141)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
9-a táblázat
Modulok - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
9-b táblázat
Elemek - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
9-c táblázat
Lemezek - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek
(142)
A figyelembe vett időszakban a készletek jelentősen növekedtek, azaz 129 %-kal a modulok, 302 %-kal az elemek és 70 %-kal a lemezek esetében. A modulok vonatkozásában a készletek folyamatosan emelkedtek a 2011-es igen magas szintig (160 %-kal), míg a vizsgálati időszakban csökkent, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. Az elemek esetében a változás még kifejezettebb volt: a készletek 2009 és 2011 között 350 %-nál nagyobb mértékben nőttek. A készletek hasonlóképpen csökkentek a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. A lemezeket illetően - noha az uniós gazdasági ágazat az értékesítések növekedése miatt 2009-2010 között több mint 80 %-kal csökkentette készleteit - a zárókészletek gyorsan nőttek, és a 2009-es feletti szintre értek, valamint a vizsgálati időszak alatt 65 százalékponttal tovább emelkedtek.
(143)
A vizsgálat feltárta, hogy a jelenlegi kedvezőtlen helyzet miatt az uniós gyártók hajlamosak a hasonló termékek terén korlátozott készletet tartani, és gyártásukat megrendeléseikre alapozni. Ezért a hasonló termék tekintetében a készlet emelkedése jelentős tényezőnek minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.
5.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(144)
A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség és a pénzforgalom a következőképpen alakult:
10-a táblázat
Modulok - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Pénzforgalom
13 %
10 %
12 %
3 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
10-b táblázat
Elemek - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
-8 %
-12 %
-36 %
-57 %
Pénzforgalom
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
10-c táblázat
Lemezek - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Pénzforgalom
39 %
47 %
32 %
-19 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(145)
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.
(146)
A jövedelmezőség meredeken zuhant, és a hasonló termék tekintetében a figyelembe vett időszakban veszteségbe fordult át. A modulok esetében a jövedelmezőség 11 százalékponttal esett, az elemek tekintetében 49 százalékponttal, a lemezek esetében pedig 63 százalékponttal.
(147)
A hasonló termék jövedelmezősége 2009-2010 között emelkedett, de 2011-ben jelentősen csökkent, amikor az uniós gazdasági ágazat veszteségeket realizált, és a vizsgálati időszakban jelentősen tovább csökkent. A veszteségek különösen magasak voltak az elemek és a lemezek tekintetében.
(148)
A mintába felvett uniós gyártók tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező nettó cash-flow alakulása hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között. Ekként az a modulok tekintetében 10 százalékponttal csökkent, 2011-ben enyhe növekedéssel, a cash flow legerősebb csökkenése 2011 és a vizsgálati időszak között következett be. Az elemek és a lemezek tekintetében a cash-flow csökkenése még határozottabb volt, mint a modulok esetében, és a vizsgálati időszak alatt jelentősen kedvezőtlen szintet ért el. Ennélfogva a hasonló termék cash-flow-ja a figyelembe vett időszakban csökkent.
(149)
Az alábbi számadatok a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak, illetve a beruházások megtérülésének a teljes piachoz viszonyított alakulását mutatják a figyelembe vett időszakban:
11-a táblázat
Modulok - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Beruházások megtérülése
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
11-b táblázat
Elemek - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Beruházások megtérülése
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek
11-c táblázat
Lemezek - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Beruházások megtérülése
10 %
8 %
0 %
-7 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(150)
A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009 és a vizsgálati időszak között 171 %-kal növelte beruházásait. Ez főleg a jelentős kapacitásbővítéshez kapcsolódott. Azonban ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 78 %-kal csökkentette beruházásait az elemek és 80 %-kal a lemezek vonatkozásában; a beruházások főként K + F-hez, illetve gyártási technológia és folyamat fejlesztéséhez és karbantartáshoz kapcsolódtak, a hatékonyság javítása érdekében. Mivel az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem engedhetett meg további beruházásokat az elemek és lemezek tekintetében, a vizsgálati időszakban a beruházások szintje meglehetősen alacsony volt. Mivel a beruházásokat lényegében a cash-flow és a vállalatközi hitelek finanszírozzák, a cash-flow csökkenése közvetlen hatást gyakorolt a végzett beruházások szintjére.
(151)
A beruházások megtérülését a beruházás nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal fejezik ki. A hasonló termék esetében a beruházások megtérülése hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott, mint 2009 és a vizsgálati időszak között mindhárom terméktípus többi pénzügyi teljesítménymutatója. Az elemek és lemezek tekintetében a beruházások megtérülése - noha 2009-2010 között emelkedés volt - 2011-ben jelentősen csökkent, ezzel negatív szintet elérve. A modulok esetében a beruházások megtérülése a teljes figyelembe vett időszakban negatív szinteken volt, 2010 kivételével, amikor is 19 %-ot ért el. A figyelembe vett időszakban összességében csökkent, a vizsgált időszakban -17 %-ig, azaz 1 %-kal az elemek tekintetében, azonban továbbra is igen alacsony, -19 %-os szinten maradt. A lemezek esetében a beruházások megtérülése folytonos negatív tendenciát követett, a vizsgálati időszakban elérve a -7 %-ot. A figyelembe vett időszakban a hasonló termékek esetében a beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott.
(152)
A tőkebevonási képességet a teljes piac tekintetében elemezték és rámutattak, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.
5.3.5. A kárra vonatkozó következtetések
(153)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutatott. A figyelembe vett időszakban az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés a modulok és az elemek tekintetében nőtt. Noha az értékesítés volumene nőtt, a vizsgálati időszakban csökkent az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, a felhasználás figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, úgy mint a jövedelmezőségre, a cash-flow-ra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.
(154)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene összességében nőtt. Azonban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését az átlagos eladási ár rendkívüli mértékű csökkenése kísérte.
(155)
A figyelembe vett időszakban az érdekelt felek Kínai Népköztársaságból érkező behozatala mennyiség és piaci részesedés tekintetében is nőtt. Ezzel egyidejűleg a behozatali árak folyamatosan estek, jelentősen alákínálva az uniós gazdasági ágazat uniós piaci átlagárainak.
(156)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat és különösen a mintába felvett uniós gyártók jól teljesítettek. Azt állították, hogy bizonyos kármutatók, nevezetesen a termelés volumene, a termelési kapacitás, az értékesítés és a foglalkoztatás, de még a mintába felvett egyes gyártók jövedelmezősége is nőtt és nem jelez jelentős kárt. Ezeket az állításokat a vizsgálat nem erősítette meg, az ugyanis egyértelmű csökkenő tendenciát mutatott számos olyan kármutató tekintetében, amelyek jelentőséggel bírnak azon következtetésben, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.
(157)
A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az eladási árak az előállítási költségek alatt maradnak, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, mely a vizsgálati időszakban negatív szintre fordult át. Megállapítást nyert, hogy az uniós piacra történő dömpingelt behozatal folytatódása esetén valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat veszteségei miatt a hasonló termék számottevő uniós termelése valószínűleg véglegesen megszűnne. Ezt megerősíteni látszanak a vizsgálati időszak alatti és az utáni fejlemények, azaz hogy egyes vállalatok fizetésképtelenséget jelentettek és/vagy a termelést ideiglenesen vagy véglegesen leállították.
(158)
Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(159)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
(160)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei tagállamonként eltérőek, ezért az okozati összefüggés elemzését minden tagállam szintjén elkülönítve kellene elvégezni. A nemzeti támogatási rendszerek bizonyos mértékig meghatározzák a tagállami piac méretét. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a kereslet nem kizárólag a támogatási rendszerektől függ. Földrajzi helytől (benapozottságtól) és egy adott helyen a villamos energia árától függően a napelem panelek elérni látszanak a hálózattal való egyenértékűséget vagy legalábbis ehhez közelítenek, ami azt jelenti, hogy egyes beruházásokra a támogatási rendszerektől függetlenül is sor kerül. Ezért nem lehet azt megállapítani, hogy a piaci feltételek kizárólag a támogatási rendszereken múlnak, és emiatt ez a kérés elutasításra került.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(161)
A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt a Kínai Népköztársaságból érkező, dömpingelt behozatal, jelentősen - a modulok esetében több mint 300 %-kal, az elemek tekintetében 482 %-kal, a lemezek esetében pedig 648 %-kal - emelve a mennyiséget, a piaci részesedést pedig 17-17 százalékponttal a modulok és az elemek, valamint 27 százalékponttal a lemezek tekintetében. Ezért igazolást nyert, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt. Egyértelmű időbeli egybeesést mutat a dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése. A vizsgálat azt is megállapította, hogy - amint az a fenti (117) preambulumbekezdésben is megemlítésre került - a dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.
(162)
A vizsgálat azt igazolta, hogy a dömpingelt behozatal árai a modulok esetében 64 %-kal, az elemek esetében 42 %-kal, a lemezek esetében pedig 40 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, és az alákínálás emelkedését okozták. Az uniós gazdasági ágazat ilyen árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább - nem jövedelmező szintre - csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott.
(163)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából érkező dömpingelt behozatal piaci részesedésének a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon történő növekedésének meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, ami különösen az ágazat gyenge pénzügyi helyzetében és a kármutatók többségének romlásában mutatkozik meg.
3. Egyéb tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(164)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban a modulok esetében 19 %-kal nőtt, míg a piaci részesedés ugyanezen időszakban 18,4 %-ról 6,8 %-ra csökkent. A Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr.
(165)
Az elemek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 186 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés terén a 2009-es kb. 24 %-ról a vizsgálati időszakban kb. 36 %-ra történő növekedésben jelent meg. Az elemeket tekintve a Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr, a többi harmadik országból érkező behozatalt és piaci részesedést messze felülmúlva, de még mindig nem érve el a Kínai Népköztársaság szintjét.
(166)
A lemezek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 19 %-kal csökkent, a piaci részesedés úgyszintén, a 2009-es 13,4 %-ról a vizsgálati időszakban 8,5 %-ra. A fentiekkel egyezően a Kínai Népköztársaság után Tajvan a lemezek második legnagyobb exportőre. Azonban a Tajvanról érkező behozatal szintje és piaci részesedése nem mutatott jelentős növekedést, és a figyelembe vett időszakban alacsony szintű maradt.
(167)
A modulok, elemek és lemezek harmadik országokból érkező behozatalának ára átlagban meghaladta a kínai behozatal átlagos egységárát. A Tajvanról érkező behozatal tekintetében rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a modulok és lemezek átlagos behozatali ára magasabb a kínai behozatal átlagáránál, míg az elemek behozatali átlagára a kínai elemek behozatali átlagárával azonos tartományba esett. Mindazonáltal - mivel terméktípusonkénti részletes áradatok nem álltak rendelkezésre - az átlagárak összehasonlítása jelzésként használható, de határozott következtetések ezen az alapon nem vonhatók le. A figyelembe vett időszakban az elemek Tajvanról történő behozatala folyamatosan emelkedett, melynek következtében a piaci részesedés mintegy 14 %-kal nőtt. Azonban a vizsgált termékre összességében - a piaci részesedés növekedése ellenére - a mennyiség a Kínai Népköztársaságból érkező mennyiségnél alacsonyabb volt, az árszint pedig az elemek kivételével a vizsgálati időszakban általánosságban magasabb volt. Ennek alapján, és figyelemmel különösen a behozatal egyéb harmadik országokból érkező mennyiségére, piaci részesedésére és - az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló vagy annál magasabb - árszintjére, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem törte meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
12. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal és piaci részesedések
Modulok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Az Ázsia többi részéből származó behozatal volumene (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Az Ázsia többi részéből származó behozatal piaci részesedése
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Forrás:
Europressedienst.
Elemek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Japánból származó behozatal volumene (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Japánból származó behozatal piaci részesedése
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Forrás:
Europressedienst.
Lemezek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Japánból származó behozatal volumene (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Japánból származó behozatal piaci részesedése
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Forrás:
Europressedienst.
(168)
Amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben említésre került, a figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt. A felhasználás 2011-ben tetőzött és a vizsgálati időszakban csökkent, noha továbbra is lényegesen magasabb szinten maradt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén, 2009-ben. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a felhasználás e növekedéséből, mivel piaci részesedése a modulok esetében 19 %-ról 13 %-ra, elemek esetében 68 %-ról 38 %-ra, lemezek esetében pedig 81 %-ról 59 %-ra csökkent. Ugyanakkor a Kínai Népköztársaság piaci részesedése meredeken emelkedett 2011-ig, utána igen magas szinten stabilizálódott a vizsgálati időszakban, amikor is a felhasználás esett. Ezért azon tényre figyelemmel, hogy az uniós felhasználás vizsgálati időszakban történő csökkenése ellenére a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedését megőrizte (modulok estetében) vagy növelte (az elemek és lemezek tekintetében) az uniós gazdasági ágazat rovására, nem vonható le az a következtetés, hogy a felhasználás esése olyan mértékű lett volna, hogy megszakította volna az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(169)
A rendelkezésre álló információk alapján nehezen állapítható meg, hogy a tagállami támogatási rendszerek milyen mértékben hajtják fel a keresletet. Valójában - ahogy az a későbbiekben a (171) preambulumbekezdésben megemlítésre kerül - többféle támogatási rendszer létezik, és ezek, illetve kereslet kölcsönhatása igen összetett, emiatt a pontos hatás számszerűsítése nehézségekbe ütközik. A rendelkezésre álló bizonyítékok azonban azt is jelzik, hogy még támogatási programok hiányában is lesz kereslet a napenergiára és ez még nőni is fog idővel, noha alacsonyabb szinteken, mint támogatási programokkal összefüggésben. Ezzel összefüggésben több fél érvelt azzal, hogy a „hálózati egyenértékűség” (azaz amikor a napenergia előállítási költsége megegyezik a hagyományos energia előállításának költségével) már megvalósult vagy csaknem megvalósult az Unió egyes régióiban. A vizsgálat eddig nem tudta megerősíteni ezeket az állításokat, és azok vizsgálata tovább folyik.
3.2. Betáplálási tarifák mint a támogatási programok fő példái
(170)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a tagállamokban bevezetett betáplálási tarifák csökkentésével függ össze. Ezek a csökkentések állítólag a napelemes létesítmények visszaszorulását és a vizsgált termék iránti kereslet csökkenését eredményezték az uniós piacon, és ez okozta a jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.
(171)
A tagállamok betáplálási tarifákat, a forgalmazható zöld bizonyítványok tekintetében kvótakötelezettségeket, vissza nem térítendő beruházási támogatásokat és adóösztönzőket vezettek be a megújulóenergia-termelés támogatására. Egyes tagállamokban az uniós strukturális alapokból is adtak támogatásokat. A napenergia tekintetében a leggyakrabban alkalmazott támogatási eszközt a betáplálási tarifák képezték. Ebben a szakaszban a Bizottság elemzése a támogatási programok e típusára összpontosít.
(172)
A betáplálási tarifák pénzügyi támogatási eszközök, melyek célja kötelező nemzeti célszámok elérése a megújuló energia felhasználása tekintetében, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) előírtak szerint. A támogatás szintje és a betáplálási tarifák működési módja tagállamonként változó. A betáplálási tarifák révén a hálózatüzemeltetők kötelesek olyan áron átvenni a napenergiát, amely biztosítja, hogy megtérüljenek a napenergiát előállítók (rendszerint a napelemes létesítmények tulajdonosai) költségei és ésszerű megtérülési rátát érjenek el. A betáplálási tarifák más támogatási rendszerekhez hasonlóan állami támogatási ellenőrzés hatálya alá tartoznak az EUMSZ 107. és 108. cikke szerint, ami biztosítja, hogy ne kerülhessen sor a villamosenergia-termelők túlkompenzációjára.
(173)
A nemzeti különbségek ellenére az uniós betáplálási tarifák alakulásával kapcsolatban három jelenség figyelhető meg: i. a betáplálási tarifák csökkenése; ii. a betáplálási tarifarendszer teljes felfüggesztése (Spanyolország); és iii. kapacitásplafonok bevezetése („plafonok”) a finanszírozásra jogosult létesítmények, illetve átfogóan tagállamonként a támogatott új kapacitások éves telepítése vonatkozásában. A plafonértékek vonatkozásában úgy tűnik, hogy ezeket főként 2012-ben vezették be, és ezért igen valószínű, hogy a vizsgálati időszak alatti felhasználására nem voltak hatással. Ezért az elemzés a betáplálási tarifák spanyolországi közelmúltbeli felfüggesztésére és a tarifák legtöbb tagállamban történő csökkentésére összpontosult. A Bizottság elemezte, hogy ezek hatást gyakoroltak-e az uniós piaci keresletre, és hogy ezek okozhatták-e az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. E tekintetben úgy ítélte meg, hogy a betáplálási tarifák alakulásának a modulok iránti keresletre gyakorolt hatása reprezentatív az elemekkel és lemezekkel kapcsolatos helyzet tekintetében is. Valójában - mivel az elemek és lemezek nélkülözhetetlenek a modulok gyártásához és mivel azokat semmiféle más gyártási eljárásban nem használják - a modulok iránti kereslet csökkenése automatikusan kiváltja az elemek és lemezek iránti kereslet csökkenését is.
(174)
Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a felhasználás közötti okozati összefüggést, a vizsgálat megállapította, hogy a felhasználás 2011-es és a vizsgálati időszak alatti csökkenésének nem volt része a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést, amint azt a fenti (163) preambulumbekezdés részletesen ismerteti. A vizsgálat valójában azt igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, az exportáló gyártók képesek voltak magas (80 %) piaci részesedés fenntartására a modulok esetében, és kissé még növelni is tudták azt az elemek (a 2011-es 22 %-ról a vizsgálati időszak alatt 25 %-ra) és lemezek (a 2011-es 32 %-ról a vizsgálati időszak alatt 33 %-ra) tekintetében. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat által a modulokért felszámított átlagár a figyelembe vett időszakban 53 %-kal csökkent, főként a dömpingelt behozatal jelentős emelkedése és az uniós piacon ezzel kifejtett jelentős árnyomás miatt. Ezért az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenése nem tudható be főként a betáplálási tarifák csökkentésének.
(175)
Ezért a Bizottság elismerte, hogy a betáplálási tarifák keresletet generáltak a napenergia iránt, és a betáplálási tarifák közelmúltbeli felfüggesztése (mint Spanyolországban) és más tagállamokban történő csökkentése visszafogta a vizsgált termék vizsgálati időszak alatti felhasználását, és ezzel hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Azonban a felhasználás vizsgálati időszak alatti csökkenése nem volt olyan mértékű, hogy megtörje az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(176)
Több fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése miatt a napenergiás beruházási lehetőségek elvesztették vonzerejüket a befektetők számára, és ezzel visszafogták az érintett termék iránti, uniós piaci keresletet.
(177)
Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a napelem gazdasági ágazat beruházási szintje közötti kapcsolatot, azt is kimutatta, hogy a napenergiába történő beruházások sokkal kevésbé függenek ezektől a magas benapozottságú régiókban - ahol a napenergia előállítása hatékonyabb -, illetve a magas villamos energia árakkal jellemzett régiókban. A vizsgálat valójában megerősítette, hogy beruházások még mindig vannak (pl. Spanyolországban), a betáplálási tarifarendszer felfüggesztése ellenére. Emellett a vizsgálat azt igazolta, hogy a napenergiás beruházási lehetőségek az alacsonyabb betáplálási tarifák ellenére is vonzóak maradtak.
(178)
A fentiek alapján nem vonható le egyértelműen olyan következtetés, hogy a betáplálási tarifák csökkenése miatt a napenergiás beruházások elvesztették vonzerejüket a befektetők körében, és ezzel hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
(179)
Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése kényszerítette az uniós gyártókat áraik csökkentésére, hogy fenntartsák a befektetők érdeklődését a fotovillamos energia iránt, és megtartsák a kereslet és növekedés lendületét.
(180)
A vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat elsősorban a dömpingelt behozatal, és nem a betáplálási tarifák csökkenése miatt kényszerült az árak csökkentésére. Ezt jelzi az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat áraiban a legjelentősebb csökkenés 2010-2011-ben következett be, még azelőtt, hogy a betáplálási tarifák jelentős csökkentésére sor került volna. Valójában a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot árainak egyre alacsonyabb szintre csökkentésére.
(181)
Emiatt ez az érv elvetésre került.
(182)
Összegzésül: a betáplálási tarifák fontos tényezői voltak az uniós fotovillamos piac alakulásának, és a betáplálási tarifák létezése befolyásolta a vizsgált termék felhasználást. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a felhasználás a betáplálási tarifák csökkenése ellenére nem csökkent számottevően. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a betáplálási tarifák alakulása nem olyan jellegű, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
3.3. Az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatás
(183)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy csökkent az uniós gazdasági ágazat pénzügyi támogatása. Ezen állítás alátámasztására információk érkeztek az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszak előtt (2003-2006 között) nyújtott, vissza nem térítendő támogatás alapján.
(184)
A szolgáltatott bizonyíték nem tárt fel okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszakot megelőzően nyújtott, vissza nem térítendő támogatás között. Ezen túlmenően - mivel ez az információ a figyelembe vett időszak előttről származik - úgy tűnik, hogy nem bír jelentőséggel. Ezért nem lehetett okozati összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és az azt ért jelentős kár között. Emiatt ez az érvelés elvetésre került.
3.4. Többletkapacitás
(185)
Érkezett olyan állítás, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós piacon és a világpiacon is általában többletkapacitások vannak. Állították továbbá, hogy a világpiaci többletkapacitás miatt jelenleg folyik az uniós gazdasági ágazat konszolidációja, és az ágazatot ért kár a termelő létesítmények túlságosan nagy számának következménye. Ezen túlmenően több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt az uniós gazdasági ágazat saját maga okozott többletkapacitásával. Ezzel szemben néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hajtotta végre a szükséges kapacitásbővítési beruházásokat.
(186)
Noha az uniós gazdasági ágazat valóban növelte gyártási kapacitását, teljes termelési volumene nem fedte le az uniós piacon a figyelembe vett időszakban megnövekedett felhasználási szinteket. Ezért az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása ésszerű volt és a piaci fejleményekhez, azaz a felhasználás növekedéséhez igazodott. Ezért ez nem tekinthető az ágazatot ért kár okának.
(187)
Hasonlóképpen és ugyanezen az alapon nem nyert igazolást az az érvelés, hogy az uniós gazdasági ágazat nem végzett kapacitásbővítési beruházásokat. Ezzel szemben azonban - amint az fentebb már említésre került - az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett teljes időszakban bővítette a kapacitást, és mindvégig volt rendelkezésre álló többletkapacitása is, ami arra utal, hogy képes volt a keresleti többlet kiszolgálására. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(188)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a piac valamennyi szereplője - beleértve az értéklánc megelőző és következő ágazataiban tevékenykedőket is - nehéz helyzetben volt a világpiaci többletkapacitás, és az ebből eredő piaci változások miatt. E tekintetben azzal érveltek, hogy a vizsgált termék olyan tömegcikké vált, amelynek egyes gyártói már nem képesek az ár meghatározására, hanem az ár a kereslet és kínálat világpiaci alakulásának függvénye. Állították, hogy ez a helyzet és nem a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.
(189)
A vizsgálat megerősítette a világpiaci - főként a Kínai Népköztársaságból származó - többletkapacitás fennállását. Azt a piaci változást illetően, mely a vizsgált terméket állítólag tömegcikké tette, ez nem indokolná a tisztességtelen árképzési magatartást és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgált terméket több mint 20 éve gyártja és értékesíti, míg az érintett termék kínai gazdasági ágazata csak a közelmúltban (az elmúlt évtized közepe táján) alakult ki, elsősorban az uniós betáplálási tarifák és más szakpolitikai kezdeményezések, és az ezekből eredő kínálatbővülés hatására.
(190)
Emiatt az érvek elvetésre kerültek.
3.5. A nyersanyagárak hatása
(191)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt a poliszilícium - a lemezgyártás fő alapanyaga - árának alakulásával. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fixáras szállítási szerződéseket kötött, és emiatt nem tudta kihasználni a poliszilícium árának a figyelembe vett időszak során bekövetkezett csökkenését.
(192)
A vizsgálat feltárta, hogy a poliszilícium ára 2008-ban nőtt, de 2009-ben ismét csökkent, 2010-ben és 2011 elején csak enyhe emelkedő tendenciát mutatva. Az árak a vizsgálati időszakban jelentősen estek.
(193)
A vizsgálat igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat a poliszilíciumra hosszú távú szállítási szerződéseket kötött, e szerződések feltételeit a legtöbb esetben újratárgyalták a poliszilícium áralakulása alapján, és a szerződéses árak az azonnali piaci árak közelébe vagy néha az alá csökkentek.
(194)
Emiatt megállapítást nyert, hogy még ha egyes konkrét uniós gyártókat érintettek is a poliszilíciumra vonatkozó hosszú távú szerződések, az uniós gazdasági ágazat egészét nem sújtották e hosszú távú szerződések, és képes volt teljes egészében kihasználni a poliszilícium árának csökkenését. A hosszú távú szerződésekről ezért nem nyert megállapítást, hogy hozzájárultak volna az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
3.6. Az ágazat saját magának történő károkozása: az automatizálás, a méret, a méretgazdaságosság, a konszolidáció, az innováció és a költséghatékonyság hatása
(195)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a kárt saját magának okozta a gyártási folyamat magas fokú automatizálása révén. Azt állították, hogy a kis méretű gyártók hátrányba kerültek a nagyobb, vertikálisan integrált gyártókkal szemben, és ezért az e gyártókat ért kár nem tudható be a dömpingelt behozatalnak. Ezzel összefüggésben állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat összességében kisméretű volt, és emiatt nem tudta kihasználni a méretgazdaságosságot.
(196)
A vizsgálat igazolta, hogy az uniós piacon még a kis méretű gyártók is magas szinten automatizálták gyártási folyamataikat, ami az előállítási költségekre kedvező hatást gyakorolt. A legtöbb uniós gyártó a gyártási folyamat egy adott részére szakosodott (lemezekre, elemekre vagy modulokra), ami a specializáció révén növelte versenyképességüket a gyártott konkrét terméktípus vonatkozásában. Ezért el kellett vetni azt az érvelést, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a magas fokú automatizáció okozta volna.
(197)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az árnyomás az uniós gazdasági ágazat konszolidációjához vezetett, és ez volt az oka az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárnak. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a konszolidáció inkább a dömpingelt behozatal következménye volt. Ezen túlmenően ez a fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a konszolidációs folyamat milyen mértékig lehetett a kár oka.
(198)
Állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka az uniós gazdasági ágazat vertikális integrációjának hiánya. Általánosságban rendes piaci feltételek mellett a vertikálisan integrált gyártóknak az értékláncuk tekintetében nagyobb biztonsággal kellene rendelkezniük. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy nem tudta teljesen kihasználni a vertikális integráció előnyeit az uniós gazdasági ágazat azon része sem, mely vertikálisan integrált volt, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása rendkívül erős volt. Emellett az uniós gazdasági ágazat - még a vertikálisan integrált gyártók sem - a dömpingelt behozatal miatt nem tudta teljes mértékben kihasználni a magas kapacitáskihasználási rátát a méretgazdaságosság megvalósítására. A vizsgálat továbbá nem tárt fel semmiféle összefüggést a vertikális integráció és a magasabb jövedelmezőségi ráták között, mivel az erős árnyomás ezt az összefüggést megváltoztatta.
(199)
Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatban hiányzott a műszaki innováció, illetve új technológiákba történő beruházás. Mindazonáltal a vizsgálat nem tár fel ezeket az állításokat megerősítő ténybeli bizonyítékokat. Éppen ellenkezőleg - a vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásainak zömét új gépekre és K + F-re fordították, és világszinten nincs jelentős technológiai eltérés a termékek között.
(200)
Emellett egy érdekelt fél azt állította, hogy a jelentős kárt a gyenge projektvégrehajtás (sikertelen projektek) okozta. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érvelés nem volt megalapozott. Ezen túlmenően a sikertelen projektek inkább a dömpingelt behozatal következményének tekinthetők. Az érvet ezért el kellett vetni.
(201)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes költségeinek ahhoz megfelelő időben történő ésszerűsítésére, hogy reagáljon a világpiaci változásokra. Más felek azt állították, hogy a bérköltségek és vállalati általános költségek az Unióban magasabbak, mint a Kínai Népköztársaságban.
(202)
A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költségei folyamatosan csökkentek - a lemezek kivételével, ahol a költségek 2010-ig csökkentek, de 2011-ben nőttek, majd a vizsgálati időszakban tovább emelkedtek, a figyelembe vett időszak elején tapasztalt szintnél kissé magasabb szintre (lásd a fenti (138) preambulumbekezdést). A termelékenység nőtt a modulok és az elemek esetében, viszont csökkent a lemezek vonatkozásában. Amint az fentebb említésre került, a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal, és az uniós piacra ebből eredő erős árnyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a költségcsökkentés előnyeit.
(203)
Meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói nem élveznek a nyersanyag (poliszilícium) és a használt gépek tekintetében semmiféle komparatív előnyt, mivel mindkettőt jobbára az Unióból importálják. Ami a béreket és a vállalati általános költségeket illeti, ezek a vizsgálati időszakban átlagban nem érték el a modulok teljes költségének 10 %-át, és nem minősülnek jelentős szereppel rendelkezőnek.
(204)
Emellett azt állították, hogy egyes uniós gyártók a lemezeket, elemeket és/vagy modulokat az érintett országból szerzik be és ezeket sajátjukként tovább értékesítik az uniós piacon. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék uniós gazdasági ágazat általi behozatala kiegészítő jellegű és az uniós termeléshez képest korlátozott volumenű volt, és emiatt nem lehet úgy tekinteni, hogy az megszakította a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(205)
Ezért az uniós gazdasági ágazatnak - ahhoz, hogy felvehesse a versenyt a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal árának csökkenő tendenciájával - jelentős erőfeszítéseket kellett tennie a termelési költségek racionalizálása érdekében. Az uniós gazdasági ágazat erőfeszítései ellenére ez a költségracionalizálás nem jelenhetett meg az eladási árakban, a dömpingelt behozatal jelentős alákínálása következtében.
(206)
Emiatt a fent említett összes érvet el kellett vetni.
3.7. A fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny
(207)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny volt, mivel ezek a technológiák helyettesíthetőek és rendeltetésük azonos.
(208)
A vizsgálat azt igazolta, hogy a fotovillamos termékek más nyersanyagból készülnek, és azokhoz nem használnak kristályos szilícium lemezeket. Általánosságban átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük a kristályos szilícium modulokénál sokkal alacsonyabb. Ennek következtében nem használhatóak olyan nehezen megközelíthető helyeken, mint a háztetők, ezért az érintett termékkel nem teljesen helyettesíthetőek. Emiatt - noha lehet némi verseny a vékonyréteg termékek és az érintett termék között - ez a verseny elhanyagolhatónak tekinthető.
(209)
Ezért a vizsgálat nem talált összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a fotovillamos vékonyréteg termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny között.
(210)
Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
3.8. A pénzügyi válság és hatásai
(211)
Azt állították, hogy a pénzügyi válság és a gazdasági recesszió kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat finanszírozáshoz való hozzáférésére, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.
(212)
Az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a napelem gazdasági ágazat tőkeigényes, kulcsfontosságú a tőkebevonás képessége. A gazdasági recesszió nyilvánvalóan hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. A vizsgálat azt igazolta azonban, hogy az uniós piac 2009-2011 közötti bővülése ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat eladási árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal következtében. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi válság esetleges hatásait súlyosbította a Kínából érkező dömpingelt behozatal emelkedése, és hogy a finanszírozás korlátozott elérhetősége jórészt a kedvezőtlen piaci hangulat, a helyzet és az uniós gazdasági ágazat dömpingelt behozatal miatti kilátásainak következménye volt. Ezért - noha a pénzügyi válság gyakorolt bizonyos hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére -, nem tudta megszakítani az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ez az érv ennek megfelelően elutasításra került.
3.9. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(213)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat exportra történő értékesítései a figyelembe vett időszakban - és a modulok esetében különösen 2009-2011 között, az elemek esetében 2009 és 2012 első negyedéve között - jelentősen visszaestek, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.
(214)
Azonban - ahogy azt az alábbi táblázat mutatja - a modulok exportvolumene a vizsgálati időszakban látható enyhe csökkenés ellenére jelentős maradt, és a vizsgálati időszak alatti átlagos árszintek a modulok átlagköltsége felett maradt a figyelembe vett időszak egészében. Emiatt ez nem okozhatta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. Az elemeket illetően az exportvolumen a teljes elemgyártásnak mindössze 12 % körüli részét tette ki. Ezért a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Végezetül a lemezek vonatkozásában az export a teljes termelési volumen 24 %-át képviselte, a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez ugyanúgy csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az e tekintetben felhozott érveket ezért el kellett vetni.
13-a táblázat
Modulok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A modulok exportvolumene (MW)
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Átlagos exportár (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Forrás:
Europressedienst.
13-b táblázat
Elemek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az elemek exportvolumene (MW)
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Átlagos exportár (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Forrás:
Europressedienst.
13-c táblázat
Lemezek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az elemek exportvolumene (MW)
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Átlagos exportár (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Forrás:
Europressedienst.
(215)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ezért a felek e tekintetben felhozott érveit el kellett vetni.
3.10. Az uniós palagázkészletek felfedezése
(216)
Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a palagázkészletek felfedezése okozta, és az Unióban az olcsó palagáz növekvő kitermelésének kilátása visszavetette a megújuló energia projektekbe történő állami és magánberuházásokat.
(217)
A vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben megemlítésre került. Emellett a vizsgálat során nem derült fény olyan tárgyi bizonyítékra, mely szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár az uniós palagázkészletek felfedezésének lenne betudható. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
3.11. Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (ETS)
(218)
Ugyanez a fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az okozta, hogy az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerében a szén-dioxid-kibocsátási egységek alacsony ára miatt a napenergia ágazatába történő beruházások szintje alacsony.
(219)
Erre vonatkozó bizonyítékot azonban nem nyújtottak be és a vizsgálat nem tárt fel az ezeket az állításokat megerősítő ténybeli körülményeket. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat azt igazolta, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. Emiatt az érv elvetésre került.
3.12. Gazdálkodási döntések
(220)
Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gyártók közül legalább egynél a jelentős kárt rossz gazdálkodási döntések okozták. Ezeket az állításokat az éves beszámolókra, valamint a vállalat egyik részvényese által a többi részvényesnek küldött levélben szereplő egyes információkra alapozták.
(221)
Az ügy irataiban szereplő információk közül semmi nem utalt arra, hogy az érintett vállalat gazdálkodási döntései szokatlanok vagy meggondolatlanok lettek volna, illetve az egész uniós gazdasági ágazatra kihatottak volna. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek.
3.13. Egyéb kormányzati politikák
(222)
Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt kormányzati politikák - úgy mint a megújulóenergia-politika, az innovációt ösztönző politikák, a bürokrácia csökkentését célzó politikák, a kereskedelemtámogatási politikák és a hálózati hozzáférés szabályozása - okozták, mivel ezek a politikák az exportáló gyártók javát szolgálják. Azonban - még ha igaz is lenne, hogy e politikák közül egyesek elősegítenék a más harmadik országokból történő behozatalt és a napelem gazdasági ágazat általános növekedését - ezek a politikák az uniós gazdasági ágazat javát is szolgálják. Mi több, ezek a politikák nem szolgálhatják azt, hogy az Unióba irányuló behozatalt ilyen káros dömpingáron kellene végezni. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek.
3.14. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetések
(223)
A vizsgálat megállapította az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. A kár egyéb lehetséges okai - úgy mint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a felhasználás, a betáplálási tarifák, az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatások, a többletkapacitás, a nyersanyagárak hatása, az ágazat saját magának történő károkozása, a vékonyréteg termékek részéről érkező verseny, a pénzügyi válság és hatásai, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós palagázkészletek felfedezése, a gazdálkodási döntések, az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere, más kormányzati politikák - elemzésre kerültek, és egyik sem minősült olyannak, hogy megszakítsa a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(224)
A fenti elemzés alapján - mely megfelelően kiemelte és elhatárolta az uniós gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló összes ismert tényező és a dömpingelt behozatal hatását, ezért ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés állt fenn a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(225)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásra vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan meggyőző érvek, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke az intézkedések elfogadása. Az uniós érdek elemzése az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a fotovillamos ágazat értékláncában megelőző és következő piacok, az importőrök, a felhasználók és az érintett termék fogyasztóinak érdekeit is.
(226)
A vizsgálat megindítását követően mintegy 150 gazdasági szereplő jelentkezett. Egyedi kérdőíveket küldtek a független importőröknek, az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve egy nyersanyagtermelőt, és a vizsgált termék gyártási berendezéseinek szállítóit), az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve a projektfejlesztőket és szerelőket) és a BEUC-nak, egy fogyasztóvédelmi szervezetnek. A fotovillamos ágazat különféle gazdasági szereplőit (az uniós gazdasági ágazatot, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket) képviselő három szervezet adott tájékoztatást.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(227)
A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 25 000 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártásában és értékesítésében.
(228)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, melynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Emlékeztetni kell arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Különösen az együttműködő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók - úgy mint a jövedelmezőség, a cash-flow, a beruházások megtérülése - voltak súlyosan érintettek. A modulok, elemek és lemezek uniós gyártói 2011-ben és a vizsgálati időszakban valójában veszteséget termeltek. Ezért néhány uniós gyártó már gyártó létesítményei bezárására kényszerült, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(229)
Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása javulna és további K + F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a fotovillamos piacon. Végezetül a vizsgálat azt is jelezte, hogy üzleti tevékenységüket azok az uniós gyártók is újrakezdhetik, amelyek a gyártással a kínai behozatal nyomására kényszerültek felhagyni. Összességében - e lehetőség szerint - nem csak az uniós gazdasági ágazat (vizsgálati időszakban) meglévő 25 000 munkahelye lenne biztosítva, hanem ésszerű lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.
(230)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége tovább esne. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a fenti (157) preambulumbekezdésben említettek szerint a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid-középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.
(231)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. A független importőrök érdeke
(232)
A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába felvett három importőr közül csak egynek a fő üzleti tevékenysége az érintett termék kereskedelme.
(233)
Beterjesztettek egy érvelést, amely szerint az érintett termékre intézkedések elrendelése kedvezőtlenül fogja érinteni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül eredményezi a Kínai Népköztársaságból történő behozatal megszűnését. Másodszor, noha az intézkedések elrendelése - az egyéb harmadik országokból érkező behozatal valószínű emelkedése miatt - várhatóan kedvezőtlenül hathat a csak a Kínai Népköztársaságból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a több országból beszerző importőröknek lehetőségük lesz a beszerzési forrás váltására.
(234)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az intézkedések javasolt szinten történő elrendelésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére.
4. Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke
(235)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők főként a vizsgált termék nyersanyagainak előállításával és gyártó berendezéseinek gyártásával és tervezésével foglalkoznak. Nyolc kitöltött kérdőív érkezett az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől. Két ellenőrző látogatásra került sor, egy nyersanyagtermelőnél és a gyártó berendezések egy gyártójánál.
(236)
A vizsgálati időszakban az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységének teljes tevékenységükhöz viszonyított aránya változó volt, és csak egy együttműködő vállalat esetében képezte ez 100 %-ban üzleti tevékenységet, a többiek esetében az arány 6 % és 80 % között változott. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység átlagosan az értéklánc előző lépcsőjén álló együttműködő gazdasági szereplők teljes tevékenységének mintegy 41 %-át képviselte. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 4 200 főt foglalkoztatott. A jövedelmezőség szegmensenként és vállalatonként a magas értékek és a kissé negatív jövedelmezőség között változott. A vizsgálat azt mutatta, hogy a negatív jövedelmezőségű gazdasági szereplőket sújtotta az uniós gazdasági ágazat leromlott helyzete - mivel az elvesztett ügyfelek némelyike a vizsgált termék uniós gyártója volt - és a felhasználás csökkenése.
(237)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők értékesítései kiterjedtek az Unióra, a kínai Népköztársaságra és egyéb harmadik országokra. A vizsgálati időszakban az értékesítése újrafelosztása átlagosan az uniós értékesítések mintegy 20 %-ának, a Kínai Népköztársaságba irányuló értékesítések csaknem 50 %-ának és az egyéb harmadik országokba irányuló értékesítések mintegy 30 %-ának felelt meg.
(238)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló ágazatban néhány fél állította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése kedvezőtlenül érintené üzleti tevékenységüket, mivel a Kínai Népköztársaság fő exportpiacuk. Azzal érveltek, hogy a vámok jelentősen korlátoznák az érintett termék Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló behozatalát, aminek következtében Kína korlátozná a poliszilícium és a gyártó berendezések Unióból érkező behozatalát. Azt állították, hogy ennek következtében az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplőknek üzleti tevékenységüket le kell építeniük és csökkenteniük kell a foglalkoztatást.
(239)
Elsőként meg kell jegyezni, hogy a vám célja nem az érintett termék Kínából történő behozatalának megszüntetése, hanem az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása. Így a kínai behozatal továbbra is el fogja látni az uniós piacot, de tisztességes árakon. Emellett a vizsgálat igazolta, hogy az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gyártók világszerte különféle nemzeti piacokon vannak jelen, ezért nem függenek kizárólagosan a Kínai Népköztársaságba irányuló exporttól. Emiatt ésszerűen feltételezhető, hogy a fotovillamos termékek világpiacán az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplők valószínűleg képesek lesznek kiegyenlíteni a Kínai Népköztársaságba irányuló export esetleges csökkenését a többi piacra történő exporttal, ami nyilvánosan elérhető tanulmányok szerinti is várhatóan nőni fog. A kínai fotovillamos piac mindenesetre máris jelentős gyártási többletkapacitással szembesül, és emiatt kétséges, hogy az uniós gépgyártók rövid-középtávon sokkal több gyártó berendezést tudnának értékesíteni.
(240)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok gépgyártókra gyakorolt hatása nem lenne jelentős, miközben a nyersanyag-beszállítókra gyakorolt hatás rövid távon kedvezőtlen lehet, figyelemmel a Kínába történő értékesítések esetleges csökkenésére.
5. Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke
(241)
Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők jobbára a projektfejlesztés, forgalmazás és hírközlés, illetve a fotovillamos telepítések terén tevékenykednek Míg az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől 13 kérdőív érkezett be, ezek közül csak hetet töltöttek ki olyan megfelelő teljességgel, ami lehetővé teszi a jelentőségteljes értékelést. Két ellenőrző látogatásra került sor, a fotovillamos fejlesztés és telepítés területén. A 36 független importőr kitöltött kérdőíveinek elemzésekor kiderült, hogy egyeseket közülük az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőnek kell minősíteni, mivel fő tevékenységük a telepítés. A Bizottság ezt a kérdéskört a vizsgálat folyamán tovább fogja vizsgálni.
(242)
Összességében az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenysége teljes tevékenységükhöz való viszonya változó. A vizsgálati időszakban ez átlagosan 41 %-nak felelt meg. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység tekintetében az együttműködő gazdasági szereplők jövedelmezősége átlagosan 11 % körüli volt. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc következő lépcsőjén álló hét gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 550 főt foglalkoztatott.
(243)
Felmerült az az érv, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szolgálják az Unió érdekét, mivel emelni fogják a modulok árát, ami eltántorítja a végfelhasználókat/fogyasztókat a létesítmények telepítésétől. Ezért az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek sokkal kevesebb megrendelésük lesz és üzleti tevékenységüket le kell építeniük. Ez az értékelés a Prognos által a vizsgálat során benyújtott, a munkahelyek számának lehetséges csökkenéséről szóló tanulmányon alapult. A tanulmány szerint a vámkivetéssel az uniós fotovillamos piac munkahelyeinek nagy része veszélybe kerül. A tanulmány az Európai Fotovillamos Ágazat Szervezetének (European Photovoltaic Industry Association - EPIA) becsléseit használja fel, melyek szerint a 2011-ben az uniós fotovillamos piac valamennyi szakaszában - beleértve az uniós gyártókat, importőröket, értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket - a közvetlen munkahelyek száma 265 000. A közvetlen munkahelyek 2011-es összesített számából kiindulva a Prognos tanulmánya azt a következtetést vonja le, hogy a vám mértékétől függően három éven belül a 265 000 munkahelyből akár 242 000 is megszűnhet. A munkahelyek legnagyobb mértékű megszűnése állítólag az értékláncban következő piacon fog bekövetkezni, amelyek a Prognos becslései szerint 2011-ben mintegy 220 000 főt foglalkoztattak.
(244)
A vizsgálat nem igazolta a fenti eshetőséget és az uniós fotovillamos piacon létező közvetlen munkahelyek száma tekintetében 2011-re, a vizsgálati időszakra és 2012-re jóval kisebb számot állapított meg.
(245)
Kiindulásként: a vizsgálat kétségeket ébresztett az európai fotovillamos szervezet fotovillamos közvetlen munkahelyek teljes számára vonatkozó becslésének pontosságát illetően. Különösen az EPIA-nál tett ellenőrző látogatás során derült arra fény, hogy pontatlanok voltak azok az alapadatok, melyekből a 265 000 fős létszámot megállapították, és azokból ilyen következtetés nem vonható le. Az ellenőrző látogatás során gyűjtött információk valójában azt jelzik, hogy a 2011-re számított fotovillamos közvetlen munkahelyek száma akár 20 %-os hibahatárt is tartalmazhat. Ezen túlmenően a becslés az Európai Unión kívüli más európai országokra, illetve a vékonyréteg termékekhez kapcsolódó foglalkoztatásra is kiterjed, ami e vizsgálat hatókörén kívül esik.
(246)
E kétségek ellenére - még ha az intézkedések hatásának elemzésére a munkahelyekre vonatkozó eredeti becslést használjuk is - a következő észrevételeket kell tennünk. A becslés a 2011-es európai fotovillamos munkahelyekre vonatkozik, ami igen erős összefüggésben állt az abban az évben az Unióban történt fotovillamos telepítések igen nagy számával (mintegy 20 GW). Ésszerűen feltételezhető, hogy a telepítések csökkenésére figyelemmel - a vizsgálati időszakban 17,5 GW, 2012-ben pedig 15 GW - az értéklánc következő lépcsőjén a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó munkahelyek száma ugyanilyen mértékben csökkent. Ezzel kapcsolatban a nyilvánosan elérhető szaksajtóban az szerepel, hogy Németországban - a legnagyobb nemzeti piacon - 2011-2012-ben a fotovillamos ágazatban a foglalkoztatás 128 000-ről 100 000-re csökkent, beleértve a gyártói oldal munkahelyeit is. Ezen túlmenően a vizsgálat komoly kétséget ébresztett abban a vonatkozásban, hogy a számadatban kizárólag a teljesen a fotovillamos gazdasági ágazatot kiszolgáló teljes munkaidős munkahelyek szerepelnek-e. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat felfedte, hogy különösen az értékláncban következő piacon (telepítés) a fotovillamos tevékenység csak része egy jóval tágabb üzleti tevékenységnek, az elsődleges üzleti tevékenység a fűtés- vagy villamossági szerelés, vízvezeték-szerelés stb.
(247)
A fentiekre figyelemmel valószínű, hogy az intézkedések elrendelése a vizsgált termék uniós árainak emelkedést okozza, ezáltal rövid távon talán kevesebb lesz a fotovillamos telepítések száma. Mindazonáltal a piac e részén a munkahelyeket csak korlátozott mértékű kedvezőtlen hatás érheti a következők miatt: Először is a fotovillamos szerelés a telepítéssel foglalkozók legalábbis egy részénél csak egy részét képezi az üzleti tevékenységnek és egyben szezonális jellegű is. Ezért a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy a fotovillamos telepítések iránti csökkenő kereslet esetén más tevékenységeket végezzenek. Mivel az uniós szinten megállapított, megújuló energiával és hatékonysággal kapcsolatos célkitűzések a tagállamokat jogilag kötik, a napelemes létesítmények iránti csökkenő kereslet várhatóan a megújuló villamos energia és energiahatékonyság más formái iránti megnövekedett keresletbe fordul át. Az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazatban foglalkoztatottak közül sokan valószínűleg rendelkeznek olyan készségekkel, hogy kihasználhassák a szomszédos ágazatokban megnövekedett keresletet. Másodszor, figyelemmel az értékláncban következő piac meglévő hasznára (lásd a fenti (242) előbb preambulumbekezdést) a telepítéssel foglalkozók képesek lehetnek az áremelkedés részbeni beépítésére, ezzel mérsékelve a végső árakra és a fotovillamos telepítések iránti keresletre gyakorolt hatást.
(248)
A vámok kivetésétől függetlenül a fotovillamos telepítések iránti keresletre vonatkozó, nyilvánosan elérhető előrejelzések azt jelzik, hogy a kereslet 2013-ban valószínűleg szűkülni fog, a 2013-as telepítések tekintetében 9,8-16,5 GW közötti szintre, ami minden esetben kedvezőtlenül hatna az értékláncban következő piac munkahelyeinek számára.
(249)
Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a fotovillamos árak emelkedése minden valószínűség szerint egyébként is bekövetkezett volna, mivel az uniós piacot ellátó kínai gyártás jórészt veszteséges, ami nem fenntartható helyzet.
(250)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőkre gyakorolt hatása rövid távon mérsékelten kedvezőtlen lenne, figyelemmel a telepítések erősebb csökkenésére, mint amit a fő kutatóközpontok a vámok nélküli helyzetre előre jeleztek, olyan mértékig, amennyire a vámot az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők nem képesek beépíteni. A fotovillamos telepítések lehetséges csökkenése ellenére a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy más, a környezetbarát energiaforrásokkal vagy a telepítéssel foglalkozók fent említett elsődleges üzleti tevékenységével kapcsolatos tevékenységeket végezzenek.
6. A végfelhasználók (fogyasztók) érdeke
(251)
A végfelhasználók érdekképviseleti szervei - úgy mint fogyasztóvédelmi szervezetek - nyilatkozatot nem tettek. Ebben az esetben kétféle végfelhasználóról beszélhetünk: a fogyasztók (háztartások) és más végfelhasználók (pl. intézmények, vállalatok). A vizsgálat feltárta, hogy az Unióban meglévő fotovillamos telepítéseknek csak mintegy egynegyedét rendelték fogyasztók (ezek tetőre szerelt, kisebb telepítések). A többi telepítést (talajra telepített, jóval nagyobb léptékű, ipari és kereskedelmi telepítések) más végfelhasználók rendelték.
(252)
Több fél állította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése esetén a fotovillamos modulok árának emelkedése a fogyasztókat sújtaná. Mivel a vámok következtében a fotovillamos modulok uniós piaci árának némi emelkedése várható, valószínű, hogy a fogyasztók és egyéb végfelhasználók érintettsége csak korlátozott lenne, mivel a vizsgálat feltárta, hogy a modul ára a fotovillamos telepítés költségének legfeljebb 50 %-át adja. A projektfejlesztők és telepítéssel foglalkozók haszonkulcsára figyelemmel ésszerűen feltételezhető, hogy a modulok tényleges fogyasztói árának emelkedése legalább részben beépíthető, ezzel mérsékelhető. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a javasolt vámszinten történő intézkedéseket legalább részben az ellátási lánc veszi fel, és ezért nem szükségszerűen vezetnek a kiskereskedelemben magasabb fogyasztói árakhoz.
(253)
Meg kell továbbá jegyezni, hogy a vámkivetés mellőzése estében az uniós gazdasági ágazat valószínű eltűnése miatt a jövőben csak egy modulbeszerzési forrás állna a fogyasztók rendelkezésére. Ebben a helyzetben a kínai exportáló gyártók olyan helyzetbe kerülnének, hogy igen erős piaci helyzetüket tovább erősíthetnék, és ez rövid- és középtávon ugyancsak áremelkedést okozhat, a fogyasztók/végfelhasználók kárára. Mindenesetre - amint azt fentebb említettük - az áremelkedés valószínűleg mindenképpen bekövetkezne, tekintve, hogy a kínai gyártás veszteséges.
(254)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése korlátozottan érinti a fogyasztókat és egyéb végfelhasználókat. Ez független a nemzeti támogatási rendszerek fotovillamos telepítések iránti keresletet ösztönző, a fenti (182) preambulumbekezdésben említett hatásától. Ha a nemzeti támogatási rendszereket (magasabb betáplálási árakon keresztül) hozzáigazítják a napelem panelek magasabb árához, a fogyasztókra gyakorolt hatás nem feltétlenül jelentkezik.
7. Egyéb érvek
(255)
Néhány fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes az uniós piac szükséges mennyiséggel történő ellátására, így a dömpingellenes vámok kivetése egy uniós hiányhelyzet súlyos kockázatával jár, ami idővel az érintett termék árának további emelkedését okozhatja.
(256)
A vizsgálat azt állapította meg, hogy ez az érv nem megalapozott. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásait 2009 óta nem használja ki teljes mértékben. A vizsgálati időszakban az uniós modulgyártási kapacitások kihasználtsága 41 % volt, mintegy 5,7 GW tartalék többletkapacitás mellett; az uniós elemgyártási kapacitások kihasználtsága 63 % volt, mintegy 1,2 GW tartalék többletkapacitás mellett, az uniós lemezgyártási kapacitások kihasználtsága 55 % bolt, mintegy 1,6 GW tartalék többletkapacitás mellett. Ezért a tartalék kapacitásoknak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat rövid távon képes lenne versenyre kelni a piac további részéért. Középtávon ugyancsak ésszerűen feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat bővíteni fogja gyártási kapacitásait a jobb méretgazdaságosság elérése és további árcsökkentés lehetővé tétele érdekében. Emellett vannak más beszerzési források világszerte, melyek az uniós piacon jelen vannak és amelyek a kínai termékek behozatalának csökkenése esetén képesek az uniós piacon versenybe szállni. A vizsgálat feltárta, hogy az Unión kívüli nem kínai gyártás meglévő tartalék többletkapacitása a vizsgálati időszakban a modulok tekintetében 5,6 GW, az elemek és a lemezek esetében pedig 6-6 GW volt. Ezért a Bizottság azt állapította meg, hogy az Unió és Unión kívüli harmadik országok gyártóinak összesített tartalékkapacitása elegendő az esetlegesen csökkenő kínai behozatal rövid távú, a fotovillamos telepítések fő kutató központok, úgy mint az EPIA 2013-ra (9,8-16,5 GW között) és 2014-re (9-17,1 GW között) előre jelzett uniós keresletére figyelemmel történő kiváltására.
(257)
Néhány fél azzal érvelt, hogy a dömpingellenes vámok érintett termékre történő kivetése ártana az európai fotovillamos piac fejlődésének, és ezáltal nem fognak teljesülni a 2020-as uniós menetrend megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzései, és az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos uniós célkitűzések.
(258)
Kiindulásul: a 2020-as célok nem kizárólag a napenergián múlnak. A többi környezetbarát energiaforrás: a szél, biomassza, a vízenergia stb. ugyanilyen fontos. Mivel a 2020-as célkitűzések nem kötöttek meghatározott százalékot a napenergiához, a fotovillamos telepítések kissé alacsonyabb száma várhatóan nem emeli a 2020-as menetrend összköltségét. Emellett a napelem panelek ára csak egyike a fotovillamos gazdasági ágazat európai fejlődéséhez elengedhetetlen számos tényezőnek. Ugyanolyan fontos a kedvező európai és nemzeti jogi és pénzügyi keret, a megújulóenergia-projektek finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása, illetve a K + F beruházás. A napenergia-beruházások finanszírozását illetően a vámok kivetése erősíteni fogja az uniós gazdasági ágazat, és általánosságban a fotovillamos ágazat helyzetét is. Ennek következtében valószínűleg javítani fogja az uniós gazdasági ágazat és a fotovillamos ágazat befektetői tőkéhez való hozzájutási képességét is. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a vám célja nem a kínai behozatal beszüntetése, hanem a tisztességes verseny helyreállítása. Az érintett termék árának emelkedése esetében az értékláncban következő piacon realizált piaci haszon azt engedi feltételezni, hogy az áremelkedést az értéklánc következő szintjén lévő gazdasági szereplők be fogják építeni. Ezért nem lehet jelentős a modulok végfelhasználói/fogyasztói árának emelkedése, és a napelemes létesítmények iránti kereslet az előre jelzett tartományban fenntartható.
(259)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése összességében nem gyakorolna jelentős káros hatást más uniós szakpolitikákra.
8. Az Unió érdekével kapcsolatos következtetés
(260)
Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt, összességében kedvező hatások jelentősebbek, mint a fotovillamos piac más gazdasági szereplőire - köztük a fogyasztókra/egyéb végfelhasználókra - gyakorolt, valószínű kedvezőtlen hatásai.
(261)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen azt állapította meg, hogy nem szól kényszerítő ok ideiglenes intézkedéseknek az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalára történő elrendelése ellen.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(262)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(263)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából a Bizottság figyelembe vette a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár dömpingkülönbözetek túllépése nélküli megszüntetéséhez szükséges vám összegét.
(264)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a panaszban megadott információk alapján egy, a forgalom 10 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő minimumnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(265)
Ennek alapján a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 10 %-os haszonkulcsot hozzáadták mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti előállítási költségeihez.
(266)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártók behozatali költségekkel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos behozatali ár az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban alkalmazott, kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(267)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára.
(268)
A kínai exportáló gyártók részéről az együttműködés magas fokára tekintettel az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vámként határozták meg. Az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni azokra a vállalatokra, amelyek a vizsgálatban nem működtek együtt.
(269)
A mellékletben felsorolt, a mintába fel nem vett együttműködő kínai vállalatokra az ideiglenes vámtétel a mintába felvett vállalatokra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra.
(270)
A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Egyéb együttműködő vállalatok (melléklet)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Összes egyéb vállalat
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg.
(272)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vehetik igénybe ezeket a vámtételeket; ezekre a termékekre az „összes egyéb vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(273)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a gazdálkodó egység nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (8) kell benyújtani, és mellékelni kell ahhoz minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(274)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes egyéb vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(275)
Amint azt a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 5. szakasza említi, a Bizottságnál folyamatban van annak meghatározása, hogy az érintett termék Kínából érkező összes behozatalát úgy lehet-e tekinteni, hogy az a Kínai Népköztársaságból származik. Ez különösen fontos a modulok esetében, melyekbe más országokból származó összetevők és alkatrészek is beépíthetők. A dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint közbenső ország is lehet a dömpingelt termék exportáló országa. Meg kell jegyezni, hogy a panasz a Kínából történő behozatalra vonatkozik, eredetének megjelölése nélkül. Végül az Egyesült Államok által az ugyanerre a Kínából behozott termékre vonatkozóan végzett dömpingellenes és kiegyenlítő vizsgálatok felhívták a figyelmet az eredet megállapítását esetlegesen lehetővé tevő gyártási és összeszerelési műveletek összetettségére (9). E megfontolásokra figyelemmel és a kérdésben később a végleges szakaszban meghozandó következtetés sérelme nélkül a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy az ideiglenes intézkedések a Kínából származó vagy Kínában feladott vizsgált termékre vonatkozzanak, kivéve, ha a termék a GATT V. cikke értelmében tranzittermék.
(276)
Amint az a fenti (3) preambulumbekezdésben említésre került, a Bizottság a 182/2013/EU rendelettel nyilvántartásba vételhez kötötte Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalát. Ennek oka a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések esetleges visszaható alkalmazása az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a szubvencióellenes alaprendelet) (10) 16. cikkének (4) bekezdése alapján.
(277)
A tárgybeli dömpingellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel be kell fejezni a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét.
(278)
A Bizottság által a szubvencióellenes alaprendelet 10. cikke szerint az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. november 8-án közzétett értesítéssel (11) megindított párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot illetően a behozatal szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételének folytatódnia kell.
(279)
Az eljárás e szakaszában nem hozható döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszaható hatályáról.
(280)
Tekintettel a jelenlegi eljárás kivételes körülményeire, vagyis arra, hogy egy olyan terméket érint, amelynek célzott piaca rövidtávon stabil ellátást igényel, megfelelő lépésnek tűnik az ideiglenes dömpingellenes intézkedések fokozatos bevezetése. Mivel az uniós ipart a vizsgálati időszak során az érintett ország tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata következtében hátrányt érte, az uniós termelők nem tudják azonnal pótolni a szükséges mennyiséget, amennyiben az intézkedések következtében az import szintje csökken. A dömpingellenes vám fokozatos bevezetése lehetővé fogja tenni az uniós ipar számára, hogy rövid időn belül növelje a termelést. Továbbá az érintett termék a kereslet kielégítéséhez szükséges szinthez képest ésszerű szinten marad elérhető azáltal, hogy az uniós ipar megfelelő mennyiségű időt kap a termelés fokozására. Ezért megfelelő lépés a vám két lépcsőben történő bevezetése.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(281)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, vagy ott feladott, jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 and 8541409039) kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek és lemezek behozatalára, kivéve, ha a GATT V. cikke értelmében tranzitként haladnak át.
A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
(i)
a jelen rendelet hatálybalépésétől 2013. augusztus 5-ig:
Vállalat
Vámtétel
Minden vállalat
11,8 %
(ii)
2013. augusztus 6-tól:
Vállalat
Vámtétel
TARIC-kiegészítő kód
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
37,3 %
B797
A mellékletben felsorolt vállalatok
47,6 %
Összes egyéb vállalat
67,9 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
A 182/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A szöveg új G. címmel és új (22) preambulumbekezdéssel egészül ki:
„G. A DÖMPINGELT BEHOZATAL ELLENI VÉDELEM CÉLJAIRA SZOLGÁLÓ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL MEGSZŰNÉSE
(22)
A dömpingelt behozatal elleni védelmet 2013. június 6-tól ideiglenes dömpingellenes vám biztosítja. Emiatt többé nincs szükség a behozatal dömpingelt behozatal elleni védelem céljaira szolgáló nyilvántartásba vételére.”
2.
Az cikk (1) bekezdésében „az 1225/2009/EK rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és” szavakat el kell hagyni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket egy hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. június 4-én.