RÅDETS AFGØRELSE 2013/755/EU
af 25. november 2013
om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union
(»associeringsafgørelse«)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 203,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Denne afgørelse erstatter Rådets afgørelse 2001/822/EF (1), der er gældende indtil den 31. december 2013. I henhold til artikel 62 i afgørelse 2001/822/EF fastsætter Rådet de bestemmelser, der skal fastlægge den efterfølgende gennemførelse af principperne i artikel 198-202 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
(2)
I sine konklusioner af 22. december 2009 om EU's forbindelser med de oversøiske lande og territorier (OLT’er) tilskyndede Rådet Kommissionen til inden juli 2012 at fremsætte et forslag til retsakt med henblik på revision af associeringsafgørelsen. Rådet tilsluttede sig Kommissionens forslag om at basere det fremtidige partnerskab mellem Unionen og OLT'erne på tre grundsten: 1) fremme konkurrenceevnen, 2) styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden og 3) fremme samarbejde og integration mellem OLT'erne og andre partnere og naboregioner.
(3)
Kommissionen afholdt en offentlig høring mellem juni og oktober 2008 og foreslog et antal retningslinjer for en ny associeringsafgørelse. Resultaterne af denne høring blev fremlagt i en meddelelse af 6. november 2009 med titlen »Elementer til et nyt partnerskab mellem EU og de oversøiske lande og territorier (OLT'erne)«.
(4)
TEUF og deraf afledt ret finder ikke automatisk anvendelse på OLT'erne, bortset fra et antal bestemmelser, som eksplicit fastsætter det modsatte. OLT'er er ikke tredjelande, men de udgør heller ikke en del af det indre marked og skal i handelsmæssig sammenhæng opfylde de forpligtelser, som er fastlagt i forholdet til tredjelande, navnlig med hensyn til oprindelsesregler, overholdelse af dyresundheds- og plantesundhedsstandarder og beskyttelsesforanstaltninger.
(5)
Det særlige forhold mellem Unionen og OLT'erne bør fjerne sig fra det klassiske udviklingssamarbejde og bevæge sig i retning af et gensidigt partnerskab til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling. Solidariteten mellem Unionen og OLT'erne bør desuden baseres på deres unikke bånd og deres tilhørsforhold til den samme »europæiske familie«.
(6)
Civilsamfundets bidrag til udviklingen i OLT'erne kan forbedres ved at styrke civilsamfundsorganisationerne i alle aspekter af samarbejdet.
(7)
I betragtning af OLT'ernes geografiske beliggenhed bør samarbejdet mellem dem og deres naboer - trods de enkelte aktørers forskellige status i forhold til EU-retten i et givet geografisk område - fortsættes i alle parters interesse med særligt fokus på områder af fælles interesse og på fremme af Unionens værdier og standarder. OLT'erne kan desuden virke som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre i deres regioner.
(8)
Unionen bør støtte et OLT's politikker og strategier på et område af fælles interesse på grundlag af det pågældende OLT's specifikke behov, potentiale og valg.
(9)
Associeringen bør være rettet mod at sikre bevarelsen, genopretningen og den bæredygtige udnyttelse af den biologiske mangfoldighed og økosystemtjenester som et vigtigt led i opnåelsen af bæredygtig udvikling.
(10)
OLT'ernes landarealer og havområder rummer en stor biodiversitet. Klimaændringer kan påvirke OLT'ernes naturmiljø og udgør en trussel mod deres bæredygtige udvikling. Tiltag på områderne bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester, katastroferisikobegrænsning, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og fremme af vedvarende energi vil bidrage til tilpasningen til og modvirkningen af klimaændringer i OLT'erne.
(11)
Den vigtige rolle, som OLT'er kan spille ved at bidrage til opfyldelsen af Unionens forpligtelser i multilaterale miljøaftaler, bør anerkendes i forholdet mellem Unionen og OLT'erne.
(12)
Det er vigtigt at støtte OLT'erne i deres indsats for at blive mindre afhængige af fossile brændstoffer og dermed nedbringe deres sårbarhed over for adgang til brændstoffer og prisudsving, hvilket vil gøre deres økonomier mere modstandsdygtige og mindre sårbare over for eksterne kriser.
(13)
Unionen kan hjælpe OLT'erne i deres indsats for at mindske deres sårbarhed over for katastrofer og støtte de tiltag og foranstaltninger, som de iværksætter med henblik herpå.
(14)
Konsekvenserne af OLT'ernes fjerne beliggenhed er en hindring for deres konkurrenceevne, og det er derfor vigtigt at forbedre OLT'ernes tilgængelighed.
(15)
Unionen og OLT'erne anerkender betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling.
(16)
OLT'ernes videre økonomiske og sociale udvikling bør tilsammen støtte og være rettet mod at styrke OLT-økonomiernes konkurrenceevne og sikre social velfærd og social inklusion, især for udsatte grupper og handicappede. Samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bør i den henseende omfatte udveksling af information og bedste praksis på de relevante områder, bl.a. kompetenceudvikling og social beskyttelse, samt fremme af handicappedes rettigheder under hensyntagen til principperne i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør desuden bidrage til at fremme anstændigt arbejde, herunder bedste praksis for dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, samt respekt for grundlæggende arbejdsnormer, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling og adgangsmuligheder i OLT'erne og de regioner, som de er beliggende i.
(17)
Turisme kan udgøre et område for samarbejde mellem Unionen og OLT'erne. Formålet med samarbejdet bør være at støtte den indsats, som myndighederne i OLT'erne gør, for at opnå maksimalt udbytte af lokal, regional og international turisme og stimulere private finansielle strømme fra Unionen og andre kilder til udviklingen af turisme i OLT'erne. Der bør lægges særlig vægt på nødvendigheden af at integrere turisme i befolkningens sociale, kulturelle og økonomiske liv samt på respekt for miljøet.
(18)
Forekomsten af overførbare sygdomme i OLT'erne, f.eks. denguefeber i Vestindien og Stillehavsområdet og chikungunya i regionerne i Det Indiske Ocean, kan have en alvorlig negativ sundhedsmæssig og økonomisk konsekvens. Ud over at mindske de berørte befolkningsgruppers produktivitet vil epidemier i OLT'erne sandsynligvis kraftigt påvirke turismen, som er en bærende kraft i mange OLT'ers økonomier. Det store antal turister og vandrende arbejdstagere, der rejser til OLT'erne, gør OLT'erne sårbare over for indførsel af infektionssygdomme. Modsat kan den store strøm af mennesker, der rejser tilbage fra OLT'erne, indføre overførbare sygdomme i Europa. Det er derfor afgørende at skabe en »sikker turisme« af hensyn til bæredygtigheden i disse OLT'ers økonomier, som i høj grad er afhængige af turisme.
(19)
Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet.
(20)
Unionen anerkender betydningen af at udvikle et mere aktivt partnerskab med OLT'erne med hensyn til god forvaltningsskik og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, terrorisme og korruption.
(21)
Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtig økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.
(22)
De globale forandringer, der kommer til udtryk i den fortsatte handelsliberaliseringsproces, involverer i vidt omfang Unionen, som er OLT'ernes vigtigste handelspartner, deres AVS-nabolande og andre økonomiske partnere.
(23)
OLT'erne er sårbare øsamfund, der har behov for passende beskyttelse, bl.a. i forbindelse med affaldshåndtering. Hvad angår radioaktivt affald ydes en sådan beskyttelse i henhold til Euratomtraktatens artikel 198 og heraf afledt ret, undtagen for Grønland, som Euratomtraktaten ikke finder anvendelse på. Med hensyn til andet affald bør det specificeres, hvilke EU-regler der finder anvendelse på OLT'erne.
(24)
Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, samt, på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning (2). Det er nødvendigt at opstille betingelser for at undgå handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten.
(25)
Procedurerne for certificering af OLT-oprindelsen bør ajourføres af hensyn til de berørte virksomheder og administrative myndigheder i OLT'erne. Bestemmelserne om administrativt samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør ajourføres i overensstemmelse hermed.
(26)
Der bør fastsættes metoder for administrativt samarbejde og en mulighed for midlertidigt at inddrage præferencebehandlingen af alle eller visse produkter med oprindelse i OLT'erne i tilfælde af svig, uregelmæssigheder eller systematisk manglende overholdelse af reglerne om varers oprindelse eller manglende deltagelse i det administrative samarbejde. Der bør desuden fastsættes tilstrækkeligt detaljerede beskyttelses- og overvågningsbestemmelser. Dette vil sikre, at OLT'ernes og Unionens kompetente myndigheder og de erhvervsdrivende har adgang til klare og gennemsigtige regler og procedurer. Endelig er det et spørgsmål af fælles interesse at sikre en korrekt anvendelse af de procedurer og ordninger, der giver OLT'erne mulighed for told- og kvotefrit at eksportere varer til Unionen.
(27)
Det er under hensyntagen til målet om integration og udvikling af den globale handel med tjenesteydelser og om etablering nødvendigt at støtte udviklingen af markederne for tjenesteydelser og investeringsmulighederne ved at forbedre OLT-tjenesteydelsers og -investeringers adgang til EU-markedet. Unionen bør i den forbindelse tilbyde OLT'erne den bedst mulige behandling, som tilbydes enhver anden handelspartner gennem omfattende mestbegunstigelsesklausuler, og samtidig sikre OLT'erne mere fleksible muligheder for handelsforbindelser, idet den behandling, som OLT'erne tilbyder Unionen, begrænses til, hvad andre større handelsøkonomier er blevet tilbudt.
(28)
Intellektuelle ejendomsrettigheder har afgørende betydning for innovationsfremme og er et værktøj, som kan fremme økonomisk og social udvikling. De er til gavn for landene, fordi de giver dem mulighed for at beskytte intellektuelle værker og aktiver. Beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er med til at fremme handel, vækst og udenlandske investeringer og bekæmpe de sundheds- og sikkerhedsrisici, der er forbundet med forfalskede produkter. OLT'erne kan have gavn af en politik for intellektuelle ejendomsrettigheder, især i forbindelse med bevarelse af biodiversitet og udvikling af teknologi.
(29)
Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og tekniske handelshindringer kan have en indvirkning på handelen og nødvendiggøre et samarbejde. Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde bør også vedrøre konkurrencepolitikker og intellektuelle ejendomsrettigheder, som har betydning for den ligelige fordeling af handelsfordelene.
(30)
For at sikre, at OLT'erne kan deltage i EU's indre marked og i regionale, subregionale og internationale markeder på de bedste vilkår, er det vigtigt at udvikle OLT'ernes kapacitet på relevante områder. Det drejer sig bl.a. om at udvikle menneskelige ressourcer og kompetencer, udvikle små og mellemstore virksomheder, diversificere de økonomiske sektorer og gennemføre passende lovgivning for at skabe et erhvervsklima, som kan tiltrække investeringer.
(31)
På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, herunder på tilsynsområdet.
(32)
Der bør ydes finansiel bistand til OLT'erne på grundlag af ensartede, gennemskuelige og effektive kriterier, der tager hensyn til OLT'ernes behov og resultater. Sådanne kriterier bør tage højde for befolkningsstørrelse, bruttonationalproduktets størrelse (BNP), omfanget af tidligere tildelinger fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og begrænsninger, som skyldes OLT'ernes geografiske isolation.
(33)
Af effektivitets- og forenklingshensyn og for at anerkende OLT-myndighedernes forvaltningsmæssige kapacitet bør de finansielle ressourcer, der tildeles OLT'erne, forvaltes på grundlag af et gensidigt partnerskab. OLT'ernes myndigheder bør desuden påtage sig ansvaret for at formulere og gennemføre de politikker, der vedtages mellem parterne i form af samarbejdsstrategier.
(34)
Procedurerne vedrørende finansiel bistand bør overdrage hovedansvaret for programmeringen og gennemførelsen af samarbejdet om 11. EUF til navnlig OLT'erne. Samarbejdet bør i hovedsagen foregå i overensstemmelse med OLT'ernes territoriale bestemmelser og bør underbygge støtten til overvågning, evaluering og revision af de planlagte aktiviteter. Der bør tages hensyn til OLT'ernes begrænsede administrative og menneskelige ressourcer i programmerings- og gennemførelsesprocessen. Det er desuden nødvendigt at præcisere, at OLT'erne er berettigede til at modtage midler fra forskellige finansieringskilder.
(35)
OLT'er kan deltage i europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 (3). Regionalt samarbejde for OLT'er kan derfor bestå i, at de deltager i en EGTS i overensstemmelse med de ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under. OLT-medlemmer i en EGTS kan være berettigede til regional finansiering.
(36)
Af hensyn til den teknologiske udvikling og ændringer i toldlovgivningen bør Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF ligeledes få delegeret beføjelse til at vedtage retsakter om ændring af tillæggene til bilag VI. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen afholder relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.
(37)
Rådet bør på grundlag af denne afgørelse kunne reagere på alle ovennævnte faktorer på en innovativ måde, der både er i tråd med og tilpasset til de forskellige situationer -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
FØRSTE DEL
ALMINDELIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE DE OVERSØISKE LANDES OG TERRITORIERS ASSOCIERING MED UNIONEN
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 1
Formål
1. Ved denne afgørelse fastlægges de oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen (»associeringen«), der udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i TEUF til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier og standarder i resten af verden.
2. Partnerne i associeringen er Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under.
Artikel 2
Territorialt anvendelsesområde
Associeringen finder anvendelse på de OLT'er, der er opført i bilag II til TEUF.
Artikel 3
Mål, principper og værdier
1. Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles.
2. Associeringen tilstræber at opfylde de overordnede mål, der er fastsat i artikel 199 i TEUF, ved at styrke OLT'ernes konkurrenceevne, forbedre deres modstandsdygtighed, mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed og fremme samarbejdet mellem dem og andre partnere.
3. I bestræbelserne på at nå disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om frihed, demokrati, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles.
4. Der må ikke forekomme forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering inden for de samarbejdsområder, der er omhandlet i denne afgørelse.
5. Partnerne anerkender hinandens ret til at fastsætte egne politikker og mål for bæredygtig udvikling, fastsætte egne niveauer for national miljøbeskyttelse og beskyttelse af arbejdstagere og vedtage eller ændre berørte love og politikker i overensstemmelse hermed under hensyntagen til deres tilslutning til internationalt anerkendte standarder og aftaler. De tilstræber i den forbindelse at sikre et højt miljø- og arbejdstagermæssigt beskyttelsesniveau.
6. Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.
Artikel 4
Forvaltning af associeringen
Kommissionen og OLT'ernes myndigheder og om nødvendigt de medlemsstater, som OLT'erne hører under, forvalter associeringen i overensstemmelse med deres respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser.
Artikel 5
Gensidige interesser, komplementaritet og prioriteter
1. Associeringen udgør rammen for politisk dialog og samarbejde om spørgsmål af fælles interesse.
2. Samarbejde på områder af fælles interesse prioriteres, bl.a.:
a)
økonomisk diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier
b)
fremme af grøn vækst
c)
bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder bevarelse og bæredygtig udnyttelse af biodiversiteten og økosystemtjenesterne
d)
tilpasning til og modvirkning af konsekvenserne af klimaændringer
e)
fremme af katastroferisikobegrænsning
f)
fremme af forskning, innovation og videnskabelige samarbejdsaktiviteter
g)
fremme af den sociale, kulturelle og økonomiske udveksling mellem OLT'erne, deres nabolande og andre partnere.
3. Samarbejdet på områderne af fælles interesse er rettet mod at fremme OLT'ernes autonomi og udviklingen af OLT'ernes kapacitet til at udforme, gennemføre og kontrollere de strategier og politikker, der er nævnt i stk. 2.
Artikel 6
Fremme af associeringen
1. Med henblik på at styrke de gensidige forbindelser tilstræber Unionen og OLT'erne at udbrede kendskabet til associeringen blandt deres borgere, især ved at fremme udviklingen af forbindelserne og samarbejdet mellem myndighederne, det akademiske miljø, civilsamfundet og erhvervslivet i OLT'erne på den ene side og deres forhandlingspartnere i Unionen på den anden.
2. OLT'erne gør en indsats for at styrke og fremme deres forbindelser med Unionen som helhed. Medlemsstaterne støtter denne indsats.
Artikel 7
Regionalt samarbejde, regional integration og samarbejde med andre partnere
1. Med forbehold af artikel 3 i denne afgørelse er associeringen rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at deltage i relevante internationale, regionale og/eller subregionale samarbejdsinitiativer samt i regionale eller subregionale integrationsprocesser i tråd med deres egne forhåbninger og i overensstemmelse med de mål og prioriteter, som de kompetente OLT-myndigheder har fastsat.
2. Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler.
3. Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses anden og tredje del. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i artikel 349 i TEUF, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de samarbejdsprogrammer, som støttes via forskellige finansielle EU-instrumenter. Unionen bestræber sig også på at inddrage OLT'erne i sine dialogfora med disses nabolande, hvad enten de er AVS-stater eller ikke-AVS-stater, og eventuelt med regionerne i den yderste periferi.
4. Støtten til OLT'ernes deltagelse i relevante regionale integrationsorganisationer har navnlig fokus på:
a)
kapacitetsopbygning i relevante regionale organisationer og institutioner, som OLT'erne er medlem af
b)
regionale og subregionale initiativer såsom gennemførelse af sektorspecifikke reformpolitikker, der vedrører de samarbejdsområder, som er beskrevet i denne afgørelses anden og tredje del
c)
OLT'ernes kendskab til og viden om betydningen af regionale integrationsprocesser på forskellige områder
d)
OLT'ernes deltagelse i udviklingen af regionale markeder inden for rammerne af regionale integrationsorganisationer
e)
investeringer på tværs af grænserne mellem OLT'erne og deres nabolande.
Artikel 8
Deltagelse i europæiske grupper for territorialt samarbejde
Ved anvendelse af denne afgørelses artikel 7, stk. 1-3, indebærer samarbejdsinitiativer og andre former for samarbejde ligeledes, at statslige myndigheder, regionale og subregionale organisationer, lokale myndigheder og eventuelt andre offentlige og private organer eller institutioner (herunder leverandører af offentlige tjenesteydelser) fra en OLT kan deltage i en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) under overholdelse af reglerne og målene for samarbejdsaktiviteter i denne afgørelse samt reglerne og målene i forordning (EF) nr. 1082/2006 og i overensstemmelse med de ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under.
Artikel 9
Særbehandling
1. Associeringen tager højde for OLT'ernes forskelligartethed hvad angår økonomisk udvikling og kapacitet til at drage fuldt udbytte af det regionale samarbejde og den regionale integration, der er omhandlet i artikel 7.
2. Der indføres særbehandling af isolerede OLT'er.
3. Med henblik på at sætte isolerede OLT'er i stand til at takle bl.a. strukturelle hindringer, som står i vejen for deres udvikling, tages der i denne særbehandling højde for OLT'ernes særlige vanskeligheder, bl.a. ved fastsættelsen af størrelsen af den finansielle bistand og betingelserne for at modtage bistanden.
4. De OLT'er, som betragtes som isolerede, er opført i bilag I.
Kapitel 2
Samarbejdsaktører
Artikel 10
Generel fremgangsmåde
1. Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB).
2. OLT'erne afholder eventuelt en dialog eller samråd med myndigheder og instanser såsom:
a)
de kompetente lokale myndigheder og andre offentlige myndigheder
b)
arbejdsmarkedets parter og økonomiske partnere
c)
enhver anden instans, der repræsenterer civilsamfundet, miljøpartnere, ikkestatslige organisationer og instanser, som er ansvarlige for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.
Artikel 11
Samarbejdsaktører
1. Samarbejdsaktørerne i OLT'erne omfatter:
a)
OLT'ernes statslige myndigheder
b)
de lokale myndigheder i OLT'erne
c)
leverandører af offentlige tjenesteydelser, civilsamfundsorganisationer såsom samfunds- og erhvervsorganisationer, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer samt lokale, nationale eller internationale ikkestatslige organisationer
d)
regionale og subregionale organisationer.
2. De medlemsstater, som OLT'erne hører under, giver inden tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen meddelelse om de statslige og lokale myndigheder, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og b).
Artikel 12
De ikkestatslige aktørers opgaver
1. Ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer.
2. De ikkestatslige aktører, som kan varetage den decentraliserede forvaltning af projekter eller programmer, udvælges efter aftale mellem OLT'ernes myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, under hensyn til det behandlede spørgsmål og deres kompetence og virksomhed. Udvælgelsen sker i hvert enkelt OLT som led i den brede dialog og de samråd, der er nævnt i artikel 10.
3. Associeringen tilstræber at bidrage til OLT'ernes indsats for at styrke civilsamfundsorganisationer, navnlig deres oprettelse og udvikling, og udviklingen af de ordninger, der er nødvendige for at åbne op for deres inddragelse i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af udviklingsstrategier og -programmer.
Kapitel 3
Associeringens institutionelle rammer
Artikel 13
Retningsgivende principper for dialog
1. Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, deltager regelmæssigt i en omfattende politisk dialog.
2. Dialogen føres i fuld overensstemmelse med de respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser, som er tildelt henholdsvis Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under. Dialogen føres på en fleksibel måde, dvs. at den kan være formel eller uformel, foregå på et passende niveau og i en passende form og føres inden for de rammer, der er beskrevet i artikel 14.
3. Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen.
4. Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af associeringens mål.
Artikel 14
Associeringsformer
1. Inden for rammerne af associeringen etableres følgende former for dialog:
a)
der afholdes et årligt OLT-EU-dialogforum (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT-myndighederne, medlemsstaterne og Kommissionen. Medlemmer af Europa-Parlamentet, repræsentanter for EIB og repræsentanter for regionerne i den yderste periferi tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant
b)
Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes mindst fire gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under
c)
efter overenskomst mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Kommissionen nedsættes der arbejdsgrupper af rådgivende karakter i en passende form i forhold til de behandlede spørgsmål for at følge op på associeringens gennemførelse. Der kan indkaldes til møde i disse arbejdsgrupper efter anmodning fra Kommissionen eller fra et OLT. I disse arbejdsgrupper afholdes tekniske drøftelser af spørgsmål af specifik betydning for OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, som supplement til det arbejde, der udføres i OLT-EU-forummet og/eller under de trilaterale samråd.
2. Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatet for OLT-EU-forummet, de trilaterale samråd og arbejdsgrupperne.
ANDEN DEL
SAMARBEJDSOMRÅDER VEDRØRENDE BÆREDYGTIG UDVIKLING INDEN FOR RAMMERNE AF ASSOCIERINGEN
Kapitel 1
Miljøspørgsmål, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning
Artikel 15
Overordnede mål og principper
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning vedrøre:
a)
støtte til OLT'ernes indsats for at fastsætte og gennemføre politikker, strategier, handlingsplaner og foranstaltninger
b)
støtte til OLT'ernes indsats for at blive integreret i regionale netværk og initiativer
c)
fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet og tilskyndelse til at holde økonomisk vækst og miljøødelæggelse adskilt og
d)
støtte til OLT'ernes indsats for at virke som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre.
Artikel 16
Bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemstjenester vedrøre:
a)
fremme af etablering og effektiv forvaltning af beskyttede hav- og landområder og bedre forvaltning af eksisterende beskyttede områder
b)
tilskyndelse til bæredygtig forvaltning af hav- og landressourcer, som er med til at beskytte arter, habitater og økosystemfunktioner uden for beskyttede områder, navnlig truede, sårbare og sjældne arter
c)
styrkelse af bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af biodiversitet og økosystemer i havet og på land ved at:
i)
takle de generelle problemer for økosystemerne, som forårsages af klimaændringer, ved at fastholde sunde og modstandsdygtige økosystemer og skabe en grøn infrastruktur og økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, hvilket ofte medfører flere fordele
ii)
styrke kapaciteten på lokalt, regionalt og/eller internationalt plan ved at fremme udveksling af oplysninger, viden og bedste praksis blandt alle interesseparter, herunder offentlige myndigheder, jordejere, den private sektor, forskere og civilsamfundet
iii)
styrke eksisterende naturbevarelsesprogrammer og lignende tiltag inden for og uden for bevarelsesområderne
iv)
udvide videnbasen og udfylde videnhullerne, bl.a. ved at beregne værdien af økosystemfunktioner og -tjenester
d)
tilskyndelse til og fremme af regionalt samarbejde for at løse problemer med bl.a. invasive fremmede arter og konsekvenserne af klimaændringer
e)
udvikling af mekanismer, der kan øge indtægterne, bl.a. betaling for økosystemtjenester.
Artikel 17
Bæredygtig skovforvaltning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder deres rolle med hensyn til beskyttelse af miljøet mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ.
Artikel 18
Integreret kystzoneforvaltning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området integreret kystzoneforvaltning vedrøre:
a)
støtte til OLT'ernes indsats for at skabe en effektiv bæredygtig forvaltning af hav- og kystzoner ved at fastlægge strategiske og integrerede tilgange til planlægning og forvaltning af hav- og kystzoner
b)
samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur, turisme, og søtransport og landbrug med hav- og kystzonernes potentielle muligheder hvad angår vedvarende energi og råstoffer under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter.
Artikel 19
Maritime anliggender
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området maritime anliggender vedrøre:
a)
styrkelse af dialogen om spørgsmål af fælles interesse på dette område
b)
fremme af den maritime viden og bioteknologi, havenergi, farvandsovervågning, kystzoneforvaltning og en økosystembaseret forvaltning
c)
fremme af integrerede tilgange på internationalt niveau.
Artikel 20
Bæredygtig forvaltning af fiskebestande
1. Inden for rammene af associeringen bygger samarbejdet på området bæredygtig forvaltning af fiskebestande på følgende principper:
a)
tilsagn om at sikre en ansvarlig fiskeriforvaltning og anvende ansvarlige fangstmetoder
b)
afståelse fra at anvende foranstaltninger eller aktiviteter, der er uforenelige med principperne om bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne
c)
med forbehold af eksisterende eller kommende bilaterale fiskeripartnerskabsaftaler mellem Unionen og OLT'erne tilsigter Unionen og OLT'erne regelmæssigt at konsultere hinanden om bevarelse og forvaltning af havets levende ressourcer og udveksle oplysninger om ressourcernes løbende tilstand inden for rammerne af de relevante associeringsformer, der er omhandlet i artikel 14.
2. Samarbejdet på det i stk. 1 omhandlede område kan vedrøre:
a)
aktiv fremme af god forvaltningspraksis, bedste praksis og en ansvarlig fiskeriforvaltning med hensyn til bevarelse og bæredygtig forvaltning af fiskebestande, herunder fiskebestande af almen interesse og fiskebestande, der forvaltes af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer
b)
dialog og samarbejde om bevarelse af fiskebestande, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri, og udvikling af et effektivt samarbejde med og inden for regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. Dialogen og samarbejdet vedrører kontrol- og inspektionsordninger samt incitamenter og forpligtelser, der på lang sigt skal sikre en mere effektiv forvaltning af fiskeriet og kystområderne.
Artikel 21
Bæredygtig vandforvaltning
1. Inden for rammerne af associeringen kan Unionen og OLT'erne samarbejde på området bæredygtig vandforvaltning gennem udformning af vandpolitikker institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcer, vandforsyning i land- og byområder til husholdningsbrug og til brug i industrien og i landbruget, oplagring, distribution og forvaltning af vandressourcer samt spildevandsbehandling.
2. Med hensyn til vandforsyning og kloakering rettes der særlig opmærksomhed mod at sikre adgang til drikkevandsforsyning og kloakering i områder med ringe forsyning og områder, der er særligt udsatte for naturkatastrofer, hvilket vil bidrage direkte til udviklingen af de menneskelige ressourcer ved at forbedre sundhedstilstanden og øge produktiviteten.
3. Samarbejdet på disse områder følger princippet om, at det stadige behov for at udvide forsyningen af basale tjenesteydelser inden for vand og kloakering til både by- og landbefolkning skal afhjælpes på miljømæssigt bæredygtige måder.
Artikel 22
Affaldshåndtering
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området affaldshåndtering vedrøre fremme af anvendelsen af bedste miljøpraksis i forbindelse med alle aktiviteter, der vedrører affaldshåndtering, herunder reduktion af affaldsmængden, genanvendelse eller andre metoder til genindvinding, f.eks. energiudnyttelse og bortskaffelse af affald.
Artikel 23
Energi
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig energi vedrøre:
a)
energiproduktion, distribution og adgang, navnlig udvikling, fremme, anvendelse og lagring af bæredygtig energi fra vedvarende energikilder
b)
energipolitikker og -lovgivning, navnlig udformning af politikker og vedtagelse af lovgivning, der garanterer bæredygtig energi til rimelige priser
c)
energieffektivitet, navnlig udvikling og indførelse af energieffektivitetsstandarder og gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger i forskellige sektorer (industrien, handelsbranchen, den offentlige sektor og husholdningerne) samt tilknyttede uddannelses- og oplysningsaktiviteter
d)
transport, navnlig udvikling, fremme og anvendelse af mere miljøvenlige offentlige og private transportmidler såsom hybride, elektriske og brintdrevne køretøjer, delebilordninger og cykelordninger
e)
byplanlægning og byggeri, navnlig fremme og indførelse af høje miljøkvalitetsstandarder og høj energimæssig ydeevne inden for byplanlægning og byggeri og
f)
turisme, navnlig fremme af energimæssigt selvforsynende turistinfrastrukturer (der er baseret på vedvarende energi) og/eller grønne turistinfrastrukturer.
Artikel 24
Klimaændringer
Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på klimaområdet at støtte OLT'ernes initiativer inden for modvirkning af og tilpasning til de skadelige virkninger af klimaændringer og kan vedrøre:
a)
udvikling af dokumentation; udpegning af de vigtigste risici og territoriale, regionale og/eller internationale tiltag, planer eller foranstaltninger med henblik på tilpasning til klimaændringer eller modvirkning af de skadelige virkninger heraf
b)
integrering af tilpasning til klimaændringer og modvirkning heraf i offentlige politikker og strategier
c)
udarbejdelse og udvælgelse af statistiske oplysninger og indikatorer, som er vigtige redskaber i udformningen og gennemførelsen af politikker og
d)
fremme af OLT'ernes deltagelse i regional og internationale dialoger for at fremme samarbejde, herunder viden- og erfaringsudveksling.
Artikel 25
Katastroferisikobegrænsning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området katastroferisikobegrænsning vedrøre:
a)
udvikling eller optimering af systemer, herunder infrastrukturer, til katastrofeforebyggelse og -beredskab, herunder hurtige varslingssystemer, for at mindske konsekvenserne af katastrofer
b)
udvikling af indgående viden om risikoen for katastrofer og den nuværende indsatskapacitet i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende
c)
styrkelse af eksisterende foranstaltninger til katastrofeforebyggelse og -beredskab på lokalt, nationalt og regionalt plan
d)
forbedring af de berørte aktørers indsatskapacitet for at sikre en bedre koordinering og større effektivitet og virkning
e)
forbedring af kampagner og information til borgerne om risikoeksponering, forebyggelse, beredskab og indsatsen i tilfælde af en katastrofe med behørig hensyntagen til handicappedes særlige behov
f)
styrkelse af samarbejdet mellem vigtige aktører, der beskæftiger sig med civilbeskyttelse og
g)
fremme af OLT'ernes deltagelse i regionale, EU-relaterede og/eller internationale instanser for at give mulighed for en mere regelmæssig udveksling af oplysninger og et tættere samarbejde blandt de forskellige partnere i tilfælde af en katastrofe.
Kapitel 2
Tilgængelighed
Artikel 26
Overordnede mål
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området tilgængelighed rettet mod at:
a)
sikre OLT'erne bedre adgang til globale transportnet og
b)
sikre OLT'erne bedre adgang til informations- og kommunikationsteknologier og informations- og kommunikationstjenester.
2. Samarbejdet på de i stk. 1 omhandlede områder kan omfatte:
a)
politikudvikling og institutionsopbygning
b)
vej- og jernbanetransport, luftfart, søfart samt transport ad indre vandveje og
c)
lagringsfaciliteter i sø- og lufthavne.
Artikel 27
Søfart
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på søfartsområdet rettet mod udvikling og fremme af rentable og effektive søfartstjenester i OLT'erne og kan vedrøre:
a)
fremme af effektiv godstransport til økonomisk og kommercielt forsvarlige takster
b)
fremme af en større inddragelse af OLT'erne i international søfart
c)
fremme af regionale programmer
d)
støtte til den lokale private sektors inddragelse i søfartsvirksomhed, og
e)
udvikling af infrastruktur.
2. Unionen og OLT'erne fremmer søfartssikkerheden, besætningernes sikkerhed og forureningsbekæmpelsen.
Artikel 28
Luftfart
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på luftfartsområdet vedrøre:
a)
reformen og moderniseringen af OLT'ernes luftfartsindustrier
b)
fremme af den kommercielle levedygtighed og konkurrenceevne af OLT'ernes luftfartsindustrier
c)
fremme af den private sektors investeringer og deltagelse og
d)
fremme af udvekslingen af viden og god forretningsskik.
Artikel 29
Luftfartssikkerhed
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området luftfartssikkerhed rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at overholde internationale standarder på området og kan bl.a. vedrøre:
a)
indførelsen af luftfartssikkerhedssystemer
b)
sikring af lufthavne og styrkelse af de civile luftfartsmyndigheders kapacitet til at forvalte alle aspekter af driftssikkerheden, som henhører under deres kompetence og
c)
udvikling af infrastrukturer og menneskelige ressourcer.
Artikel 30
Informations- og kommunikationsteknologitjenester
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området informations- og kommunikationsteknologitjenester (ikt-tjenester) rettet mod at sætte skub i innovationen og den økonomiske vækst og skabe forbedringer i hverdagen for både borgere og virksomheder i OLT'erne, herunder fremme handicappedes tilgængelighed. Samarbejdet skal navnlig være rettet mod at forbedre OLT'ernes lovgivningsmæssige kapacitet og kan støtte udvidelsen af ikt-net og -tjenester via følgende foranstaltninger:
a)
etablering af forudsigelige lovgivningsmæssige rammer, der holder trit med den teknologiske udvikling, stimulerer vækst og innovation og fremmer konkurrence og forbrugerbeskyttelse
b)
dialog om forskellige politiske aspekter vedrørende fremme og overvågning af informationssamfundet
c)
udveksling af oplysninger om standarder og interoperabilitet
d)
fremme af samarbejdet på området ikt-forskning og på området ikt-baserede forskningsinfrastrukturer
e)
udvikling af tjenesteydelser og applikationer på områder, hvor den samfundsmæssige virkning er stor.
Kapitel 3
Forskning og innovation
Artikel 31
Samarbejde inden for forskning og innovation
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området forskning og innovation omfatte videnskab, teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologier, med det formål at bidrage til OLT'ernes bæredygtige udvikling og fremme OLT'ernes rolle som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre samt deres industrielle konkurrencedygtighed. Samarbejdet kan navnlig vedrøre:
a)
dialog, koordinering og synergier mellem OLT'ernes og Unionens politikker og initiativer med hensyn til videnskab, teknologi og innovation
b)
politikudvikling og institutionsopbygning i OLT'erne og fælles tiltag på lokalt, nationalt eller regionalt plan med henblik på at udvikle og anvende videnskabs-, teknologi- og innovationstiltag
c)
samarbejde mellem retlige instanser fra OLT'erne, Unionen, medlemsstaterne og tredjelande
d)
individuelle OLT-forskeres, -forskningsorganers og -retlige instansers deltagelse i samarbejdet vedrørende forsknings- og innovationsprogrammer inden for Unionen og programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) og
e)
uddannelse og international mobilitet for OLT-forskere og udveksling.
Kapitel 4
Unge, skole- og erhvervsuddannelse, sundhed, beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik
Artikel 32
Unge
1. Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 50 kan deltage i Unionens initiativer vedrørende unge på de samme betingelser som medlemsstaternes statsborgere.
2. Associeringen tilsigter at styrke båndene mellem unge, der bor i OLT'erne og i Unionen, bl.a. ved at fremme uddannelsesmobiliteten for unge i OLT'erne og ved at fremme gensidig forståelse mellem unge.
Artikel 33
Uddannelse
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på uddannelsesområdet omfatte:
a)
sikring af inklusiv uddannelse af høj kvalitet på grundskole- og gymnasieniveau, på de videregående uddannelser og inden for erhvervsrettet uddannelse og
b)
støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker.
2. Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 50 kan deltage i Unionens uddannelses- og erhvervsuddannelsesinitiativer på de samme betingelser som statsborgere i medlemsstaterne.
3. Unionen sørger for, at uddannelsesorganer og -institutter fra OLT'erne kan deltage i Unionens uddannelsesrelaterede samarbejdsinitiativer på de samme betingelser som medlemsstaternes skole- eller erhvervsmæssige uddannelsesorganer og -institutter.
Artikel 34
Beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik
1. Unionen og OLT'erne opretholder dialogen på det beskæftigelses- og socialpolitiske område for at bidrage til den økonomiske og sociale udvikling af OLT'erne og fremme anstændigt arbejde i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende. En sådan dialog er også rettet mod at støtte OLT-myndighedernes bestræbelser på at udvikle politikker og lovgivning på dette område.
2. Dialogen består primært af udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende politikker og lovgivning på området beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik, som er af fælles interesse for Unionen og OLT'erne. I den forbindelse tages der højde for områder såsom kompetenceudvikling, social beskyttelse, arbejdsmarkedsdialog, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling, handicappedes tilgængelighed, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og andre arbejdsstandarder.
Artikel 35
Folkesundhed
Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på folkesundhedsområdet at styrke OLT'ernes kapacitet til at overvåge, hurtigt spore og gribe ind over for udbrud af overførbare sygdomme gennem bl.a. følgende foranstaltninger:
a)
tiltag, der kan styrke beredskabs- og indsatskapaciteten i tilfælde af tværnationale sundhedstrusler såsom infektionssygdomme, og som bør bygge på eksisterende strukturer og være målrettet usædvanlige tilfælde
b)
kapacitetsopbygning gennem styrkelse af folkesundhedsnetværk på regionalt plan, fremme af udvekslingen af oplysninger blandt eksperter og fremme af passende uddannelsestiltag
c)
udvikling af værktøjer og kommunikationsplatforme samt e-læringsprogrammer, der er tilpasset til OLT'ernes særlige behov.
Kapitel 5
Kultur
Artikel 36
Kulturel udveksling og dialog
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området kulturel udveksling og dialog vedrøre:
a)
OLT'ernes selvstændige udvikling - en proces, der skal have fokus på befolkningen og tage udgangspunkt i de enkelte folks kultur
b)
støtte til de politikker og foranstaltninger, som de kompetente OLT-myndigheder har vedtaget for at styrke de menneskelige ressourcer, øge deres egen kreative kapacitet og fremme deres kulturelle identitet
c)
inddragelse af befolkningen i udviklingsprocessen
d)
udvikling af en fælles forståelse og styrke udvekslingen af oplysninger om kulturelle og audiovisuelle spørgsmål gennem dialog.
2. Unionen og OLT'erne forsøger gennem deres samarbejde at fremme den gensidige kulturelle udveksling gennem:
a)
et samarbejde mellem alle parters kulturelle og kreative sektorer
b)
fremme af den gensidige udveksling af kulturelle og kreative værker og aktører
c)
et politisk samarbejde med henblik på at skabe politisk udvikling, innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller.
Artikel 37
Audiovisuelt samarbejde
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på det audiovisuelle område rettet mod at fremme hinandens audiovisuelle produktioner og kan omfatte følgende tiltag:
a)
samarbejde og udveksling mellem de respektive radio- og tv-selskaber
b)
tilskyndelse til udveksling af audiovisuelle værker
c)
udveksling af information og synspunkter mellem de kompetente myndigheder om politikker og regler for det audiovisuelle område og radio og tv
d)
tilskyndelse til at besøge og deltage i internationale begivenheder på hinandens områder og i tredjelande.
2. Samproducerede audiovisuelle værker kan modtage støtte fra enhver ordning til fremme af lokalt eller regionalt kulturelt indhold, der er skabt i Unionen, i OLT'erne og i de medlemsstater, som de hører under.
Artikel 38
Scenekunst
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området scenekunst vedrøre:
a)
fremme af øget kontakt mellem udøvende scenekunstnere på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i auditions, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde
b)
tilskyndelse til fælles produktioner mellem producenter fra en eller flere EU-medlemsstater og et eller flere OLT'er og
c)
fremme af udviklingen af internationale teaterteknologistandarder og anvendelsen af teaterscenemærkning og -skiltning, bl.a. gennem relevante standardiseringsorganer.
Artikel 39
Beskyttelse af kulturarv og historiske monumenter
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området materiel og immateriel kulturarv og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis gennem:
a)
fremme af udveksling af eksperter
b)
samarbejde om faglig uddannelse
c)
oplysningsaktiviteter henvendt til lokalbefolkningen og
d)
rådgivning om beskyttelse af historiske monumenter og beskyttede områder og om lovgivning og gennemførelse af foranstaltninger med tilknytning til kulturarv, særlig integreringen heraf i lokalsamfundet.
Kapitel 6
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet
Artikel 40
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet omfatte:
a)
udvikling af innovative og effektive metoder for politi- og retssamarbejde, herunder samarbejde med andre interesseparter såsom civilsamfundet om forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption og
b)
støtte til forbedring af effektiviteten af OLT'ernes politikker til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption samt fremstilling og distribution af og ulovlig handel med alle former for narkotika og psykotrope stoffer, forebyggelse og bekæmpelse af stofmisbrug og narkotikarelaterede skader under hensyn til arbejdet på disse områder i internationale instanser, bl.a. gennem:
i)
uddannelse og kapacitetsopbygning med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption
ii)
forebyggelse, herunder uddannelse, undervisning og sundhedsfremme, behandling og rehabilitering af stofafhængige, bl.a. projekter til reintegrering af stofmisbrugere på arbejdsmarkedet og i samfundslivet
iii)
udvikling af effektive håndhævelsesforanstaltninger
iv)
teknisk, finansiel og administrativ bistand inden for udvikling af effektive politikker og effektiv lovgivning om menneskehandel, især oplysningskampagner, henvisningsmekanismer og ordninger for beskyttelse af ofre, med inddragelse af alle relevante interesseparter og civilsamfundet
v)
faglig, finansiel og administrativ bistand til forebyggelse, behandling og bekæmpelse af skader med relation til stofmisbrug
vi)
faglig bistand til støtte for udviklingen af lovgivning og politikker mod seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og
vii)
faglig bistand og uddannelse til støtte for kapacitetsopbygning og tilskyndelse til overholdelse af internationale standarder for bekæmpelse af korruption, navnlig standarderne i FN's konvention mod korruption.
2. Inden for rammerne af associeringen samarbejder OLT'erne med Unionen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i overensstemmelse med artikel 70 og 71.
Kapitel 7
Turisme
Artikel 41
Turisme
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på turismeområdet omfatte:
a)
foranstaltninger, der har til formål at definere, tilpasse og udvikle bæredygtige politikker for turisme
b)
foranstaltninger og aktiviteter med henblik på at udvikle og støtte bæredygtig turisme
c)
foranstaltninger, der har til formål at integrere bæredygtig turisme i OLT-borgernes sociale, kulturelle og økonomiske liv.
TREDJE DEL
HANDELSSAMARBEJDE OG HANDELSRELATERET SAMARBEJDE
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 42
Overordnede mål
De overordnede mål for handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne er at:
a)
fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling ved at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Unionen som helhed
b)
stimulere OLT'ernes effektive integrering i den regionale økonomi og i verdensøkonomien og fremme udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser
c)
støtte OLT'erne i deres arbejde med at skabe et gunstigt investeringsklima til fordel for OLT'ernes sociale og økonomiske udvikling
d)
fremme stabiliteten, integriteten og gennemsigtigheden i det globale finansielle system og god forvaltningspraksis på skatte- og afgiftsområdet
e)
støtte processen med at diversificere OLT'ernes økonomier
f)
støtte OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af deres handel med varer og tjenesteydelser
g)
støtte OLT'ernes eksport- og handelskapacitet
h)
støtte OLT'ernes indsats for at tilpasse eller tilnærme deres lokale lovgivning til EU-lovgivningen, hvor det er relevant
i)
skabe muligheder for målrettet samarbejde og dialog med Unionen på handelsområdet og på handelsrelaterede områder.
AFSNIT II
ORDNINGER FOR SAMHANDEL MED VARER OG TJENESTEYDELSER OG FOR ETABLERING
Kapitel 1
Ordninger for samhandel med varer
Artikel 43
Fri adgang for varer med oprindelsesstatus
1. Varer med oprindelse i OLT'erne fritages for importafgifter ved indførsel i Unionen.
2. Definitionen af varer med oprindelsesstatus og de tilhørende metoder for administrativt samarbejde findes i bilag VI.
Artikel 44
Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning
1. Unionen anvender hverken kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning over for indførsel af varer med oprindelse i OLT'erne.
2. Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for forbud eller restriktioner mod indførsel, udførsel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, beskyttelsen af menneskers, dyrs og planters liv og sundhed, beskyttelsen af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, bevarelsen af udtømmelige naturressourcer eller beskyttelsen af industriel og kommerciel ejendomsret.
Forbud eller restriktioner omhandlet i første afsnit må dog under ingen omstændigheder udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen i almindelighed.
Artikel 45
Foranstaltninger truffet af OLT'erne
1. OLT'ernes myndigheder kan med hensyn til indførsel af varer med oprindelse i Unionen opretholde eller indføre told eller kvantitative restriktioner, som de finder det nødvendigt i lyset af deres respektive udviklingsbehov.
2. Med hensyn til de områder, der er omfattet af dette kapitel, indrømmer OLT'erne Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes enhver stor handelsøkonomi som defineret i stk. 4.
3. Stk. 2 hindrer ikke, at et OLT indrømmer visse andre OLT'er eller andre udviklingslande en gunstigere behandling end den, der indrømmes Unionen.
4. I dette afsnit forstås ved en »stor handelsøkonomi« ethvert udviklet land eller ethvert land, der tegner sig for over 1 % af verdens vareeksport, eller med forbehold af stk. 3 enhver gruppe af lande, der handler individuelt, sammen eller gennem en aftale om økonomisk integration og tilsammen tegner sig for over 1,5 % af verdens vareeksport. Ved beregning heraf anvendes de nyeste tilgængelige officielle WTO-data om førende eksportører inden for verdenshandelen med varer (ekskl. handel EU-medlemsstaterne imellem).
5. OLT'ernes myndigheder giver senest den 2. april 2014 Kommissionen meddelelse om de toldsatser og kvantitative restriktioner, som de anvender i overensstemmelse med denne afgørelse.
OLT'ernes myndigheder underretter ligeledes Kommissionen om senere ændringer af disse foranstaltninger i takt med deres vedtagelse.
Artikel 46
Ikkeforskelsbehandling
1. Unionen udøver ingen forskelsbehandling mellem OLT'erne, og OLT'erne udøver ingen forskelsbehandling mellem medlemsstaterne.
2. I overensstemmelse med artikel 65 anses gennemførelsen af de særlige bestemmelserne i denne afgørelse, navnlig i artikel 44, stk. 2, og artikel 45, 48, 49, 51 og 59, stk. 3, ikke for at udgøre forskelsbehandling.
Artikel 47
Betingelser for transport af affald
1. Transport af affald mellem medlemsstaterne og OLT'erne kontrolleres i overensstemmelse med folkeretten og EU-retten. Unionen støtter etableringen og udviklingen af et effektivt internationalt samarbejde på dette område med henblik på at beskytte miljøet og folkesundheden.
2. Unionen forbyder al direkte eller indirekte eksport af affald til OLT'erne med undtagelse af eksport af ufarligt affald bestemt til nyttiggørelse, og OLT'ernes myndigheder forbyder samtidig direkte eller indirekte import til deres område af sådant affald fra Unionen eller ethvert tredjeland, dog med forbehold af specifikke internationale forpligtelser på disse områder, som er indgået eller eventuelt indgås i fremtiden i de kompetente internationale fora.
3. For så vidt angår de OLT'er, der på grund af deres forfatningsmæssige status ikke er part i Baselkonventionen træffer deres kompetente myndigheder hurtigst muligt de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for opfyldelsen af bestemmelserne i Baselkonventionen i disse OLT'er.
4. De medlemsstater, som OLT'erne hører under, fremmer desuden OLT'ernes vedtagelse af de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre følgende retsakter:
a)
Følgende artikler i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 (4):
-
artikel 40 om eksport af affald til oversøiske lande og territorier
-
artikel 46 om import af affald fra oversøiske lande og territorier
b)
Kommissionens forordning (EF) nr. 1418/2007 (5) og
c)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF (6) inden for de tidsfrister, der er fastsat i direktivets artikel 16.
5. Et eller flere OLT'er og de medlemsstater, som de hører under, kan anvende deres egne procedurer på eksport af affald fra OLT'erne til den pågældende medlemsstat.
6. I så fald giver den medlemsstat, som OLT'et hører under, senest den 2. juli 2014 Kommissionen meddelelse om den lovgivning, der skal anvendes, og om al fremtidig relevant national lovgivning og eventuelle efterfølgende ændringer af sådan lovgivning.
Artikel 48
Midlertidig tilbagetrækning af præferencer
Hvis Kommissionen mener, at der er tilstrækkeligt grundlag for at stille spørgsmålstegn ved, hvorvidt denne afgørelse gennemføres korrekt, afholder Kommissionen konsultationer med det pågældende OLT og den medlemsstat, som OLT'et har særlige forbindelser med, for at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse. I tilfælde af, at disse konsultationer ikke fører til en gensidigt acceptabel måde at gennemføre denne afgørelse på, kan Unionen midlertidigt tilbagetrække præferencer fra det pågældende OLT i overensstemmelse med bilag VII.
Artikel 49
Beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger
For at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse kan Unionen træffe de beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger, som er fastsat i bilag VIII.
Kapitel 2
Ordninger for samhandel med tjenesteydelser og for etablering
Artikel 50
Definitioner
I dette kapitel forstås ved:
a)
fysisk person fra et OLT«: en person, der normalt er bosiddende i et OLT, som er statsborgere i en medlemsstat, eller som har en særegen juridisk status for det pågældende OLT. Denne definition berører ikke de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet som omhandlet i TEUF
b)
»juridisk person i et OLT«: en juridisk person i et OLT, der er oprettet i overensstemmelse med gældende ret i et givet OLT, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i dette OLT; hvis den juridiske person alene har sit vedtægtsmæssige hjemsted eller sit hovedkontor i OLT'et, betragtes den ikke som en juridisk person i OLT'et, medmindre den udøver en virksomhed, som har en reel og fortsat forbindelse til økonomien i dette land eller territorium
c)
de respektive definitioner, som er fastsat i de aftaler om økonomisk integration, der er omhandlet i artikel 51, stk. 1, finder anvendelse på den behandling, som Unionen og OLT'erne indrømmer hinanden.
Artikel 51
Den gunstigste behandling
1. Med hensyn til enhver foranstaltning, som påvirker handelen med tjenesteydelser og etablering af erhvervsvirksomhed:
a)
indrømmer Unionen fysiske og juridiske personer i OLT'erne en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i ethvert tredjeland, som Unionen indgår eller har indgået en aftale om økonomisk integration med
b)
indrømmer et OLT fysiske og juridiske personer i Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i enhver stor handelsøkonomi, som det har indgået en aftale om økonomisk integration med efter den 1. januar 2014.
2. Forpligtelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse på en behandling, der indrømmes:
a)
inden for rammerne af et indre marked, som forudsætter en væsentlig tilnærmelse af de deltagende parters lovgivning med henblik på at fjerne ikkediskriminerende hindringer for etablering og for handel med tjenesteydelser
b)
i henhold til foranstaltninger vedrørende anerkendelse af kvalifikationer, licenser eller forsigtighedsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel VII i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) eller bilaget hertil om finansielle tjenesteydelser. Dette berører ikke OLT-specifikke foranstaltninger i denne artikel
c)
i henhold til enhver international aftale eller ordning, som udelukkende eller hovedsagelig vedrører beskatning
d)
i henhold til foranstaltninger, som er omfattet af en mestbegunstigelsesundtagelse opført på den liste, der er omhandlet i artikel II, stk. 2, i GATS.
3. Et OLT's myndigheder kan for at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse vedtage bestemmelser, der er til fordel for dets fysiske personer og lokale aktiviteter. I så fald underretter det pågældende OLT's myndigheder Kommissionen om de vedtagne bestemmelser, hvorefter Kommissionen underretter medlemsstaterne herom.
Artikel 52
Faglige kvalifikationer
For så vidt angår professionerne læge, tandlæge, jordemoder, alment praktiserende sygeplejerske, farmaceut og dyrlæge vedtager Rådet i overensstemmelse med artikel 203 i TEUF en liste over faglige kvalifikationer, der er specifikke for OLT'erne, og som skal anerkendes i medlemsstaterne.
AFSNIT III
HANDELSRELATEREDE OMRÅDER
Kapitel 1
Handel og bæredygtig udvikling
Artikel 53
Generel fremgangsmåde
Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at bidrage til den bæredygtige udvikling og de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter heraf. OLT'ernes nationale love og regler på miljø- og beskæftigelsesområdet skal i den forbindelse ikke lempes for at fremme handel eller investeringer.
Artikel 54
Miljø- og klimastandarder inden for handel
1. Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at styrke det positive samspil mellem politikker og forpligtelser på handels- og miljøområdet. Inden for rammerne af associeringen tages der i handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde højde for principperne om international miljøforvaltning og multilaterale miljøaftaler.
2. Det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og Kyotoprotokollen søges opfyldt. Samarbejdet bygger på udarbejdelsen af den fremtidige juridisk bindende internationale aftale for klimaændringer, der indebærer tilsagn om modvirkning af klimaændringer fra alle parter, i overensstemmelse med gennemførelsen af beslutninger, der udspringer af partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer.
3. Foranstaltninger til gennemførelse af multilaterale miljøaftaler anvendes ikke på en måde, der vil udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling mellem partnerne eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Artikel 55
Arbejdsstandarder i forbindelse med handel
1. Associeringen tilstræber at fremme handel på en måde, der kan bane vejen for fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle.
2. De internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder som fastlagt i Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner skal overholdes og gennemføres i lov og praksis. Sådanne arbejdsstandarder indebærer navnlig overholdelse af foreningsfriheden, retten til kollektiv forhandling, afskaffelse af alle former for tvangsarbejde og de værste former for børnearbejde, overholdelse af minimumsalderen for adgang til at udføre erhvervsarbejde og ikkeforskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse.
3. Overtrædelser af grundlæggende arbejdsstandarder kan ikke gøres gældende eller på anden måde anvendes som en legitim komparativ fordel. Disse standarder må ikke anvendes i protektionistisk øjemed.
Artikel 56
Bæredygtig samhandel med fiskerivarer
Med henblik på at fremme den bæredygtige forvaltning af fiskebestande kan associeringen omfatte samarbejde om bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri og handel med relation hertil. Samarbejdet på dette område er rettet mod at:
a)
fremme gennemførelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri og handel med relation hertil i OLT'erne
b)
fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, navnlig med hensyn til udvikling og effektiv gennemførelse af kontrol- og inspektionsordninger, incitamenter og foranstaltninger til sikring af en effektiv, langsigtet forvaltning af fiskeriet og havets økosystemer.
Artikel 57
Bæredygtig handel med træ
Inden for rammene af associeringen er samarbejdet på området handel med træ rettet mod at beskytte handelen med lovligt fældet træ. Et sådant samarbejde kan omfatte dialog om lovgivningsmæssige foranstaltninger samt udveksling af oplysninger om markedsbaserede eller frivillige foranstaltninger såsom skovcertificering eller grønne indkøbspolitikker.
Artikel 58
Bæredygtig udvikling af samhandelen
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig udvikling være rettet mod at:
a)
lette og fremme handel med og investeringer i miljørigtige varer og tjenesteydelser, herunder gennem udarbejdelse og gennemførelse af lokal lovgivning, samt varer, som bidrager til at forbedre de sociale forhold i OLT'erne
b)
gøre det lettere at fjerne hindringer for handel med og investeringer i varer og tjenesteydelser af særlig betydning for modvirkning af klimaændringer såsom bæredygtig vedvarende energi og energieffektive varer og tjenesteydelser, bl.a. ved at vedtage politiske rammer, der kan bane vejen for anvendelsen af de bedste tilgængelige teknologier, og ved at fremme standarder, der opfylder de miljømæssige og økonomiske behov og minimerer tekniske handelshindringer
c)
fremme handel med varer, som bidrager til at forbedre de sociale forhold og til at sikre en miljømæssigt forsvarlig praksis, herunder varer, som er omfattet af frivillige garantiordninger for bæredygtighed såsom fairtradeordninger og etiske handelsordninger, miljømærkning og certificeringsordninger for varer, der er baseret på naturressourcer
d)
fremme internationalt anerkendte principper og retningslinjer for virksomhedernes sociale ansvar og tilskynde virksomheder, der opererer i OLT'erne, til at gennemføre dem
e)
udveksle oplysninger og bedste praksis for virksomhederne sociale ansvar.
2. Med hensyn til udformning og gennemførelse af foranstaltninger, der skal beskytte miljøet og arbejdsforholdene, og som kan påvirke handelen og investeringerne, tager Unionen og OLT'erne højde for tilgængelige videnskabelige og tekniske oplysninger og relevante internationale standarder, retningslinjer og anbefalinger, herunder forsigtighedsprincippet.
3. Unionen og OLT'erne anvender fuld åbenhed i forbindelse med udvikling, indførelse og gennemførelse af foranstaltninger, der skal beskytte miljøet og arbejdsforholdene, og som kan påvirke handelen og investeringerne.
Kapitel 2
Andre handelsrelaterede områder
Artikel 59
Løbende betalinger og kapitalbevægelser
1. Der må ikke indføres begrænsninger på betalinger i frit konvertibel valuta under betalingsbalancens løbende poster mellem statsborgere i Unionen og i OLT'erne.
2. Hvad angår transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter må medlemsstaternes og OLT'ernes myndigheder ikke indføre begrænsninger på den frie bevægelighed for kapital til direkte investeringer i selskaber stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i værtsmedlemsstaten, -landet eller -territoriet, og skal sikre, at aktiver skabt som følge af sådanne investeringer og eventuelt overskud kan afvikles og hjemtages.
3. Unionen og OLT'erne kan træffe de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 64, 65, 66, 75 og 215 i TEUF i overensstemmelse med betingelserne heri mutatis mutandis.
4. OLT-myndighederne, de berørte medlemsstater eller Unionen underretter straks hinanden om enhver sådan foranstaltning og forelægger hurtigst muligt en tidsplan for fjernelsen heraf.
Artikel 60
Konkurrencepolitik
Fjernelsen af konkurrencefordrejning sker under behørigt hensyn til det enkelte OLT's udviklingsniveau og økonomiske behov og omfatter gennemførelse af lokale, nationale eller regionale regler og politikker, herunder kontrol med og under visse omstændigheder forbud mod aftaler mellem virksomheder, beslutninger truffet af sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis mellem virksomheder, hvis mål eller virkning er at forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen. Sådanne forbud gælder også, hvis en eller flere virksomheder misbruger deres dominerende stilling på Unionens eller OLT'ernes område.
Artikel 61
Beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
1. Der skal sikres en passende og effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder midler til håndhævelse af sådanne rettigheder, eventuelt i overensstemmelse med de højeste internationale standarder, med henblik på at mindske fordrejning af og hindringer for den bilaterale handel.
2. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på dette område vedrøre udarbejdelse af love og regler med henblik på at beskytte og håndhæve intellektuelle ejendomsrettigheder, forhindre, at sådanne rettigheder misbruges af deres indehavere eller krænkes af konkurrenter, samt støtte regionale organisationer, der beskæftiger sig med håndhævelse og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder med uddannelse af personale.
Artikel 62
Tekniske handelshindringer
Inden for rammerne af associeringen kan der indgås et samarbejde på områderne tekniske forskrifter for varer, standardisering, overensstemmelsesvurdering, akkreditering, markedstilsyn og kvalitetssikring med henblik på at fjerne unødige tekniske handelshindringer mellem Unionen og OLT'erne og mindske forskellene på disse områder.
Artikel 63
Forbrugerpolitik, beskyttelse af forbrugersundheden og handel
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området forbrugerpolitik, beskyttelse af forbrugersundheden og handel omfatte udarbejdelse af love og regler på områderne forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugersundheden med henblik på at undgå unødige handelshindringer.
Artikel 64
Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger være rettet mod at:
a)
fremme handelen mellem Unionen og OLT'erne som helhed og mellem OLT'erne og tredjelande og samtidig beskytte menneskers, dyrs og planters sundhed og liv i overensstemmelse med WTO's aftale om anvendelsen af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (»WTO's SPS-aftale«)
b)
løse problemer, der opstår som følge af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
c)
sikre åbenhed med hensyn til sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, der finder anvendelse på handel mellem Unionen og OLT'erne
d)
fremme harmoniseringen af foranstaltninger efter internationale standarder i overensstemmelse med WTO's SPS-aftale
e)
støtte OLT'ernes effektive deltagelse i organisationer, som fastsætter internationale sundheds- og plantesundhedsstandarder
f)
fremme samråd og udvekslinger mellem OLT'er og europæiske institutter og laboratorier
g)
etablere og styrke OLT'ernes tekniske kapacitet til at gennemføre og føre tilsyn med sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
h)
fremme teknologioverførsler på området sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger.
Artikel 65
Forbud mod protektionistiske foranstaltninger
Bestemmelserne i kapitel 1 og 2 må ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Kapitel 3
Monetære og skattemæssige spørgsmål
Artikel 66
Undtagelsesbestemmelser på beskatningsområdet
1. Den mestbegunstigelsesbehandling, der indrømmes i overensstemmelse med denne afgørelse, finder ikke anvendelse på skattefordele, som medlemsstaternes eller OLT'ernes myndigheder i øjeblikket eller i fremtiden indrømmer på grundlag af dobbeltbeskatningsaftaler eller andre skatteordninger eller gældende national skattelovgivning, jf. dog artikel 67.
2. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, som hindrer vedtagelsen eller håndhævelsen af foranstaltninger, der har til formål at forhindre skattesvig eller skatteunddragelse i henhold til skattebestemmelserne i dobbeltbeskatningsaftaler eller andre skatteordninger eller gældende national skattelovgivning.
3. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, der forhindrer de respektive kompetente myndigheder i ved anvendelsen af de relevante bestemmelser i deres skattelovgivning at sondre mellem skatteydere, der ikke befinder sig i samme situation, særlig med hensyn til deres bopælssted eller det sted, hvor deres kapital er investeret.
Artikel 67
Skatte- og toldordninger for kontrakter, der finansieres af Unionen
1. OLT'er må på kontrakter, der finansieres af Unionen, ikke anvende skatte- og toldordninger, der er mindre gunstige end de ordninger, som de anvender over for den medlemsstat, som de hører under, eller over for stater, der er indrømmet mestbegunstigelsesbehandling, eller over for internationale udviklingsorganisationer, som de har forbindelse med, idet den gunstigste ordning skal finde anvendelse.
2. Med forbehold af stk. 1 finder følgende ordninger anvendelse på kontrakter, der finansieres af Unionen:
a)
kontrakterne pålægges hverken bestående eller fremtidige stempel- og registreringsafgifter eller andre afgifter med tilsvarende virkning i det pågældende OLT; dog registreres sådanne kontrakter i overensstemmelse med gældende lov i OLT'et, og der kan ved registreringen opkræves et gebyr svarende til den præsterede tjenesteydelse
b)
den fortjeneste og/eller indtægt, der følger af gennemførelsen af kontrakter, er skattepligtig i henhold til det pågældende OLT's nationale skatteordninger, forudsat at de fysiske eller juridiske personer, der opnår en sådan fortjeneste og/eller indtægt, har fast hjemsted i dette OLT, eller at gennemførelsen af kontrakten varer mere end seks måneder
c)
virksomheder, der skal importere udstyr for at kunne udføre bygge- og anlægskontrakter, omfattes efter anmodning herom af den ordning for midlertidig import, der er fastsat i det berørte OLT's lovgivning for sådant udstyr
d)
professionelt udstyr, som er nødvendigt for at udføre opgaver fastlagt i en kontrakt om levering af tjenesteydelser, importeres midlertidigt i et OLT, uden at der pålægges skatter, importafgifter, told eller andre afgifter med tilsvarende virkning, hvis disse skatter og afgifter ikke udgør betaling for en tjenesteydelse
e)
varer, der importeres til et OLT i forbindelse med en leveringskontrakt, indføres uden told, importafgifter, skatter eller afgifter med tilsvarende virkning. Når en kontrakt omfatter en leverance med oprindelse i det pågældende OLT, indgås kontrakten på grundlag af prisen ab fabrik, forhøjet med de interne afgifter, som OLT'et i givet fald selv pålægger disse leverancer
f)
brændstoffer, smøremidler og bindemidler på basis af carbonhydrider samt alle materialer, der indgår i en bygge- og anlægskontrakt, anses for at være indkøbt på det lokale marked og undergives de skatteregler, der finder anvendelse i henhold til gældende lovgivning i det pågældende OLT.
g)
fysiske personer, bortset fra lokalt ansatte, der varetager opgaver, som er defineret i en kontrakt vedrørende tjenesteydelser, samt disses familiemedlemmer kan efter bestemmelserne i det pågældende OLT's lovgivning indføre personlige ejendele til personlig og husholdningsmæssig brug uden erlæggelse af told, importafgifter, skatter og andre afgifter med tilsvarende virkning.
3. Ethvert kontraktuelt spørgsmål, der ikke er omhandlet i stk. 1 og 2, forbliver undergivet det pågældende OLT's lovgivning.
Kapitel 4
Udvikling af samhandelskapaciteten
Artikel 68
Generel fremgangsmåde
For at sikre, at OLT'erne får maksimalt udbytte af denne afgørelses bestemmelser og kan deltage i Unionens indre marked samt regionale, subregionale og internationale markeder på de bedst mulige vilkår, er associeringen rettet mod at udvikle OLT'ernes handelskapacitet ved at:
a)
forbedre OLT'ernes konkurrenceevne, autonomi og økonomiske modstandsdygtighed ved at diversificere udbuddet og øge værdien og mængden af OLT'ernes handel med varer og tjenesteydelser og ved at styrke OLT'ernes evne til at tiltrække private investeringer i forskellige erhvervssektorer
b)
forbedre samarbejdet inden for handel med varer, tjenesteydelser og etablering mellem OLT'erne og nabolandene.
Artikel 69
Handelsdialog, samarbejde og kapacitetsudvikling
Inden for rammerne af associeringen kan initiativer til fremme af handelsdialog, samarbejde og kapacitetsudvikling omfatte:
a)
styrkelse af OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser
b)
fremme af OLT'ernes indsats for at indføre relevante retlige, tilsynsmæssige og institutionelle rammer samt de nødvendige administrative procedurer
c)
fremme af udviklingen af den private sektor, især SMV'er
d)
fremme af markeds- og produktudviklingen, herunder forbedring af produktkvaliteten
e)
bidrag til udviklingen af menneskelige ressourcer og faglige kompetencer, der er relevante inden for handel med varer og tjenesteydelser
f)
styrkelse af virksomhedsrådgiveres kapacitet til at tilbyde OLT-virksomheder tjenester, der er relevante for deres eksportaktiviteter, såsom markedskendskab
g)
bidrag til at skabe et erhvervsklima, der kan tiltrække investeringer.
Kapitel 5
Samarbejde på området finansielle tjenesteydelser og skatteanliggender
Artikel 70
Samarbejde om internationale finansielle tjenesteydelser
Med henblik på at fremme stabilitet, integritet og gennemsigtighed i det globale finansielle system kan associeringen omfatte samarbejde om internationale finansielle tjenesteydelser. Dette samarbejde kan vedrøre:
a)
sikring af effektiv og passende beskyttelse af investorer og andre forbrugere af finansielle tjenesteydelser
b)
forebyggelse og bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme
c)
fremme af samarbejdet mellem forskellige aktører i det finansielle system, herunder regulerings- og tilsynsmyndigheder
d)
oprettelse af uafhængige og effektive tilsynsmekanismer for finansielle tjenesteydelser.
Artikel 71
Tilpasning af reglerne for finansielle tjenesteydelser
Unionen og OLT'erne fremmer en tilnærmelse af deres regler til anerkendte internationale standarder om regulering og tilsyn på området finansielle tjenesteydelser, bl.a.: Baselkomitéens »Core Principle for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's »Agreement on exchange of information on tax matters«, G20's »Statement on Transparency and exchange of information for tax purposes«, Rådet for Finansiel Stabilitets »Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions« og Den Finansielle Aktionsgruppes »internationale standarder om forebyggelse af hvidvaskning af penge samt finansiering af terrorisme og våbenspredning - FATF-anbefalingerne«.
Hvis det er hensigtsmæssigt eller efter anmodning fra det pågældende OLT, kan Unionen og OLT'erne gøre en indsats for at fremme større overensstemmelse mellem OLT'ernes lovgivning og EU-retten om finansielle tjenesteydelser.
Artikel 72
Samarbejde mellem regulerings- og tilsynsmyndigheder
Unionen og OLT'erne tilskynder de relevante regulerings- og tilsynsmyndigheder til at samarbejde, herunder til at udveksle oplysninger, dele ekspertise om de finansielle markeder og andre lignende tiltag. Der rettes særlig opmærksomhed mod udviklingen af disse myndigheders administrative kapacitet, bl.a. gennem personlig udveksling og fælles uddannelse.
Artikel 73
Samarbejde i skatteanliggender
Unionen og OLT'erne fremmer samarbejdet på skatteområdet for at lette opkrævningen af lovlige skatteindtægter og udvikle foranstaltninger, der kan sikre en effektiv gennemførelse af principperne om god forvaltningsskik på skatteområdet, herunder gennemsigtighed, udveksling af oplysninger og fair skattekonkurrence.
FJERDE DEL
INSTRUMENTER FOR BÆREDYGTIG UDVIKLING
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 74
Overordnede mål
Unionen bidrager til opfyldelsen af associeringens overordnede mål ved at tilvejebringe:
a)
passende finansielle ressourcer og passende faglig bistand, der kan styrke OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre strategiske og lovgivningsmæssige rammer
b)
langsigtet finansiering til fremme af væksten i den private sektor.
Artikel 75
Definitioner
I denne del forstås ved:
a) »programmerbar støtte«: hjælp uden tilbagebetalingspligt under Den Europæiske Udviklingsfond, som er tildelt OLT'erne med henblik på finansiering af de territoriale eller regionale strategier og prioriteter, der er fastsat i programmeringsdokumenterne
b) »programmering«: den proces, der består i at planlægge, træffe beslutning om og tildele vejledende finansielle midler til - over flere år - at gennemføre tiltag til opfyldelse af associeringens mål for OLT'ernes bæredygtig udvikling på et område, der er nævnt i denne afgørelses anden del.
c) »programmeringsdokument«: det dokument, der fastsætter OLT'ets strategi, prioriteter og ordninger og omsætter OLT'ets mål og målsætninger for dets bæredygtige udvikling til en effektiv og virkningsfuld måde at opfylde associeringens mål på
d) »udviklingsplaner«: som omhandlet i artikel 83, et sæt sammenhængende aktiviteter, som fastlægges og finansieres alene af OLT'erne inden for rammerne af deres egne udviklingspolitikker og -strategier og de udviklingspolitikker og -strategier, der er vedtaget mellem et OLT og den medlemsstat, som den hører under
e) »territorial tildeling«: beløb, som tildeles det enkelte OLT i form af programmerbar støtte under Den Europæiske Udviklingsfond til finansiering af de territoriale strategier og mål, der er fastsat i programmeringsdokumenterne;
f) »regional tildeling«: beløb, som tildeles i form af programmerbar støtte under Den Europæiske Udviklingsfond til finansiering af de regionale strategier og tematiske prioritetsområder, der er fælles for flere OLT'er og er fastsat i programmeringsdokumenterne;
g) »finansieringsafgørelse«: retsakt, som vedtages af Kommissionen og indeholder de nærmere detaljer vedrørende Unionens finansielle bidrag og giver tilladelse til at tildele finansiel bistand fra Den Europæiske Udviklingsfond.
Artikel 76
Principper for finansieringssamarbejde
1. Unionens finansielle bistand bygger på principperne om partnerskab, ejerskab, tilpasning til territoriale systemer, komplementaritet og nærhedsprincippet.
2. Aktiviteter, der finansieres inden for rammerne af denne afgørelse, kan have form af programmerbar eller ikkeprogrammerbar støtte.
3. Finansiel bistand fra Unionen:
a)
gennemføres under behørigt hensyn til OLT'ernes respektive geografiske, sociale og kulturelle kendetegn og deres specifikke potentiale
b)
sikrer, at ressourcerne tildeles på et forudseeligt og korrekt grundlag
c)
er fleksibel og tilpasset til situationen i det enkelte OLT og
d)
organiseres i fuld overensstemmelse med de enkelte partneres respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
4. Myndighederne i det berørte OLT er ansvarlige for gennemførelsen af aktiviteter, uden at dette dog berører Kommissionens beføjelse til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af EU-midler.
Kapitel 2
Finansielle ressourcer
Artikel 77
Finansieringskilder
OLT'erne kan modtage midler fra følgende finansieringskilder:
a)
ressourcer, der tildeles OLT'erne under den interne aftale mellem EU-medlemsstaterne om oprettelse af 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF)
b)
de EU-programmer og -instrumenter, der er opført på Unionens almindelige budget og
c)
midler, der forvaltes af EIB under EIB's egne midler, og de ressourcer, der tildeles EUF-investeringsfaciliteten i overensstemmelse med betingelserne i den interne aftale mellem EU-medlemsstaterne om oprettelse af 11. EUF (7) (»den interne aftale om 11. EUF«).
Kapitel 3
Særlige bestemmelser vedrørende finansiel bistand under 11. EUF
Artikel 78
Genstand og anvendelsesområde
Der kan inden for rammerne af den strategi og de prioritetsområder, som det berørte OLT har fastlagt på lokalt og regionalt plan, og uden at dette berører humanitær bistand og nødhjælp, ydes finansiel støtte til aktiviteter, der bidrager til opfyldelsen af de mål, der er fastsat i denne afgørelse.
a)
sektorpolitikker og -reformer samt projekter, der er forenelige hermed
b)
udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integrering af miljøaspekter
c)
fagligt samarbejde og
d)
supplerende støtte i tilfælde af udsving i indtægterne fra eksport af varer og tjenesteydelser omhandlet i artikel 82.
Artikel 79
Humanitær bistand og nødhjælp
1. Der ydes humanitær bistand og nødhjælp til OLT'er, der som følge af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger står over for alvorlige økonomiske og sociale problemer af usædvanlig karakter. Den humanitære bistand og nødhjælpen opretholdes, så længe det er nødvendigt for at løse de presserende problemer, der følger af sådanne situationer.
Den humanitære bistand og nødhjælpen ydes alene på grundlag af katastrofeofrenes behov og interesser.
2. Formålet med den humanitære bistand og nødhjælpen er:
a)
at redde menneskeliv, forbygge og lindre lidelser og bevare menneskelig værdighed i krisesituationer og efter kriser
b)
at bidrage til finansieringen og leveringen af humanitær bistand og til bistandens direkte levering til de tilsigtede modtagere ved hjælp af alle tilgængelige logistiske midler
c)
at gennemføre kortsigtede rehabiliterings- og genopbygningsforanstaltninger, så ofrene kan få gavn af et minimum af socioøkonomisk integration, og hurtigst muligt skabe betingelser for genoptagelse af udviklingssamarbejdet på grundlag af langsigtede mål
d)
at afhjælpe behov som følge af befolkningsforflytninger, f.eks. flygtninge, fordrevne og hjemvendte personer, efter naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer for dermed, og så længe det er nødvendigt, at imødekomme alle flygtninge og fordrevne personers behov, uanset hvor de befinder sig, og bane vejen for deres frivillige tilbagevenden og reintegrering i deres oprindelsesland og
e)
at hjælpe OLT'erne med at oprette kortsigtede mekanismer til katastrofeforebyggelse og katastrofeberedskab, bl.a. til forudsigelse og hurtig varsling af katastrofer, for at mindske konsekvenserne af katastrofer.
3. Bistand omhandlet i denne artikel kan også ydes til OLT'er, som modtager flygtninge eller hjemvendte personer, til afhjælpning af akutte behov, som ikke er dækket af katastrofebistand.
4. Bistand omhandlet i denne artikel finansieres over Unionens almindelige budget. Bistanden kan dog ekstraordinært finansieres over tildelingerne i bilag II som supplement til finansieringen fra den pågældende budgetpost.
5. Den humanitære bistand og nødhjælpen iværksættes på anmodning af det berørte OLT, Kommissionen, den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, internationale organisationer eller lokale eller internationale ikkestatslige organisationer. Bistanden forvaltes og gennemføres i henhold til procedurer, der fremmer en hurtig, fleksibel og effektiv indsats.
Artikel 80
Kapacitetsudvikling
1. Finansiel bistand kan bidrage til bl.a. at hjælpe OLT'erne med at udvikle den kapacitet, der er nødvendig for at definere, gennemføre og overvåge territoriale og/eller regionale strategier og tiltag med henblik på at nå de overordnede mål for de samarbejdsområder, der er omhandlet i anden og tredje del.
2. Unionen støtter OLT'ernes indsats for at udvikle pålidelige statistiske data vedrørende disse områder.
3. Unionen kan støtte OLT'erne i deres bestræbelser på at forbedre deres makroøkonomiske indikatorers sammenlignelighed.
Artikel 81
Faglig bistand
1. Der kan på Kommissionens initiativ finansieres undersøgelser eller faglig bistand til sikring af den forberedelse, overvågning, evaluering og kontrol, der er nødvendig for at gennemføre denne afgørelse og den generelle evaluering heraf. Faglig bistand, som ydes lokalt, gennemføres altid i overensstemmelse med reglerne for decentraliseret finansiel forvaltning.
2. Der kan på OLT'ernes initiativ finansieres undersøgelser eller faglig bistand til gennemførelse af de aktiviteter, der er planlagt i programmeringsdokumenterne. Kommissionen kan beslutte at finansiere sådanne aktiviteter enten via den programmerbare støtte eller via den bevillingsramme, der er øremærket til faglige samarbejdsforanstaltninger.
Artikel 82
Supplerende støtte i tilfælde af udsving i eksportindtægterne
1. Inden for det finansielle rammebeløb, der er omhandlet i bilag II, indføres der en ordning med supplerende støtte til modvirkning af de negative følger af kortfristede udsving i eksportindtægterne, særlig i landbrugs-, fiskeri- og minesektoren, som vil kunne bringe opfyldelsen af det berørte OLT's udviklingsmål i fare.
2. Støtte, der ydes i tilfælde af kortfristede udsving i eksportindtægterne, er rettet mod at beskytte makroøkonomiske og sektorspecifikke reformer og politikker, som risikerer at blive negativt påvirket af et fald i indtægterne, og modvirke de negative virkninger af ustabile eksportindtægter, navnlig fra landbrugs- og mineprodukter.
OLT-økonomiernes afhængighed af eksport, navnlig i landbrugs- og minesektoren, tages i betragtning ved tildelingen af ressourcer omhandlet i bilag V. I den sammenhæng modtager isolerede OLT'er, der er nævnt i bilag I, en gunstigere behandling i overensstemmelse med kriterierne i bilag V.
3. De supplerende ressourcer stilles til rådighed i overensstemmelse med de specifikke retningslinjer for den støtteordning, som er omhandlet i bilag V.
4. Unionen støtter tillige markedsbaserede forsikringsordninger udformet for OLT'er, der ønsker at beskytte sig mod risikoen for udsving i eksportindtægterne.
Artikel 83
Programmering
1. Ved programmerbar støtte forstås i denne afgørelse støtte, der er baseret på et programmeringsdokument.
2. I programmeringsdokumentet kan der tages højde for de territoriale udviklingsplaner eller andre planer, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, er blevet enige om.
3. I henhold til artikel 10 påtager OLT-myndighederne sig det primære ansvar for udformningen af strategier, prioriterede mål og ordninger gennem forberedelsen af programmeringsdokumenter i samråd med Kommissionen og den medlemsstat, som OLT'et hører under.
4. OLT'ernes myndigheder har til opgave:
a)
at fastlægge deres prioriteter, som strategien skal baseres på, og
b)
at udarbejde projekt- og programforslag, som fremsendes til og gennemgås sammen med Kommissionen.
Artikel 84
Udarbejdelse, vurdering og godkendelse af programmeringsdokumentet
1. De kompetente territoriale, eller, for så vidt angår regionale programmer, regionale anvisningsberettigede udarbejder et forslag til et programmeringsdokument efter konsultationer med den bredest mulige vifte af interesseparter og trækker på indhøstede erfaringer og bedste praksis.
2. De enkelte forslag til programmeringsdokument tilpasses til behovene og de særlige omstændigheder i hvert OLT. Heri fastsættes de målsektorer, der udvælges til at modtage EU-midler, de særlige mål, forventede resultater og resultatindikatorer, i henhold til hvilke de skal vurderes og evalueres, og den vejledende finansielle tildeling. De fremmer lokalt ejerskab af samarbejdsprogrammer.
3. Forslag til programmeringsdokumentet udarbejdes med forbehold af en udveksling af synspunkter mellem OLT'erne, den pågældende medlemsstat og Kommissionen lige fra de første stadier i programmeringsprocessen og med henblik på at fremme sammenhæng og komplementaritet mellem deres respektive samarbejdsaktiviteter.
4. Kommissionen foretager en vurdering af forslaget til programmeringsdokument for at fastslå, hvorvidt det indeholder alle de nødvendige elementer og er i overensstemmelse med denne afgørelses formål og Unionens relevante politikker. Kommissionen afholder konsultationer med Den Europæiske Investeringsbank om udkastet til programmeringsdokument.
5. OLT'erne fremlægger alle de nødvendig oplysninger, herunder resultaterne af eventuelle gennemførlighedsundersøgelser, for at Kommissionen kan foretage en så effektiv vurdering som muligt af udkastet til programmeringsdokument.
6. OLT-myndighederne og Kommissionen har et fælles ansvar for at godkende programmeringsdokumentet. Kommissionen vedtager programmeringsdokumentet efter proceduren i artikel 86.
Artikel 85
Gennemførelse
1. Kommissionen vedtager den finansieringsafgørelse, der svarer til et programmeringsdokument, i overensstemmelse med standarderne i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF og efter proceduren i artikel 87.
2. Kommissionen anvender OLT-midlerne under 11. EUF på en af de givne måder, der er fastsat i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF, og i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse og i gennemførelsesbestemmelserne hertil. Den indgår med dette formål finansieringsaftaler med de relevante myndigheder i OLT'erne.
3. OLT'ernes myndigheder har til opgave:
a)
at forberede, forhandle og indgå kontrakter
b)
at gennemføre og forvalte projekter og programmer og
c)
at vedligeholde projekter og programmer og sikre deres bæredygtighed.
4. De relevante myndigheder i OLT'erne og Kommissionen har det fælles ansvar for:
a)
at sikre, at der gives adgang på lige betingelser til deltagelse i udbud og kontrakter
b)
at følge og evaluere virkningerne og resultaterne af projekter og programmer og
c)
at sikre, at projekter og programmer gennemføres på en passende, hurtig og effektiv måde.
5. For at lette udvekslingen af synspunkter holdes der tekniske møder mindst en gang om året mellem de territoriale anvisningsberettigede, de pågældende medlemsstater og de repræsentanter for Kommissionen, der er involveret i programmeringen, herunder gennem anvendelse af moderne teknologier eller om muligt som en udvidelse af OLT-EU-dialogforummet.
6. Tiltag, der finansieres under 11. EUF, kan gennemføres ved hjælp af parallel eller fælles samfinansiering under overholdelse af bestemmelserne i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF.
Artikel 86
Territoriale og regionale anvisningsberettigede
1. Hvert OLT's regering udpeger en territorial anvisningsberettiget, der repræsenterer den i alle aktiviteter, som finansieres over den del af 11. EUF's midler, som Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank forvalter. Den territoriale anvisningsberettigede udpeger en eller flere stedfortrædende territoriale anvisningsberettigede, som afløser vedkommende, hvis hun/han er forhindret i at udføre sine opgaver, og underretter Kommissionen herom. Den territoriale anvisningsberettigede kan, når betingelserne med hensyn til institutionel kapacitet og forsvarlig finansforvaltning er opfyldt, overdrage sine beføjelser til gennemførelse af programmer og projekter til den ansvarlige enhed i det kompetente OLT. Den territoriale anvisningsberettigede underretter på forhånd Kommissionen om alle sådanne overdragelser.
Når Kommissionen får kendskab til problemer med afviklingen af procedurer vedrørende forvaltning af midler under 11. EUF, tager den sammen med den territoriale anvisningsberettigede de nødvendige kontakter med henblik på at afhjælpe dette forhold og træffer i givet fald de nødvendige forholdsregler. Den territoriale anvisningsberettigede påtager sig kun det finansielle ansvar for de gennemførelsesopgaver, som hun/han får pålagt.
Hvis midler under 11. EUF forvaltes indirekte og er genstand for supplerende beføjelser, som Kommissionen eventuelt overdrager, har den territoriale anvisningsberettigede:
a)
ansvar for koordinering, programmering, regelmæssig overvågning og regelmæssige revisioner af gennemførelsen af samarbejdet og for koordinering med donorer
b)
i tæt samarbejde med Kommissionen ansvar for udarbejdelse, forelæggelse og vurdering af programmer og projekter.
2. Hvis midler under 11. EUF forvaltes indirekte og er genstand for supplerende beføjelser, som Kommissionen eventuelt overdrager, virker den relevante territoriale anvisningsberettigede som ordregivende myndighed med hensyn til programmer, der gennemføres ved hjælp af udbud eller indkaldelser af forslag, og som på forhånd kontrolleres af Kommissionen.
3. Under aktiviteternes gennemførelse træffer den territoriale anvisningsberettigede, forudsat at han underretter Kommissionen herom, beslutning om følgende:
a)
tekniske tilpasninger og ændringer af programmer og projekter for så vidt angår detaljerne, forudsat at de ikke påvirker de valgte tekniske løsninger og ikke overskrider det beløb, der er afsat i finansieringsaftalen til ændringer
b)
ændringer i placeringen af programmer eller projekter, der består af flere enheder, når dette er begrundet i tekniske, økonomiske eller sociale hensyn
c)
pålæg eller eftergivelse af bod for forsinkelse
d)
frigivelse af sikkerhedsstillelse
e)
underleverance
f)
endelig overtagelse, forudsat at Kommissionen godkender den foreløbige overtagelse, rapporterne herom og eventuelt er til stede ved den endelige overtagelse, navnlig når der ved den foreløbige overtagelse er taget så mange forbehold, at et større supplerende arbejde er påkrævet, og rekruttering af konsulenter og andre eksperter i faglig bistand.
4. For så vidt angår regionale programmer udpeger myndighederne i det deltagende OLT en regional anvisningsberettiget blandt de samarbejdsaktører, der er omhandlet i artikel 11. Den regionale anvisningsberettigedes opgaver svarer med de fornødne tilpasninger til den territoriale anvisningsberettigedes opgaver.
Artikel 87
EUF-OLT-Udvalget
1. Kommissionen bistås eventuelt af det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale om 11. EUF.
2. Når udvalget udøver de beføjelser, som det tillægges ved denne afgørelse, betegnes det »EUF-OLT-Udvalget«. De udvalgsprocedurer, der er fastsat i den interne aftale for 11. EUF og gennemførelsesforordningen for 11. EUF, finder anvendelse på EUF-OLT-Udvalget. Indtil sidstnævnte forordning træder i kraft, finder de procedurer, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 617/2007 (8).
3. EUF-OLT-Udvalgets arbejde har fokus på grundlæggende samarbejdsspørgsmål på OLT-niveau og regionalt niveau. Af hensyn til sammenhæng, koordination og komplementaritet følger udvalget gennemførelsen af programmeringsdokumenterne.
4. EUF-OLT-Udvalget afgiver udtalelse om:
a)
udkast til programmeringsdokumenter og eventuelle ændringer hertil og
b)
finansieringsafgørelserne til gennemførelse af denne del af afgørelsen.
Artikel 88
EU-delegationernes rolle
1. Hvis Unionen repræsenteres af en delegation under en delegationschefs myndighed, finder bestemmelserne i finansforordningen for 11. EUF vedrørende subdelegerede anvisningsberettigede og regnskabsførere anvendelse.
2. Den territoriale og/eller regionale anvisningsberettigede samarbejder og arbejder tæt sammen med delegationschefen, der er den primære kontaktperson for de forskellige samarbejdsaktører i det pågældende OLT.
Artikel 89
Regler om nationalitet og oprindelse i forbindelse med offentlige udbud, tildeling af tilskud og andre tildelingsprocedurer for OLT'er
1. Generelle regler om støtteberettigelse:
a)
Deltagelse i procedurer for tildeling af offentlige kontrakter, tilskud og andre tildelingsprocedurer vedrørende tiltag, der finansieres under denne afgørelse til fordel for tredjeparter, er åben for alle fysiske personer, der er statsborgere i et støtteberettiget land, og for juridiske personer, der er etableret i et støtteberettiget land eller territorium, som fastsat i stk. 2, samt åben for internationale organisationer.
b)
Når tiltag samfinansieres med et partnerland eller et andet donorland eller gennemføres gennem en medlemsstat ved delt forvaltning eller en trustfond oprettet af Kommissionen, er lande, som er støtteberettigede efter reglerne i det pågældende partnerland, et andet donorland eller en anden medlemsstat, eller regler, som er fastsat i akten om oprettelse af trustfonden, også støtteberettigede.
Når tiltag gennemføres via betroede organer, som er medlemsstater eller deres agenturer, Den Europæiske Investeringsbank eller deres internationale organisationer eller agenturer, er fysiske og juridiske personer, som er støtteberettigede efter det betroede organs regler, som angivet i de aftaler, der er indgået med det samfinansierende eller gennemførende organ, også støtteberettigede.
c)
Når tiltag finansieres i henhold til denne afgørelse og også i henhold til et andet instrument for EU's optræden udadtil, herunder partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (9) senest ændret i Ouagadougou den 22. juni 2010 (10), betragtes lande, som henhører under et af disse instrumenter, som støtteberettigede for så vidt angår det pågældende tiltag.
Når tiltag af global, regional eller grænseoverskridende art finansieres i henhold til denne afgørelse, kan fysiske og juridiske personer fra de lande, territorier og regioner, der er omfattet af tiltaget, deltage i procedurerne for gennemførelse af sådanne tiltag.
d)
Alle leverancer, der indkøbes under en offentlig kontrakt eller i overensstemmelse med en tilskudsaftale, der finansieres i henhold til denne afgørelse, skal have oprindelse i et støtteberettiget land eller territorium. De kan imidlertid have oprindelse i et hvilket som helst land eller territorium, hvis den mængde leverancer og materialer, der skal indkøbes, er under grænsen for anvendelse af proceduren med forhandling på konkurrencevilkår. I denne artikel forstås termen »oprindelse« som defineret i artikel 23 og 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (11) og i anden EU-lovgivning, der indeholder bestemmelser om ikkepræferenceoprindelse.
e)
Reglerne i denne artikel anvendes ikke på og skaber ikke statsborgerskabsbegrænsninger for fysiske personer, der er beskæftiget af eller på anden vis lovligt ansat af en støtteberettiget leverandør eller, i givet fald, en underleverandør.
f)
Støtteberettigelse som omhandlet i denne artikel kan begrænses med hensyn til ansøgernes statsborgerskab, geografiske placering eller art, om nødvendigt for så vidt angår tiltagets art og mål og i det omfang, det er nødvendigt for effektiv gennemførelse heraf.
g)
Fysiske og juridiske personer, der er blevet tildelt kontrakter, overholder gældende miljølovgivning, herunder multilaterale miljøaftaler og grundlæggende internationale arbejdsmarkedsnormer.
2. Tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra følgende lande og territorier er støtteberettigede i henhold til denne afgørelse:
a)
medlemsstater, kandidatlande og potentielle kandidatlande som anerkendt af Unionen og medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
OLT'er
c)
udviklingslande og -territorier, som er opført på OECD-DAC's liste over modtagere af officiel udviklingsbistand, og som ikke er medlemmer af G20-gruppen
d)
lande, for hvilke Kommissionen har truffet beslutning om gensidig adgang til ekstern bistand. Der kan indrømmes gensidig adgang i en begrænset periode på mindst et år, når et land indrømmer enheder fra Unionen og fra OLT'er støtteberettigelse på lige vilkår
e)
OECD-medlemsstater i tilfælde af kontrakter, der gennemføres i et af de mindst udviklede lande
f)
når det meddeles på forhånd i procedurens dokumenter:
i)
lande med traditionelle økonomiske og handelsmæssige forbindelser eller med geografiske forbindelser til nabomodtagerlande
ii)
alle lande, hvis der er tale om en hastende situation eller mangel på produkter og tjenesteydelser på de støtteberettigede landes markeder.
3. Kommissionen kan godtage tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra ikkestøtteberettigede lande eller varer af ikkestøtteberettiget oprindelse som støtteberettigede i behørigt begrundede tilfælde, hvor regler om støtteberettigelse vil gøre det umuligt eller ekstremt vanskeligt at gennemføre et projekt, et program eller et tiltag.
4. For tiltag, der gennemføres ved delt forvaltning, har den relevante medlemsstat, som af Kommissionen har fået delegeret gennemførelsesopgaver, ret til på vegne af Kommissionen at give tilladelse til, at tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra andre lande deltager, at godkende varer fra andre lande som omhandlet i stk. 2, litra f), og godtage tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra ikkestøtteberettigede lande som omhandlet i stk. 3, eller varer af ikkestøtteberettiget oprindelse som omhandlet i stk. 1, litra d).
Artikel 90
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser og finansiel kontrol
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger, der skal sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes, når der gennemføres aktioner, som er finansieret i henhold til denne afgørelse; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, såfremt der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb og eventuelt ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til uregelmæssighedernes karakter og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (12) foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af EU-finansiering, for at fastslå, om der er begået svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter i forbindelse med en tilskudsaftale, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
Med forbehold af første og andet afsnit giver aftaler med tredjelande og med internationale organisationer, tilskudsaftaler, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter, der følger af denne afgørelses gennemførelse, udtrykkeligt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage sådan kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med den relevante EUF-finansforordning.
3. OLT'erne har det primære ansvar for den finansielle kontrol med EU-midlerne. De gennemfører eventuelt denne kontrol i samordning med de medlemsstater, som de hører under, efter gældende nationale bestemmelser.
4. Kommissionen har ansvaret for:
a)
at der i det berørte OLT findes et velfungerende forvaltnings- og kontrolsystem, for således at garantere, at EU-midlerne anvendes korrekt og effektivt, og
b)
i tilfælde af uregelmæssigheder at rette henstilling eller anmodning om, at der træffes korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af disse uregelmæssigheder og eventuelle forvaltningsmæssige mangler.
5. På årlige eller halvårlige møder samarbejder Kommissionen, det berørte OLT og eventuelt den medlemsstat, som det hører under, på grundlag af administrative ordninger om at koordinere programmer, metoder og gennemførelsen af kontrol.
6. Med hensyn til de finansielle korrektioner:
a)
har det berørte OLT i første række ansvaret for at påvise og rette op på finansielle uregelmæssigheder
b)
griber Kommissionen dog ind, hvis det berørte OLT ikke afhjælper situationen, og hvis mæglingsforsøg ikke giver noget resultat, og nedsætter eller inddrager restbeløbet af den samlede tildeling i henhold til programmeringsdokumentets finansieringsafgørelse.
Artikel 91
Overvågning, evaluering, revisionsprocesser og indberetning
1. Det finansielle samarbejde skal være tilstrækkelig fleksibelt til at sikre, at aktiviteterne konstant er i overensstemmelse med målene i denne afgørelse og tager hensyn til eventuelle ændringer i den økonomiske situation, det pågældende OLT's prioriteter og mål, navnlig ved hjælp af en ad hoc-revision af programmeringsdokumentet.
2. Revisionen kan iværksættes af Kommissionen eller efter anmodning fra det pågældende OLT og efter Kommissionens godkendelse.
3. Kommissionen undersøger, hvilke fremskridt der er gjort med gennemførelsen af den finansielle bistand, som OLT'erne har modtaget under 11. EUF, og forelægger fra og med 2015 Rådet en rapport hvert år om gennemførelsen og resultaterne og, så vidt muligt, om det vigtigste udbytte og den effekt, der er opnået med Unionens finansielle bistand. Rapporten sendes også til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.
4. Rapporten omhandlet i stk. 3 indeholder oplysninger for det foregående år om de finansierede foranstaltninger, overvågnings- og evalueringsresultater, inddragelse af relevante partnere og gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillingerne under 11. EUF. I rapporten vurderes resultaterne af bistanden, idet der i videst muligt omfang anvendes specifikke og målelige indikatorer. Den afspejler de vigtigste indhøstede erfaringer og opfølgningen af anbefalinger og evalueringer for de tidligere år.
Kapitel 4
Principper for støtteberettigelse
Artikel 92
Berettigelse til territorial finansiering
1. OLT'ernes offentlige myndigheder er berettiget til finansiel støtte i henhold til denne afgørelse.
2. Efter aftale med de berørte OLT'ers myndigheder kan følgende instanser eller organer også modtage finansiel støtte i henhold til denne afgørelse:
a)
lokale, nationale og/eller regionale offentlige eller halvoffentlige agenturer, ministerier eller lokale myndigheder i OLT'erne, navnlig finansieringsinstitutter og udviklingsbanker
b)
selskaber og virksomheder i OLT'erne og i regionale grupper
c)
selskaber og virksomheder i en medlemsstat for som supplement til deres egen indsats at sætte dem i stand til at gennemføre produktionsorienterende projekter i et OLT
d)
finansieringsformidlere i OLT'erne eller Unionen, der fremmer og finansierer private investeringer i OLT'erne og
e)
aktører i decentralt samarbejde og andre ikkestatslige aktører i OLT'erne og i Unionen for at sætte dem i stand til at iværksætte økonomiske, kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige projekter og programmer i OLT'erne som led i det decentrale samarbejde, der er omhandlet i artikel 12.
Artikel 93
Berettigelse til regional finansiering
1. En regional tildeling anvendes til aktiviteter, der er til gavn for og involverer:
a)
to eller flere OLT'er, uanset deres beliggenhed
b)
et eller flere OLT'er og en eller flere regioner i den yderste periferi som omhandlet i TEUF artikel 349
c)
et eller flere OLT'er og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-nabostater
d)
et eller flere OLT'er, en eller flere regioner i den yderste periferi og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-stater
e)
to eller flere regionale organer, som OLT'erne er medlem af
f)
et eller flere OLT'er og regionale organer, som OLT'erne, AVS-staterne eller en eller flere af regionerne i den yderste periferi er medlem af
g)
OLT'erne og Unionen som helhed eller
h)
en eller flere enheder, myndigheder eller andre organer fra mindst et OLT, som er medlemmer af en EGTS i overensstemmelse med artikel 8, en eller flere regioner i den yderste periferi og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-nabostater.
2. De midler, der giver AVS-staterne, regionerne i den yderste periferi og andre lande mulighed for at deltage, ydes som supplement til de midler, som OLT'erne bevilges i henhold til denne afgørelse.
3. Det er kun muligt for AVS-stater, regioner i den yderste periferi og andre lande at deltage i programmer oprettet i henhold til denne afgørelse, såfremt
a)
fokus for de projekter og programmer, der finansieres under den flerårige finansielle ramme for samarbejdet, forbliver i et OLT
b)
der findes tilsvarende bestemmelser inden for rammerne af EU's finansielle instrumenter og
c)
proportionalitetsprincippet overholdes.
4. Passende foranstaltninger vil gøre det muligt at kombinere lån fra EUF og Unionens almindelige budget til finansiering af samarbejdsprojekter mellem OLT'erne, AVS-staterne, regionerne i den yderste periferi samt andre lande, navnlig forenklede mekanismer til fælles forvaltning af sådanne projekter.
Artikel 94
Støtteberettigelse under EU-programmer
1. Fysiske personer fra et OLT som defineret i artikel 50 og eventuelt de relevante offentlige og/eller private instanser og institutioner i et OLT kan deltage i og opnå finansiering fra EU-programmer under overholdelse af disse programmers regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under.
2. OLT'erne kan også opnå støtte fra Unionens programmer for samarbejde med andre lande, navnlig udviklingslande, under overholdelse af disse programmers regler, mål og foranstaltninger.
3. Kommissionen aflægger rapport til EUF-OLT-Udvalget om OLT'ers deltagelse i EU-programmer på grundlag af oplysningerne i den årlige gennemførelsesrapport, der forelægges af OLT'erne, og andre foreliggende oplysninger.
FEMTE DEL
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 95
Delegation af beføjelser til Kommissionen
Kommissionen har beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om ændring af tillæggene til bilag VI af hensyn til den teknologiske udvikling og ændringer i toldlovgivningen i overensstemmelse med proceduren i artikel 96.
Artikel 96
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 95, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2014. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 95 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er beskrevet i den pågældende afgørelse, til ophør. Afgørelsen får virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller fra en senere dato, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 95 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har underrettet Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.
Artikel 97
Ændring af status
Rådet træffer i henhold til artikel 203 i TEUF afgørelse om eventuelle nødvendige tilpasninger af denne afgørelse, hvis
a)
et OLT opnår uafhængighed
b)
et OLT forlader associeringssamarbejdet
c)
et OLT får status af region i den yderste periferi
d)
en region i den yderste periferi får status af et OLT.
Artikel 98
Ophævelse
Rådets afgørelse 2001/822/EF ophæves.
Henvisninger til den ophævede afgørelse betragtes som henvisninger til denne afgørelse.
Artikel 99
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2014.
Bilag VI anvendes som fastsat i dette bilags artikel 65.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.
A TANÁCS HATÁROZATA 2013/755/EU
(2013. november 25.)
az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról
(tengerentúli társulási határozat)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 203. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Ez a határozat a 2013. december 31-ig alkalmazandó 2001/822/EK tanácsi határozat (1) helyébe lép. A 2001/822/EK határozat 62. cikkének értelmében a Tanácsnak meg kell állapítania az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 198-202. cikkeiben szereplő elvek utólagos alkalmazását illetően meghatározandó rendelkezéseket.
(2)
A tengerentúli országokkal és területekkel (TOT-ok) fennálló uniós kapcsolatokról szóló, 2009. december 22-i következtetéseiben a Tanács arra kérte fel a Bizottságot, hogy 2012 júliusa előtt terjesszen elő jogalkotási javaslatot a tengerentúli társulási határozat felülvizsgálatáról. A Tanács támogatta a Bizottság azon javaslatát, miszerint az Unió és a TOT-ok közötti jövőbeni partnerséget három fő pillérre kell helyezni: 1. a versenyképesség fokozására; 2. az ellenállóképesség megerősítésére és a kiszolgáltatottság csökkentésére; továbbá 3. a TOT-ok, valamint egyéb partnerek és szomszédos régiók közötti együttműködés és integráció előmozdítására.
(3)
A Bizottság 2008. június és október között nyilvános konzultációt tartott, és számos irányvonalat javasolt az új társulási határozatra vonatkozóan. E konzultáció eredményeit „Az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek közötti új partnerség elemei” című, 2009. november 6-i közleményben foglalták össze.
(4)
Az EUMSZ és másodlagos jogszabályai nem alkalmazandóak automatikusan a TOT-okra, kivéve számos olyan rendelkezést, amely kimondottan ennek ellenkezőjéről rendelkezik. Noha a TOT-ok nem harmadik országok, nem képezik az egységes piac részét, és meg kell felelniük a kereskedelem tekintetében harmadik országokra vonatkozó kötelezettségeknek, különösen a származási szabályoknak, az egészségügyi és a növény-egészségügyi szabályoknak és a védintézkedésnek.
(5)
Az Unió és a TOT-ok közötti különleges kapcsolatnak fel kell hagynia a hagyományos fejlesztési együttműködési megközelítéssel, és kölcsönös partnerséggé kell átalakulnia a TOT-ok fenntartható fejlődésének támogatása céljából. Továbbá, az Unió és a TOT-ok közötti szolidaritást egyedülálló kapcsolataikra és a közös európai családhoz való tartozásukra kell alapozni.
(6)
A civil társadalom TOT-ok fejlődéséhez való hozzájárulását fokozni lehet azzal, ha az együttműködés valamennyi területén megerősítjük a civil társadalmi szervezeteket.
(7)
A TOT-ok földrajzi helyzetéből adódóan valamennyi fél érdekében fejleszteni kell a köztük és szomszédaik közötti együttműködést - noha az uniós jog tekintetében egy adott földrajzi terület egyes szereplőinek jogállása eltérő lehet -, különös figyelemmel a közös érdekű területekre, valamint az uniós értékek és normák előmozdítására. Ezen túlmenően, a TOT-ok az adott régióban regionális csomópontokként vagy kiválósági központokként is működhetnek.
(8)
Az Uniónak támogatnia kell a TOT-ok politikáit és stratégiáit a közös érdekű területeken, az érintett TOT sajátos igényei, lehetőségei és választása alapján.
(9)
A társulásnak biztosítania kell a fenntartható fejlődés megvalósítása tekintetében kulcsfontosságú tényezőnek számító biológiai diverzitás és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzését, helyreállítását és fenntartható felhasználását.
(10)
A TOT-okat gazdag földi és tengeri biodiverzitás jellemzi. Az éghajlatváltozás hatással lehet a TOT-ok természetes környezetére, és veszélyeztetheti fenntartható fejlődésüket. A biodiverzitás és az ökoszisztéma-szolgáltatások, a katasztrófakockázat-csökkentés, a természeti erőforrások fenntartható kezelése, valamint a fenntartható energia előmozdítása területén folytatott tevékenységekkel a TOT-ok jobban tudnának alkalmazkodni az éghajlatváltozáshoz és enyhíteni annak hatásait.
(11)
Az Unió és a TOT-ok közötti kapcsolatokban el kell ismerni, hogy a TOT-ok jelentősen hozzájárulhatnak az Unió többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban tett kötelezettségvállalásaihoz.
(12)
Fontos támogatni a TOT-ok azon igyekezeteit, hogy csökkentsék fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségüket, azzal a céllal, hogy kevésbé legyenek kiszolgáltatottak a tüzelőanyag hozzáférhetőségének és az árak ingadozásának, így gazdaságuk ellenállóbbá válik, és kevésbé lesz kitéve a külső sokkhatásoknak.
(13)
Az Unió segítheti a TOT-okat abban, hogy utóbbiak kevésbé legyenek kiszolgáltatottak a katasztrófákkal szemben, valamint támogathatja e célból vállalt fellépéseiket és intézkedéseiket.
(14)
A TOT-ok távoli fekvése akadályozza versenyképességüket, ezért fontos fejleszteni a TOT-ok megközelíthetőségét.
(15)
Az Unió és a TOT-ok elismerik az oktatás és a szakképzés által a TOT-ok fenntartható fejlődésének katalizátoraként betöltött szerep fontosságát.
(16)
A TOT-ok további gazdasági és társadalmi fejlődésének kölcsönösen támogató jellegűnek kell lennie, és a TOT-gazdaságok versenyképességének megerősítését, valamint a társadalmi jólétet és befogadást kell szolgálnia, különösen a kiszolgáltatott helyzetű csoportok és a fogyatékossággal élők viszonylatában. E célból az Unió és a TOT-ok közötti együttműködésnek magában kell foglalnia a vonatkozó területekkel - ideértve a készségfejlesztést és szociális védelmet is - kapcsolatos információk és bevett gyakorlatok megosztását csakúgy, mint a fogyatékossággal élők jogainak előmozdítását, szem előtt tartva a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben foglalt elveket. Továbbá, az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak hozzá kell járulnia a tisztességes munka - ideértve a szociális párbeszédben bevett gyakorlatot is -, valamint az alapvető munkaelőírások tiszteletben tartásának, az esélyegyenlőségnek, a megkülönböztetés-mentességnek, a TOT-okban és az azoknak otthont adó régiókban való akadálymentesítésnek az előmozdításához.
(17)
A turizmus szintén az Unió és a TOT-ok közötti együttműködés területe lehet. Ezen együttműködésnek a TOT-ok hatóságainak azon törekvéseit kell támogatnia, hogy a helyi, regionális és nemzetközi turizmus előnyeit maximálisan kiaknázzák, valamint ösztönözzék az Unióból és egyéb forrásokból származó, és a TOT-ok turizmusának fejlesztését célzó magánszférabeli pénzügyi mozgásokat. Különös figyelmet kell szentelni a turizmusnak az emberek társadalmi, kulturális és gazdasági életébe történő integrálására, valamint a környezet tiszteletben tartására.
(18)
A TOT-okban jelentkező fertőző betegségek, mint például a karibi és csendes-óceáni térségben a dengue-láz, az indiai-óceáni térségben pedig a chikungunya, igen kedvezőtlenül érinthetik az egészséget és a gazdaságot. A TOT-okban jelentkező járványok - azon túl, hogy csökkentik az érintett lakosságok termelékenységét - valószínűleg az idegenforgalomra is kihatnak, mely utóbbi számos TOT-ban a gazdaság tartópillérét képezi. Mivel turisták és migráns munkavállalók nagy számban utaznak a TOT-okba, fennáll a veszélye a fertőző betegségek behozatalának. Ez fordítva is igaz, a TOT-okból magas számban visszaáramló személyek Európába vihetik a fertőző betegségeket. A „biztonságos turizmus” biztosítása ezért elengedhetetlen tényező azon TOT-gazdaságok fenntarthatósága tekintetében, amelyek nagymértékben az idegenforgalomra támaszkodnak.
(19)
Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez.
(20)
Az Unió elismeri annak fontosságát, hogy aktívabb partnerség jöjjön létre a TOT-okkal a felelősségteljes kormányzás, valamint a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem tekintetében.
(21)
Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek hozzá kell járulnia a fenntartható gazdasági fejlődés, a társadalmi fejlődés és a környezetvédelem célkitűzéséhez.
(22)
A kereskedelem liberalizációjának megszakítatlan folyamatában tükröződő globális változások tág értelemben felölelik az Uniót mint a TOT-ok fő kereskedelmi partnerét, valamint AKCS-szomszédaikat és más gazdasági partnereiket.
(23)
A TOT-ok szigeti fekvésükből adódóan ökológiailag érzékenyek és megfelelő védelmet igényelnek a hulladékgazdálkodás tekintetében is. A radioaktív hulladék vonatkozásában erről az Euratom-Szerződés 198. cikke és a kapcsolódó másodlagos jogszabályok rendelkeznek Grönland kivételével, amelyre az Euratom-Szerződés nem vonatkozik. Más hulladék esetében meg kell határozni, hogy mely uniós szabályok alkalmazandók a TOT-okra.
(24)
E határozatnak rugalmasabb származási szabályokat kell biztosítania, ideértve a származási kumuláció új lehetőségeit is. A kumulációt nem csak a TOT-okkal és a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal kell lehetővé tenni, hanem bizonyos feltételek mellett olyan országokból származó termékekre vonatkozóan is, amelyekkel az Unió szabadkereskedelmi megállapodást tart fenn, és - ugyancsak bizonyos feltételekre figyelemmel - olyan termékekre is, amelyek vám- és kvóta-mentesen lépnek be az Unióba az Unió általános preferenciarendszere keretében (2). E feltételekre a kereskedelem kijátszásának elkerülése, valamint a kumulációs megállapodások megfelelő működésének biztosítása érdekében van szükség.
(25)
A TOT-származás igazolására alkalmazott eljárásokat - a TOT-okban érintett piaci szereplők és közigazgatások érdekében - naprakésszé kell tenni. Az Unió és a TOT-ok közötti igazgatási együttműködéssel kapcsolatos rendelkezéseket ugyancsak ennek megfelelően naprakésszé kell tenni.
(26)
Meg kell állapítani az igazgatási együttműködés módjait és lehetővé kell tenni a preferenciális bánásmód ideiglenes visszavonását a TOT-ból származó összes termék vagy bizonyos termékek esetében csalás, szabálytalanságok, a termék származására vonatkozó szabályok szisztematikus be nem tartása, vagy az igazgatási együttmüködés meghiúsulása esetén. Továbbá, kellően részletes rendelkezéseket kell megállapítani a védintézkedésekről és felügyeletről. Ez lehetővé teszi majd a TOT-ok és az Unió illetékes hatóságai, valamint a gazdasági szereplők számára, hogy egyértelmű és átlátható szabályokra és eljárásokra támaszkodjanak. Végül pedig közös érdek biztosítani azon eljárások és megállapodások megfelelő alkalmazását, amelyek lehetővé teszik, hogy a TOT-ok vám- és kvóta-mentesen exportáljanak az Unióba.
(27)
Figyelembe véve az integrációs célkitűzést, valamint a szolgáltatások és a letelepedés területén a világkereskedelem fejleményeit, támogatni kell a szolgáltatási piacok és befektetési lehetőségek fejlesztését azáltal, hogy az uniós piacot jobban megnyitjuk a TOT-szolgáltatások és beruházások előtt. E tekintetben az Uniónak a más kereskedő partnereknek nyújtott lehető legjobb elbánást kell biztosítania a TOT-ok számára a legnagyobb kedvezmény elvének átfogó záradékaival, a TOT-ok számára viszont, kereskedelmi kapcsolataik tekintetében rugalmasabb lehetőségeket kell biztosítani azzal, hogy a TOT-ok által az Unióra alkalmazott elbánást azon elbánásra kell korlátozni, amelyben a TOT-ok a jelentősebb kereskedő gazdaságokat részesítik.
(28)
A szellemitulajdon-jogok kulcsfontosságúak az innováció ösztönzése tekintetében, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés eszközei. Lehetővé teszik az országok számára, hogy védjék szellemi alkotásaikat és értékeiket. A szellemitulajdon-jogok védelme és érvényesítése elősegíti a kereskedelmet, a növekedést, a külföldi befektetést, csakúgy, mint a hamisított termékek egészségügyi és biztonsági kockázataival szembeni küzdelmet. A TOT-ok számára különösen a biodiverzitás megőrzése és a technológiafejlesztés összefüggésében hasznos a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos szakpolitika.
(29)
Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, valamint a kereskedelem technikai akadályai kihathatnak a kereskedelemre, és együttműködést tehetnek szükségessé. A kereskedelmi, illetve a kereskedelemhez kapcsolódó területekre vonatkozó együttműködés keretében foglalkozni kell a versenypolitikával és a szellemitulajdon-jogokkal is, amelyek hatással vannak a kereskedelemből származó nyereség igazságos elosztására.
(30)
Annak biztosításához, hogy a TOT-ok a legjobb feltételek mellett vehessenek részt az Unió belső piacán, valamint a regionális, szubregionális és nemzetközi piacokon, fontos fejleszteni a TOT-ok kapacitását a kapcsolódó területeken. E területek magukban foglalják a humán erőforrás és készségek fejlesztését, a kis-és középvállalkozások fejlesztését, a gazdasági ágazatok diverzifikációját, valamint a beruházásoknak kedvező üzleti környezet megteremtése érdekében megfelelő jogi keret végrehajtását.
(31)
A pénzügyi szolgáltatások területén az Unió és a TOT-ok között folytatott együttműködés várhatóan hozzájárul egy biztonságosabb, szilárdabb, átláthatóbb pénzügyi rendszer létrehozásához, amely elengedhetetlen a globális pénzügyi stabilitás előmozdítása és a fenntartható növekedés alátámasztása tekintetében. Az e területen tett igyekezeteknek a nemzetközi szinten elfogadott standardokkal való konvergenciára, valamint a TOT-jogszabályoknak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló uniós vívmányokhoz való közelítésére kell összpontosulniuk. Kellő figyelmet kell fordítani a TOT-hatóságok igazgatási kapacitásának megerősítésére, többek között a felügyelet területén is.
(32)
A TOT-oknak nyújtott pénzügyi támogatást egységes, átlátható és hatékony kritériumok alapján kell elosztani, figyelembe véve a TOT-ok igényeit és teljesítményét. E kritériumoknak figyelembe kell venniük a lakosság nagyságát, a bruttó hazai termék (GDP) szintjét, az Európai Fejlesztési Alapból (EFA) nyújtott korábbi finanszírozás mértékét, valamint a TOT-ok földrajzi elszigeteltségével kapcsolatos korlátokat.
(33)
A TOT-ok hatóságai rendelkezésére álló igazgatási kapacitások hatékonysága, egyszerűsítése és elismerése érdekében a TOT-oknak nyújtott pénzügyi forrásokat kölcsönös partnerség alapján kell igazgatni. Továbbá, a TOT-ok hatóságainak felelősséget kell vállalniuk a felek közötti együttműködési stratégiákként elfogadott szakpolitikák kidolgozásáért és végrehajtásáért.
(34)
A pénzügyi támogatás tekintetében a 9. és 82. cikkben előírt eljárásoknak a TOT-okra kell ruházniuk a 11. EFA programozás és az együttműködés végrehajtásának fő feladatát. Az együttműködésnek főleg a TOT-ok területi szabályozásának megfelelően kell megvalósulnia és alapul kell szolgálnia a programozott műveletek figyelemmel kíséréséhez, értékeléséhez és ellenőrzéséhez. A programozási és megvalósítási folyamat során figyelembe kell venni a TOT-ok igazgatási és emberi erőforrásainak korlátozott jellegét. Emellett fontos tisztázni, hogy a TOT-ok a 76. cikkben megállapítottak szerint különböző finanszírozási forrásokra jogosultak.
(35)
A TOT-ok az 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján részt vehetnek az európai területi együttműködési csoportosulásban (a továbbiakban: a csoportosulás). A TOT-ok regionális együttműködése így valamely csoportosulásban történő részvétellel is megvalósulhat, az azon tagállamra alkalmazandó szabályok szerint, amellyel a TOT kapcsolatban áll. Az európai területi együttműködési csoportosulások TOT-tagjai jogosultak lehetnek regionális finanszírozásra.
(36)
A technológiai fejlemények és a vámügyi jogszabályokat érintő változások figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a VI. melléklet függelékeinek módosítására vonatkozóan. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(37)
E határozat értelmében a Tanácsnak innovatív, következetes és testre szabott választ kell adnia a fenti összes tényezőre,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
ELSŐ RÉSZ
A TENGERENTÚLI ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK UNIÓVAL VALÓ TÁRSULÁSÁNAK ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEI
1. Fejezet
Általános rendelkezések
1. cikk
Cél
(1) Ez a határozat létrehozza a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) Unióval való társulását (a továbbiakban: a társulás), amely az EUMSZ 198. cikkén alapuló, a TOT-ok fenntartható fejlődésének támogatását, valamint az Unió értékeinek és normáinak szélesebb világszinten történő előmozdítását célzó partnerség.
(2) A társulás partnerei az Unió, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok.
2. cikk
Területi alkalmazás
A társulás az EUMSZ II. mellékletében felsorolt TOT-okra vonatkozik.
3. cikk
Célkitűzések, elvek és értékek
(1) Az Unió és a TOT-ok közötti társulás a TOT-ok, a kapcsolódó tagállamok és az Unió által közösen osztott célkitűzéseken, elveken és értékeken alapszik.
(2) A társulás az EUMSZ 199. cikkében meghatározott általános célkitűzéseket követi, a TOT-ok versenyképességének fokozásával, ellenállóképességük megerősítésével, gazdasági és környezeti sebezhetőségük csökkentésével, valamint a köztük és egyéb partnerek között folytatott együttműködés előmozdításával.
(3) E célkitűzések követése során a társulás tiszteletben tartja a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés alapelveit, amelyeket a TOT-ok és a kapcsolódó tagállamok egytől egyig közösen osztanak.
(4) Az e határozatban említett együttműködés területein nincs nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés.
(5) A partnerek elismerik egymás jogát a fenntartható fejlődésre vonatkozó politikák és prioritások meghatározására, a hazai környezetvédelem és munkavédelem saját szintjeinek meghatározására, valamint a vonatkozó jogszabályok ennek megfelelő - a nemzetközileg elismert normák és megállapodások melletti kötelezettségvállalással következetes - kiigazítására vagy módosítására. Ennek során magas szintű környezetvédelem és munkavédelem biztosítására törekszenek.
(6) E határozat végrehajtása során a partnerek az átláthatóság, a szubszidiaritás és a hatékonyság igényének elvét tartják szem előtt, továbbá foglalkoznak a TOT-ok fenntartható fejlődésének három pillérével, azaz a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi fejlődéssel és a környezetvédelemmel.
4. cikk
A társulás igazgatása
A társulás igazgatását a Bizottság és a TOT-hatóságok - szükség esetén a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok - végzik, vonatkozó intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreiknek megfelelően.
5. cikk
Kölcsönös érdekek, kiegészítő jelleg és prioritások
(1) A társulás a kölcsönös érdekű kérdésekkel kapcsolatos politikai párbeszéd és együttműködés kerete.
(2) Prioritásként kell tekinteni az olyan kölcsönös érdekű területeken folytatott együttműködést, mint például:
a)
a TOT-gazdaságok gazdasági diverzifikációja, ideértve további integrálásukat a világgazdaságba és regionális gazdaságokban;
b)
a környezeti szempontból fenntartható növekedés előmozdítása;
c)
a természeti erőforrások fenntartható kezelése, ideértve a biodiverzitás megőrzését és az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható felhasználását;
d)
az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése;
e)
a katasztrófakockázat-csökkentés előmozdítása;
f)
a kutatási, innovációs és tudományos együttműködési tevékenységek előmozdítása;
g)
a TOT-ok, szomszédaik és egyéb partnereik közötti társadalmi, kulturális és gazdasági cserék előmozdítása.
(3) A közös érdeket képviselő területeken folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok önállóságát, valamint alkalmasabbá tegye őket arra, hogy kialakítsák, végrehajthassák és ellenőrizhessék a (2) bekezdésben meghatározott stratégiákat és politikákat.
6. cikk
A társulás előmozdítása
(1) Egymás közötti kapcsolataik megerősítése céljából az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy megismertessék polgáraikkal a társulást, különösen egyfelől a TOT-ok hatóságai, akadémiai közössége, civil társadalma, vállalkozásai, másfelől az Unión belüli megfelelőik közötti kapcsolatok és együttműködés fejlesztésének előmozdításával.
(2) A TOT-oknak törekedniük kell arra, hogy megerősítsék és előmozdítsák az Unió egészével való kapcsolataikat. A tagállamok ezeket a törekvéseket támogatják.
7. cikk
Regionális együttműködés, regionális integráció és együttműködés egyéb partnerekkel
(1) E határozat 3. cikkére is figyelemmel, a társulás támogatni kívánja a TOT-ok azon erőfeszítéseit, hogy részt vegyenek a vonatkozó nemzetközi, regionális és/vagy szubregionális együttműködési kezdeményezésekben, valamint a regionális vagy szubregionális integrációs folyamatokban, saját törekvéseik szerint, valamint az illetékes TOT-hatóságok által meghatározott célkitűzésekkel és prioritásokkal összhangban.
(2) E célból az Unió és a TOT-ok információt cserélhetnek és megoszthatják bevett gyakorlataikat, valamint egyéb szoros együttműködési formákat és koordinációt alakíthatnak ki más partnerekkel, a TOT-ok regionális és nemzetközi szervezetekben - adott esetben nemzetközi megállapodások révén - történő részvételének összefüggésében.
(3) A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek között együttműködést az e határozat Második és Harmadik részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetében a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Unió gondoskodik az EU különféle pénzügyi eszközei által támogatott együttműködési programok közötti koordináció és szinergiák tökéletesítéséről. Az Unió továbbá törekszik arra, hogy adott esetben bevonja a TOT-okat az azok szomszédos országaival - legyenek azok akár AKCS-államok, akár nem AKCS-államok - és a legkülső régiókkal folytatott párbeszédeibe.
(4) A TOT-ok kapcsolódó regionális integrációs szervezetekben való részvételének támogatása különösen az alábbiakra irányul:
a)
azon kapcsolódó regionális szervezetek és intézmények kapacitásának fejlesztése, amelyeknek a TOT-ok tagjai;
b)
regionális és szubregionális kezdeményezések, például ágazati reformpolitikák végrehajtása az e határozat Második és Harmadik részében azonosított együttműködési területekkel kapcsolatban;
c)
a TOT-ok tudatosítása és ismereteik bővítése a különböző területeken folytatott regionális integráció hatásaival kapcsolatban;
d)
a TOT-ok részvétele a regionális piacok kialakításában, regionális integrációs szervezetek összefüggésében;
e)
határokon átnyúló beruházások a TOT-ok és szomszédaik között.
8. cikk
Részvétel az európai területi együttműködési csoportosulásokban
Az e határozat 7. cikke (1)-(3) bekezdésének alkalmazásában az együttműködési kezdeményezések vagy más együttműködési formák azt is jelentik, hogy a TOT-ok állami hatóságai, regionális és szubregionális szervezetei, helyi önkormányzatai, valamint adott esetben más állami és magánszervei vagy intézményei (ideértve a közszolgáltatást nyújtó szerveket is) részt vehetnek az európai területi együttműködési csoportosulásokban, az ezen határozat együttműködési tevékenységeire vonatkozó, valamint az 1082/2006/EK rendelettel megállapított szabályoknak és céloknak a függvényében, továbbá az azon tagállamra alkalmazandó szabályok szerint, amellyel a TOT kapcsolatban áll.
9. cikk
Különleges bánásmód
(1) A társulás figyelembe veszi a TOT-ok sokszínűségét a gazdasági fejlődés, valamint a 7. cikkben említett regionális együttműködés és regionális integráció teljes mértékű kiaknázásának képessége tekintetében.
(2) Az elszigetelt TOT-ok számára különleges bánásmódot határoznak meg.
(3) Annak elősegítése érdekében, hogy az elszigetelt TOT-ok megbirkózhassanak fejlődésük strukturális és egyéb akadályaival, e különleges bánásmódnak - többek között a pénzügyi támogatás nagyságrendjének, valamint az ahhoz kapcsolódó feltételek meghatározásakor - figyelembe kell vennie sajátos nehézségeiket.
(4) Az elszigeteltnek tekintett TOT-okat az I. melléklet sorolja fel.
2. Fejezet
Az együttműködés szereplői
10. cikk
Általános megközelítés
(1) A társulást széles körű párbeszédre és konzultációra kell alapozni a TOT-okat, a velük kapcsolatban álló tagállamokat és a Bizottságot, valamint adott esetben az Európai Beruházási Bankot (EBB) kölcsönösen érintő kérdésekkel kapcsolatban.
(2) A TOT-ok adott esetben párbeszédet és konzultációkat szerveznek olyan hatóságokkal és testületekkel, mint például az alábbiak:
a)
az illetékes regionális, helyi és egyéb állami hatóságok;
b)
a gazdasági és szociális partnerek;
c)
bármely egyéb megfelelő szervezet, amely a civil társadalmat, a környezeti partnereket, a nem kormányzati szervezeteket, valamint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség ösztönzéséért felelős szervezeteket képviseli.
11. cikk
Az együttműködés szereplői
(1) Az együttműködés szereplői a TOT-okban:
a)
a TOT-ok kormányhatóságai;
b)
a TOT-ok helyi hatóságai;
c)
közszolgáltatók és civil társadalmi szervezetek, mint például a társadalmi, üzleti szervezetek és szakszervezetek, valamint a helyi, nemzeti vagy nemzetközi nem kormányzati szervezetek;
d)
regionális és szubregionális szervezetek.
(2) A TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok e határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett kormányhatóságokról és helyi hatóságokról.
12. cikk
A nem kormányzati szereplők feladata
(1) A nem kormányzati szereplők szerepet játszhatnak az együttműködést érintő információcserében és konzultációkban és különösen az együttműködési támogatás, projektek vagy programok előkészítésében és végrehajtásában. A nem kormányzati szereplőket az ilyen projektek vagy programok végrehajtásához - a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása céljából - pénzügyi igazgatási hatáskörökkel ruházhatják fel.
(2) A projektek vagy programok decentralizált irányítására jogosult nem kormányzati szereplőket a TOT-hatóságok, a Bizottság és a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam közötti megállapodással választják ki, figyelembe véve az érintett tárgykört, szakértelmüket és tevékenységi körüket. A kiválasztást minden TOT-ban a 10. cikkben említett széles körű párbeszéd és konzultációk részeként végzik.
(3) A társulás hozzá kíván járulni a TOT-ok civil társadalmi szervezetek megerősítését célzó erőfeszítéseihez, különösen létrehozásuk és fejlesztésük tekintetében, valamint a fejlesztési stratégiák és programok megtervezésébe, végrehajtásába és értékelésébe történő bevonásukhoz szükséges feltételek megteremtésében.
3. Fejezet
A társulás intézményi kerete
13. cikk
Irányelvek a párbeszédhez
(1) Az Unió, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen átfogó és politikai párbeszédet folytatnak.
(2) A párbeszédet az Unió, a TOT-ok, valamint a velük kapcsolatban álló tagállamok intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes megfeleléssel folytatják. A párbeszédet rugalmas módon folytatják: lehet formális vagy informális, megfelelő szinten és formátumban, a 14. cikkben említett keretek szerint.
(3) A párbeszédnek lehetővé kell tennie, hogy a TOT-ok teljes mértékben részt vehessenek a társulás végrehajtásában.
(4) A párbeszéd középpontjában többek között a feleket kölcsönösen érintő konkrét vagy a társulás célkitűzéseinek elérése szempontjából általános jelentőségű politikai kérdések állnak.
14. cikk
A társulás fórumai
(1) A társulás az alábbi párbeszédalkalmakat hozza létre:
a)
párbeszéd céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit és a Bizottságot tömörítő TOT-EU fórum (a továbbiakban: a TOT-EU fórum). Adott esetben az Európai Parlament tagjai, az EBB képviselői, a legkülső régiók képviselői társulnak a TOT-EU fórumhoz;
b)
a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat évente legalább négyszer kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére;
c)
a TOT-ok, a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok és a Bizottság közötti egyetértésben tanácsadói minőségben eljáró munkacsoportokat hoznak létre a társulás végrehajtásának követésére, a megválaszolandó kérdéseknek megfelelő formában. Ezek a munkacsoportok a Bizottság, valamely tagállam vagy TOT kérésére összehívhatók. E munkacsoportok technikai eszmecseréket biztosítanak a TOT-okat és a velük kapcsolatban álló tagállamokat különösen érintő kérdésekről, kiegészítve ezzel a TOT-EU fórumon és/vagy a háromoldalú konzultációban folyó munkát.
(2) A Bizottság látja el a TOT-EU-fórum, a háromoldalú konzultáció, valamint a munkacsoportok elnöki tisztét és titkársági feladatait.
MÁSODIK RÉSZ
A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI TERÜLETEI A TÁRSULÁS KERETÉBEN
1. Fejezet
Környezetvédelmi kérdések, éghajlatváltozás és katasztrófakockázat-csökkentés
15. cikk
Általános célok és elvek
A társulás összefüggésében a környezetvédelem, az éghajlatváltozás és a katasztrófakockázat-csökkentés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a TOT-ok támogatása politikák, stratégiák, cselekvési tervek és intézkedések kidolgozásában és végrehajtásában;
b)
a TOT-ok támogatása a regionális hálózatokba és kezdeményezésekbe történő integrációban;
c)
az erőforrások fenntartható felhasználásának és az erőforrás-hatékonyságnak az előmozdítása, valamint a gazdasági növekedés környezetkárosodástól való szétválasztásának ösztönzése; valamint
d)
a TOT-ok támogatása azon törekvéseikben, hogy regionális csomópontokként és kiválósági központokként működjenek.
16. cikk
A biodiverzitás megőrzése és fenntartható kezelése, valamint ökoszisztéma-szolgáltatások
A társulás összefüggésében a biodiverzitás megőrzése és fenntartható kezelése, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a tengeri és szárazföldi védett területek létrehozásának és hatékony igazgatásának, valamint a meglévő védett területek hatékonyabb igazgatásának előmozdítása;
b)
a tengeri és szárazföldi erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás ösztönzése, ami hozzájárul a fajok, élőhelyek, valamint ökoszisztéma-funkciók védett területeken kívüli védelméhez, különös tekintettel a veszélyeztetett, kiszolgáltatott és ritka fajokra;
c)
a tengeri és szárazföldi biodiverzitás és ökoszisztémák megőrzésének és fenntartható felhasználásának megerősítése az alábbiak által:
i.
az éghajlatváltozás formájában jelentkező, a szélesebb értelemben vett ökoszisztémát érintő kihívás kezelése egészséges, ellenálló ökoszisztémák fenntartásával, a környezetbarát infrastruktúra előmozdításával, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése tekintetében ökoszisztémán alapuló, gyakran sokszorosan előnyösnek bizonyuló megközelítések ösztönzésével;
ii.
a kapacitások megerősítése helyi, regionális és/vagy nemzetközi szinten, az információcsere, ismeretek, bevett gyakorlatok valamennyi érdekelt fél - ideértve a hatóságokat, földbirtokosokat, a magánszektort, a kutatókat és a civil társadalmat is - közötti megosztásának előmozdításával;
iii.
a meglévő természetvédelmi programok és kapcsolódó erőfeszítések megerősítése a védett területeken belül és kívül egyaránt;
iv.
a tudásalap bővítése és az ismerethiányok pótlása, ideértve az ökoszisztéma-funkciók és szolgáltatások értékének számszerűsítését is;
d)
a regionális együttműködés ösztönzése és elősegítése olyan kérdések kezelése érdekében, mint például az idegenhonos özönfajok vagy az éghajlatváltozás hatásai;
e)
az erőforrások hathatósabbá tételét szolgáló mechanizmusok fejlesztése, ideértve például az ökoszisztéma-szolgáltatásokra szánt kifizetéseket.
17. cikk
Fenntartható erdőgazdálkodás
A társulás összefüggésében a fenntartható erdőgazdálkodás területén folytatott együttműködés érintheti az erdők megőrzése és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítását, ideértve az erdők környezetvédelmi, például a talajerózió elleni védelemben betöltött szerepének az előmozdítását is, továbbá az elsivatagosodás ellenőrzés alatt tartását, az erdőtelepítést, valamint a fakivitel igazgatását.
18. cikk
A tengerparti övezet integrált kezelése
A társulás összefüggésében a tengerügyek területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a TOT-ok tengeri és part menti zónák hatékony fenntartható kezelését célzó erőfeszítéseinek támogatása a tengeri és part menti zónákat érintő tervezés és igazgatás stratégiai és integrált megközelítéseinek kidolgozásában;
b)
a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek - például halászat és akvakultúra, idegenforgalom, tengeri közlekedés és mezőgazdaság - a fenntartható energia és a nyersanyagok tekintetében a tengeri és part menti övezetekben rejlő lehetőségekkel való összeegyeztetése, az éghajlat-változási hatások és az emberi tevékenységek figyelembevételével.
19. cikk
Tengerügyek
A társulás összefüggésében a tengerügyek területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
az e terület közös érdekű kérdéseivel kapcsolatos párbeszéd megerősítése;
b)
a tengerrel kapcsolatos ismereteknek, valamint a biotechnológiának, az óceánenergiának, a tengerfelügyeletnek, a tengerparti övezet integrált követésének és az ökoszisztéma-alapú gazdálkodásnak az előmozdítása;
c)
nemzetközi szinten integrált megközelítések előmozdítása.
20. cikk
A halállomány fenntartható kezelése
(1) A társulás összefüggésében a halállomány fenntartható kezelése területén folytatott együttműködés az alábbi elveken alapszik:
a)
kötelezettségvállalás a felelősségteljes halgazdálkodás és halászati gyakorlatok mellett;
b)
tartózkodás olyan intézkedésektől vagy tevékenységektől, amelyek nem következetesek a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának elveivel;
c)
az Unió és a TOT-ok közötti létező vagy jövőbeni kétoldalú halászati partnerségi megállapodások sérelme nélkül az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy rendszeresen konzultáljanak egymással az élő tengeri erőforrások megőrzésével és kezelésével kapcsolatban, valamint információt cseréljenek az erőforrások aktuális helyzetéről, a társulás 14. cikkben előírt releváns fórumainak keretében.
(2) Az (1) bekezdésben említett együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a felelősségteljes kormányzás, bevett gyakorlatok és felelősségteljes halászati gazdálkodás aktív előmozdítása a halállomány megőrzésében és fenntartható kezelésében, ideértve a közös érdekeltségű halállományokat és a regionális halgazdálkodási szervezetek által kezelteket is;
b)
a halállomány megőrzésével kapcsolatos párbeszéd és együttműködés, ideértve az illegális, nem bejelentett vagy nem szabályozott halászat elleni küzdelemmel, valamint a regionális halgazdálkodási szervezetekkel való és azokon belüli hatékony együttműködésre irányuló intézkedéseket is. A párbeszéd és együttműködés a halászat és a part menti környezetek hosszú távon hatékonyabb igazgatását szolgáló ellenőrzési és vizsgálati rendszereket, ösztönzőket és kötelezettségeket foglal magában.
21. cikk
Fenntartható vízgazdálkodás
(1) A társulás összefüggésében az Unió és a TOT-ok együttműködhetnek a fenntartható vízgazdálkodás területén vízpolitikával és intézményfejlesztéssel, a vidéki és városi területeken fellelhető vízforrások, vízkészletek hazai, ipari vagy mezőgazdasági célból történő védelmezésével, a vízforrások tárolásával, elosztásával és kezelésével, valamint a szennyvízkezeléssel.
(2) Ami a vízkészleteket és a szennyvízelvezetést illeti, külön figyelmet kell fordítani a rosszul ellátott és a természeti katasztrófáknak különösen nagy mértékben kitett területeken az ivóvízellátásra és higiéniai szolgáltatásokra, amelyek az egészségi állapot javításával és a termelékenység növelésével közvetlenül hozzájárulnak a humánerőforrás-fejlesztéshez.
(3) Az e területeken folytatott együttműködést azon elv vezérli, hogy a vízzel és szennyvízzel kapcsolatos alapvető szolgáltatások városi és vidéki lakosságra történő kiterjesztésének folyamatos igényét környezetvédelmi szempontból fenntartható módon kell ellátni.
22. cikk
Hulladékkezelés
A társulás összefüggésében a hulladékkezelés területén folytatott együttműködés érintheti a legjobb környezetvédelmi gyakorlat alkalmazásának előmozdítását a hulladékkezeléssel kapcsolatos valamennyi műveletben, ideértve a hulladékcsökkentést, az újrahasznosítást vagy a hasznosítás egyéb folyamatait, például az energetikai hasznosítást és a hulladék ártalmatlanítását.
23. cikk
Energiaügy
A társulás összefüggésében a fenntartható energia területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
energiaelőállítás, energiaelosztás és az energiához való hozzáférés, különösen a megújuló energiaforrásokból származó fenntartható energia fejlesztése, előmozdítása, felhasználása és tárolása;
b)
energiapolitikák és szabályozás, különösen a politikaalakítás, megfizethető és fenntartható energiatarifákat garantáló szabályozások elfogadása;
c)
energiahatékonyság, különösen energiahatékonysági normák kidolgozása és bevezetése, energiahatékonysági intézkedések végrehajtása különböző ágazatokban (ipari, kereskedelmi, állami vagy háztartási), valamint kísérő oktató és tudatosító tevékenységek;
d)
közlekedés, különösen sokkal inkább környezetbarát tömegközlekedési és magán célú közlekedési eszközök - például hibrid, elektromos vagy hidrogénjárművek - fejlesztése, előmozdítása és alkalmazása, közös járműhasználat (carpooling) és kerékpáros közlekedés;
e)
várostervezés és -építés, különösen a magas szintű környezetvédelmi minőségi előírások és magas energiateljesítmény előmozdítása és bevezetése a várostervezésben és -építésben; valamint
f)
idegenforgalom, különösen az energiaellátás szempontjából önellátó (megújuló energiaforrásokat felhasználó) és/vagy környezetbarát idegenforgalmi infrastruktúrák.
24. cikk
Éghajlatváltozás
A társulás keretében az éghajlatváltozás területén folytatott együttműködés a TOT-ok azon kezdeményezéseinek támogatására irányul, amelyek az éghajlatváltozás mérséklésére és az éghajlatváltozás káros hatásaihoz való alkalmazkodásra irányulnak; az együttműködés az alábbiakra terjedhet ki:
a)
a bizonyítékok összegyűjtése, a kulcsfontosságú kockázatok megállapítása és a területi, regionális és/vagy nemzetközi fellépések, tervek vagy intézkedések kijelölése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás vagy káros hatásainak mérséklése céljából;
b)
az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és annak mérséklésére irányuló célkitűzés beillesztése a politikákba és stratégiákba;
c)
a szakpolitikai döntéshozatal és végrehajtás alapvető eszközének számító statisztikai adatok és mutatók kidolgozása és kijelölése; valamint
d)
a TOT-ok regionális és nemzetközi párbeszédekben való részvételének előmozdítása, az együttműködésnek, és ezen belül az ismeretek és tapasztalatok megosztásának előmozdítása céljából.
25. cikk
Katasztrófakockázatok csökkentése
A társulás összefüggésében a katasztrófakockázatok csökkentése területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a katasztrófamegelőzési és -elhárítási rendszerek - ideértve a (korai) előrejelző rendszereket is - és infrastruktúráik fejlesztése vagy tökéletesítése a katasztrófák következményeinek csökkentése céljából;
b)
a katasztrófáknak való kitettség részletes tudnivalóinak kidolgozása, valamint a TOT-ok és a földrajzi elhelyezkedésük szerinti régiók jelenlegi reakciókapacitásának fejlesztése;
c)
a katasztrófamegelőzés és -elhárítás meglévő intézkedéseinek megerősítése helyi, nemzeti vagy regionális szinten;
d)
az érintett szereplők reakciókapacitásának fejlesztése, valamint összehangoltabbá, hatékonyabbá és eredményesebbé tétele;
e)
a lakosság fokozottabb tudatosítása és tájékoztatása a katasztrófa bekövetkezte esetén a veszélyeknek való kitettség, a megelőzés, felkészülés és reakció tekintetében, kellő figyelemmel a fogyatékossággal élők sajátos igényeire;
f)
a polgári védelem főbb szereplői közötti együttműködés megerősítése; valamint
g)
a TOT-ok regionális, európai és/vagy nemzetközi fórumokon való részvételének előmozdítása a különböző partnerek közötti rendszeresebb információcsere és katasztrófa esetén szorosabb együttműködés érdekében.
2. Fejezet
Hozzáférhetőség
26. cikk
Általános célok
(1) A társulás összefüggésében a hozzáférhetőség területén folytatott együttműködés az alábbiakra irányul:
a)
a TOT-ok globális közlekedési hálózatokhoz való nagyobb hozzáférésének biztosítása; valamint
b)
a TOT-ok információs és kommunikációs technológiákhoz és szolgáltatásokhoz való nagyobb hozzáférésének biztosítása.
(2) Az (1) bekezdésben említett összefüggésben az együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
politikakidolgozás és intézményfejlesztés;
b)
közúti, vasúti, légi, tengeri és belvízi közlekedés; valamint
c)
tárolólétesítmények kikötőkben és repülőtereken.
27. cikk
Tengeri közlekedés
(1) A társulás összefüggésében a tengeri közlekedés területén folytatott együttműködés célja költséghatékony és jól működő tengeri közlekedési szolgáltatások fejlesztése és előmozdítása a TOT-okban, és az alábbiakat érintheti:
a)
a hatékony, valamint gazdaságilag és kereskedelmileg életképes díjazású áruszállítás előmozdítása;
b)
a TOT-ok nemzetközi szállítási szolgáltatásokban való fokozott részvételének megkönnyítése;
c)
regionális programok ösztönzése;
d)
a helyi magánszektor szállítási tevékenységekbe való bevonásának támogatása; valamint
e)
az infrastruktúra fejlesztése.
(2) Az Unió és a TOT-ok előmozdítják a hajózás és a legénység biztonságát, valamint a szennyezés megelőzését.
28. cikk
Légi közlekedés
A társulás összefüggésében a légi közlekedés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a TOT-ok légiközlekedési iparágainak reformja és korszerűsítése;
b)
a TOT-ok légiközlekedési iparágai kereskedelmi élet- és versenyképességének előmozdítása;
c)
a magánberuházás és a magánszektor részvételének megkönnyítése; valamint
d)
az ismeretek és a bevett üzleti gyakorlatok megosztásának ösztönzése.
29. cikk
A légiközlekedés biztonsága
A társulás összefüggésében a légiközlekedés biztonságának területén folytatott együttműködés a TOT-ok vonatkozó nemzetközi előírásoknak való megfelelést célzó erőfeszítéseinek támogatására irányul, és többek között az alábbiakat érintheti:
a)
légi navigációs biztonsági rendszerek végrehajtása;
b)
a repülőtéri biztonság előmozdítása és a polgári légügyi hatóságok arra irányuló képességének megerősítése, hogy irányítsák az ellenőrzésük alá tartozó üzembiztonság valamennyi vonatkozását; valamint
c)
az infrastruktúrák és a humán erőforrások fejlesztése;
30. cikk
Információs és kommunikációs technológiai szolgáltatások
A társulás összefüggésében az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: ikt) és szolgáltatások terén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy a TOT-okban felgyorsítsa az innovációt és a gazdasági növekedést, valamint javítsa a polgárok és vállalkozások mindennapjait, ideértve a fogyatékossággal élők akadálymentesítésének előmozdítását is. Az együttműködés különösen a TOT-ok szabályozási kapacitásának megerősítésére irányul, valamint az alábbi intézkedésekkel támogathatja az IKT-hálózatok és -szolgáltatások kiterjesztését:
a)
olyan kiszámítható szabályozási környezet létrehozása, amely lépést tart a technológia alakulásával, ösztönzi a növekedést és innovációt, valamint előmozdítja a versenyt és a fogyasztóvédelmet;
b)
párbeszéd az információs társadalom előmozdításának és figyelemmel kísérésének különféle politikai vonatkozásairól;
c)
információcsere szabványokról és az interoperabilitással kapcsolatos kérdésekről;
d)
az együttműködés elősegítése az ikt-kutatás terén, valamint az ikt-alapú kutatási infrastruktúrák tekintetében;
e)
szolgáltatások és alkalmazások fejlesztése a nagy társadalmi jelentőségű területeken.
3. Fejezet
Kutatás és innováció
31. cikk
Együttműködés a kutatás és innováció területén
A társulás összefüggésében a kutatás és innováció területén folytatott együttműködés a tudományt és technológiát - és ezen belül az információs és kommunikációs technológiákat is - érintheti, azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a TOT-ok fenntartható fejlődéséhez, valamint előmozdítsa a TOT-ok, mint regionális csomópontok és kiválósági központok szerepét, és azok ipari versenyképességét. Az együttműködés különösen az alábbiakat érintheti:
a)
párbeszéd, koordináció és szinergiák kialakítása a TOT-ok és az Unió politikái és kezdeményezései között a tudomány, a technológia és az innováció területén;
b)
politikaalakítás és intézményfejlesztés a TOT-okon belül, valamint együttes fellépés helyi, nemzeti vagy regionális szinten, a tudományos, technológiai és innovációs tevékenységek fejlesztése és azok alkalmazása céljából;
c)
együttműködés a TOT-ok, az Unió, a tagállamok és harmadik országok jogi személyei között;
d)
az egyéni TOT-kutatók, kutatószervek és TOT jogi személyek részvétele az Unión belüli kutatással és innovációval kapcsolatos programokra vonatkozó együttműködési keretben, valamint a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programban (COSME); valamint
e)
a TOT-kutatók képzése, nemzetközi mobilitása és csereprogramjai.
4. Fejezet
Ifjúság, oktatás, képzés, egészségügy, foglalkoztatás és szociálpolitika
32. cikk
Ifjúság
(1) Az Unió biztosítja, hogy az 50. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió ifjúsági kezdeményezéseiben, mint a tagállamok állampolgárai.
(2) A társulásnak az a célja, hogy megerősítse a TOT-okban és az Unióban élő fiatalok közötti kötelékeket, többek között a TOT-fiatalok tanulási mobilitásának előmozdításával, valamint a fiatalok egymás közötti kölcsönös megértésének elősegítésével.
33. cikk
Oktatás és képzés
(1) A társulás összefüggésében az oktatás és képzés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
magas minőségű, inkluzív oktatás biztosítása általános, középfokú és felsőfokú oktatási szinten, valamint a szakoktatás és -képzés területén; valamint
b)
a TOT-ok támogatása az oktatási és szakképzési politikák kidolgozásában és végrehajtásában.
(2) Az Unió biztosítja, hogy az 50. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió oktatással és szakképzéssel kapcsolatos kezdeményezéseiben, mint a tagállamok állampolgárai.
(3) Az Unió biztosítja, hogy a TOT-ok oktatási szervei és intézetei ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió oktatással és szakképzéssel kapcsolatos együttműködési kezdeményezéseiben, mint a tagállamok oktatási szervei és intézetei.
34. cikk
Foglalkoztatás- és szociálpolitika
(1) Az Unió és a TOT-ok párbeszédet tartanak fenn a foglalkoztatás és a szociálpolitika területén, hogy hozzájáruljanak a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, valamint a TOT-okban és a földrajzi elhelyezkedésük szerinti régiókban a tisztességes munka előmozdításához. E párbeszédnek az is a célja, hogy támogassa a TOT-hatóságok e területet érintő politikák és jogszabályok fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit.
(2) A párbeszéd főként a foglalkoztatás- és szociálpolitika területét érintő politikákkal és jogszabályokkal kapcsolatos, az Uniót és a TOT-okat kölcsönösen érintő információcseréből és a bevett gyakorlatok megosztásából áll. E tekintetben figyelembe kell venni az olyan területeket, mint például a készségfejlesztés, a szociális védelem, a szociális párbeszéd, az esélyegyenlőség, a megkülönböztetés-mentesség, a fogyatékossággal élők akadálymentesítése, a munkahelyi egészség és biztonság, valamint egyéb munkaelőírások.
35. cikk
Közegészségügy
A társulás összefüggésében a közegészségügy területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy megerősítse a TOT-ok kapacitásait a fertőző betegségek megjelenésének felügyelete, korai felismerése és kezelése terén, többek között az alábbi intézkedések révén:
a)
a határon átnyúló egészségügyi veszélyekre - például fertőző betegségek - való felkészültség és reakciókapacitás megerősítését szolgáló fellépések, amelyeket a meglévő struktúrákra kell alapozni, és amelyeknek szokatlan eseményeket kell megcélozniuk;
b)
kapacitásfejlesztés a regionális közegészségügyi hálózatok megerősítésével, a szakértők közötti információcsere megkönnyítésével, valamint megfelelő képzés előmozdításával;
c)
eszközök és kommunikációs platformok, valamint e-tanulási programok fejlesztése, a TOT-ok sajátos igényeihez igazítva.
5. Fejezet
Kultúra
36. cikk
Kulturális cserék és párbeszéd
(1) A társulás összefüggésében a kulturális cserék és párbeszéd területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a TOT-ok önellátó fejlődése; ez a folyamat magukra az emberekre összpontosul, és a népek saját kultúrájában gyökerezik;
b)
a TOT-ok illetékes hatóságai által humán erőforrásaik megerősítésére, saját kreatív kapacitásaik növelésére és kulturális identitásuk előmozdítására elfogadott politikák és intézkedések támogatása;
c)
a lakosság fejlesztési folyamatban való részvétele;
d)
a kulturális és audiovizuális kérdések párbeszéden keresztül történő közös megértésének és fokozott cseréjének fejlesztése.
(2) Az Unió és a TOT-ok együttműködésükkel arra törekszenek, hogy kulturális cseréket ösztönözzenek egymás között az alábbiak révén:
a)
együttműködés az összes fél kulturális és kreatív ágazatai között;
b)
a kulturális és kreatív alkotások egymás közötti terjesztésének, valamint az ágazati szereplők egymás közötti megismertetésének előmozdítása;
c)
szakpolitikai együttműködés a politikaalakítás, innováció, közönségszervezés és új üzleti modellek előmozdítása céljából.
37. cikk
Audiovizuális együttműködés
(1) A társulás összefüggésében az audiovizuális területen folytatott együttműködésnek az a célja, hogy a felek megismertessék egymás audiovizuális alkotásait, és az alábbi tevékenységekre terjedhet ki:
a)
a műsorszolgáltatási ágazatok közötti együttműködés és csere ösztönzése;
b)
audiovizuális művek cseréjének ösztönzése;
c)
az audiovizuális és műsorszolgáltatási politikára és a szabályozási keretekre vonatkozó, az illetékes hatóságok közötti információk és vélemények cseréje;
d)
az egymás területén és harmadik országokban rendezett nemzetközi események látogatásának, az azokon való részvételnek az ösztönzése.
(2) A koprodukcióban készült audiovizuális művek részesülhetnek minden olyan programból, amelyet az Unióban, a TOT-okban és a velük kapcsolatban álló tagállamokban hoznak létre a helyi vagy regionális kulturális tartalom előmozdítására.
38. cikk
Előadóművészetek
A társulás összefüggésében az előadóművészetek területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
az előadóművészek közötti fokozott kapcsolattartás elősegítése olyan területeken, mint például szakmai cserék és képzés, ideértve a meghallgatásokon való részvételt, hálózatok fejlesztését és a hálózatépítés ösztönzését;
b)
közös produkciók ösztönzése az Unió egy vagy több tagállamának alkotói és egy vagy több TOT alkotói között; valamint
c)
a nemzetközi színház-technológia szabványok fejlesztésének és színpadi jelek használatának ösztönzése, például a megfelelő szabványügyi testületek révén.
39. cikk
A kulturális örökség és a történelmi műemlékek védelme
A társulás összefüggésében az anyagi és a szellemi kulturális örökség, valamint a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a legjobb gyakorlatok megosztását az alábbiak révén:
a)
szakértői cserék elősegítése;
b)
együttműködés a szakképzés területén;
c)
a helyi közönség tájékoztatása; valamint
d)
a történelmi műemlékek és védett helyek védelmére, az örökséggel kapcsolatos jogszabályokra és az intézkedések megvalósítására vonatkozó tanácsadás, különös tekintettel a kulturális örökségnek a helyi életbe történő integrációjára.
6. Fejezet
A szervezett bűnözés elleni küzdelem
40. cikk
A szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem
(1) A társulás összefüggésében a szervezett bűnözés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a rendőrségi és igazságügyi együttműködés innovatív és hatékony eszközeinek kifejlesztése - ideértve az egyéb érdekelt felekkel, például a civil társadalommal folytatott együttműködést is - a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció megelőzése, valamint az ellenük való küzdelem területén; valamint
b)
támogatás a célból, hogy a TOT-ok hatékonyabbá tegyék politikáikat a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció megelőzése és az ellenük való küzdelem terén, továbbá a kábítószerek és pszichotróp anyagok összes fajtája előállításának, terjesztésének és kereskedelmének megelőzése, valamint az ellenük való küzdelem terén, megelőzve és csökkentve ezáltal a kábítószer-fogyasztást és az azzal kapcsolatos ártalmakat; e támogatás figyelembe veszi a nemzetközi testületek e területeken folytatott tevékenységét, és többek között az alábbiak révén valósul meg:
i.
képzés és kapacitásfejlesztés a szervezett bűnözés - ideértve az emberkereskedelmet, a gyermekek szexuális zaklatását és szexuális kizsákmányolását is -, a terrorizmus és a korrupció megelőzése és az ellenük való küzdelem terén;
ii.
megelőzés, többek között képzéssel, oktatással és az egészség előmozdításával, a kábítószerfüggők kezelése és rehabilitációja, ideértve a kábítószerfüggők munka- és társadalmi környezetbe való visszailleszkedését célzó projekteket is;
iii.
hatékony büntetőintézkedések kidolgozása;
iv.
technikai, pénzügyi és igazgatási segítségnyújtás az emberkereskedelemmel kapcsolatos hatékony politikák és jogszabályok kidolgozásához, különösen tudatosító kampányok, átirányítási mechanizmusok, áldozatvédelmi rendszerek révén, az összes érintett szereplő és a civil társadalom bevonásával;
v.
technikai, pénzügyi és igazgatási segítségnyújtás a kábítószer-fogyasztás megelőzése, kezelése és az azzal kapcsolatos ártalmak csökkentése terén;
vi.
technikai segítségnyújtás a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása elleni jogszabályok és politikák kidolgozásának támogatására; valamint
vii.
technikai segítségnyújtás és képzés a kapacitásfejlődés támogatására, valamint a nemzetközi - és különösen az ENSZ korrupcióellenes egyezményeiben meghatározott - korrupcióellenes szabályoknak való megfelelés ösztönzésére.
(2) A társulás összefüggésében a TOT-ok együttműködnek az Unióval a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem tekintetében, a 70. és 71. cikkel összhangban.
7. Fejezet
Turizmus
41. cikk
Turizmus
A társulás keretében a turizmus területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
az idegenforgalmi politikák fenntarthatóságot célzó meghatározására, kiigazítására és fejlesztésére irányuló intézkedések;
b)
a fenntartható turizmus kialakítására és támogatására irányuló intézkedések és műveletek;
c)
a fenntartható turizmusnak a TOT polgárai társadalmi, kulturális és gazdasági életébe történő integrálását célzó intézkedések.
HARMADIK RÉSZ
KERESKEDELEM ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS EGYÜTTMŰKÖDÉS
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
42. cikk
Általános célok
Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködés általános célkitűzései a következők:
a)
a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása a közöttük és az Unió egésze között létrehozott szoros gazdasági kapcsolatok révén;
b)
ösztönözzük a TOT-ok regionális és világgazdaságokba történő hatékony integrációját, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelmének fejlesztését;
c)
a TOT-ok támogatása abban, hogy kedvezőbb befektetési környezetet hozzanak létre a TOT-ok társadalmi és gazdasági fejlődésének támogatása céljából;
d)
a globális pénzügyi rendszer stabilitásának, integritásának és átláthatóságának, valamint a jó adóügyi kormányzásnak az előmozdítása;
e)
támogassuk a TOT-gazdaságok diverzifikációját;
f)
támogassuk a TOT-okat abban, hogy jobban ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani az áru- és szolgáltatáskereskedelem fejlesztéséhez szükséges politikákat;
g)
támogassuk a TOT-ok export- és kereskedelmi kapacitásait;
h)
a TOT-ok azon erőfeszítéseinek támogatása, hogy adott esetben hozzáigazítsák vagy közelítsék helyi jogszabályaikat az uniós jogszabályokhoz;
i)
lehetőségek biztosítása az Unióval a kereskedelem és a kereskedelemmel kapcsolatos területeken folytatott célzott együttműködésre és párbeszédre.
II. CÍM
MEGÁLLAPODÁSOK AZ ÁRUK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK KERESKEDELMÉRE, VALAMINT A LETELEPEDÉSRE VONATKOZÓAN
1. Fejezet
Árukereskedelmi megállapodások/szabályok
43. cikk
A származó áruk szabad elérése
(1) A TOT-okból származó termékek az Unióba történő behozatal esetén mentesek a behozatali vám alól.
(2) A származó termék fogalmát és az azzal kapcsolatos közigazgatási együttműködési eljárásokat a VI. melléklet állapítja meg.
44. cikk
Mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések
(1) Az Unió a TOT-okból származó behozatal esetében nem alkalmaz semmilyen mennyiségi korlátozást vagy azzal azonos hatású intézkedést.
(2) Az (1) bekezdés nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó tilalmakat és korlátozásokat, amennyiben azok indokoltak a közerkölcs vagy a közrend, a humán-, állat- és növényegészség és élet védelme, a művészeti, történelmi vagy régészeti értékkel bíró nemzeti kincsek, a kimerülő természeti erőforrások védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme alapján.
Az első albekezdésben említett tilalmak vagy korlátozások egyetlen esetben sem képezik önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetés, vagy általában véve a kereskedelem leplezett korlátozásának eszközét.
45. cikk
A TOT-ok által elfogadott intézkedések
(1) A TOT-ok hatóságai az Unióból származó termékek behozatala vonatkozásában fenntarthatnak vagy bevezethetnek vámokat vagy mennyiségi korlátozásokat, amennyiben azt kapcsolódó fejlesztési igényeik tekintetében szükségesnek tartják.
(2) Az e fejezetben felölelt területek esetében a TOT-ok legalább olyan elbánásban részesítik az Uniót, mint a (4) bekezdésben meghatározott jelentősebb kereskedő gazdaságra alkalmazott legkedvezményesebb elbánás.
(3) A (2) bekezdés nem akadályozza meg, hogy valamely TOT kedvezményesebb elbánást biztosítson bizonyos más TOT-ok vagy más fejlődő országok számára, mint az Unió számára.
(4) E cím alkalmazásában „jelentősebb kereskedő gazdaság” valamennyi fejlett ország, illetve bármely olyan ország, amely a világ áruexportjának több mint egy 1 %-át tette ki, vagy - a (3) bekezdés sérelme nélkül - bármely önállóan, közösen vagy gazdasági integrációs megállapodás révén működő országcsoport, amely a világ áruexportjának több mint 1,5 %-át tette ki. Ehhez a számításhoz a világ árukereskedelmének (az Unión belüli kereskedelem kivételével) vezető exportőreire vonatkozó, WTO által legutóbb összeállított hivatalos adatokat kell felhasználni.
(5) A TOT-ok hatóságai 2014. április 2-ig közlik a Bizottsággal az e határozatnak megfelelően általuk alkalmazott vámtarifák és mennyiségi korlátozások jegyzékét.
Továbbá a TOT-ok hatóságai közlik a Bizottsággal az ilyen intézkedések valamennyi utólagos módosítását, e módosítások elfogadásakor.
46. cikk
Megkülönböztetésmentesség
(1) Az Unió nem tesz különbséget a TOT-ok között, és a TOT-ok nem tesznek különbséget a a tagállamok között.
(2) A 65. cikkel összhangban, az e határozatban foglalt különös rendelkezések és különösen az e határozat 44. cikke (2) bekezdésének, a 45., 48., 49., 51. cikkének és 59. cikke (3) bekezdésének végrehajtása nem tekinthető úgy, hogy megkülönböztetést hoz létre.
47. cikk
A hulladékszállítás feltételei
(1) A hulladék tagállamok és a TOT-ok közötti szállítását a nemzetközi és uniós joggal összhangban kell ellenőrizni. Az Unió támogatja egy hatékony, a környezet és a közegészség védelmét szolgáló nemzetközi együttműködés létrehozását és fejlesztését ezen a területen.
(2) A hasznosítási tevékenység céljára szánt nem veszélyes hulladék kivételével az Unió megtiltja a hulladék TOT-okba irányuló közvetlen és közvetett kivitelét, és ezzel egyidejűleg a TOT-ok hatóságai megtiltják az ilyen hulladék közvetlen vagy közvetett behozatalát az Unióból vagy bármely más országból, az e területen az illetékes nemzetközi fórumokon tett vagy a jövőben teendő meghatározott nemzetközi kötelezettségek sérelme nélkül.
(3) Az olyan TOT-ok vonatkozásában, amelyek alkotmányos jogállásuknál fogva nem részesei a bázeli egyezménynek, a vonatkozó hatóságok felgyorsítják a bázeli egyezménynek az említett TOT-okban történő végrehajtásához szükséges belső törvényi és közigazgatási rendelkezések elfogadását.
(4) Emellett a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok elősegítik az alábbiak végrehajtásához szükséges belső törvényi és közigazgatási rendelkezések TOT-ok általi elfogadását:
a)
Az Európai Parlament és a Tanács 1013/2006/EK rendelete (4), annak következő cikkei:
-
40. cikk a hulladékok tengerentúli országokba és területekre irányuló kivitele tekintetében,
-
46. cikk a hulladékok tengerentúli országokból és területekről származó behozatala tekintetében;
b)
a Bizottság 1418/2007/EK rendelete (5); valamint
c)
az Európai Parlament és a Tanács 2000/59/EK irányelve (6), az annak 16. cikkében megállapított átültetési határidőkre is figyelemmel.
(5) Egynél több TOT és a velük kapcsolatban álló tagállamok saját eljárásaikat alkalmazhatják a TOT-okból az említett tagállamokba irányuló hulladékkivitelre.
(6) Ebben az esetben a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok 2014. július 2-ig értesítik a Bizottságot az alkalmazandó jogszabályokról, a jövőbeni vonatkozó nemzeti jogszabályokról, valamint azok valamennyi utólagos módosításáról.
48. cikk
A kedvezmények ideiglenes visszavonása
Amennyiben a Bizottság megítélése szerint kellő megalapozottsággal kétségbe lehet vonni e határozat helyes végrehajtását, a Bizottság konzultációt indít a TOT-al és az azzal különleges kapcsolatban álló tagállammal e határozat megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében. Ha a konzultációk révén nem sikerül olyan megoldást kialakítani e határozat végrehajtására vonatkozóan, amely a felek számára kölcsönösen elfogadható, az Unió a VII. melléklettel összhangban ideiglenesen visszavonhatja az érintett TOT-tól a kedvezményeket.
49. cikk
Védintézkedések és felügyeleti intézkedések
E határozat megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében az Unió a VIII. mellékletben meghatározott véd- és felügyeleti intézkedéseket hozhat.
2. Fejezet
Megállapodások a szolgáltatások kereskedelmére és a letelepedésre vonatkozóan
50. cikk
Fogalommeghatározások
E fejezet alkalmazásában:
a)
„természetes személy valamely TOT-ból”: az a valamely TOT-ban tartózkodó személy, aki egy tagállam állampolgára, vagy aki a TOT-okat jellemző jogállást élvez. Ez a meghatározás nem sérti az EUMSZ értelmében az uniós polgárságból fakadó jogokat;
b)
„valamely TOT jogi személye”: egy TOT-ban az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban létesített jogi személy, amelynek bejegyzett irodája, központi igazgatása vagy fő ügyviteli helyszíne ennek a TOT-nak a területén van; amennyiben a jogi személynek csupán a bejegyzett irodája vagy központi igazgatása található a TOT-ban, nem tekintendő a TOT jogi személyének, kivéve akkor, ha olyan tevékenységet kezd, amelynek valós és folyamatosan fennálló kapcsolata van az említett ország vagy terület gazdaságával;
c)
az 51. cikk (1) bekezdésében említett gazdasági integrációs megállapodásokban meghatározott vonatkozó fogalmakat kell alkalmazni az Unió és a TOT-ok között biztosított elbánásra.
51. cikk
A legkedvezőbb elbánás
(1) A szolgáltatások kereskedelmét és a gazdasági tevékenységek létrehozását érintő intézkedések tekintetében:
a)
az Unió a TOT-ok természetes és jogi személyeit legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíti, mint az azon harmadik országok hasonló természetes vagy jogi személyeinek biztosított legkedvezőbb bánásmód, amelyekkel az Unió gazdasági integrációs megállapodást köt vagy kötött;
b)
A TOT-ok az Unió természetes és jogi személyeit legalább olyan kedvezményes bánásmódban részesítik, mint azon főbb kereskedő gazdaságok hasonló természetes vagy jogi személyeinek biztosított legkedvezőbb bánásmód, amelyekkel 2014. január 1. után gazdasági integrációs megállapodást kötöttek.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében előírt kötelezettségek nem alkalmazhatók a következőkre:
a)
olyan belső piac keretében biztosított bánásmód, amely részes feleit arra kötelezi, hogy a letelepedést és a szolgáltatások kereskedelmet nehezítő megkülönböztetés-mentes akadályok elhárítása céljából jelentősen közelítsék jogszabályaikat;
b)
a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) VII. cikkének vagy a pénzügyi szolgáltatásokról szóló mellékletének megfelelően a minősítések, engedélyek vagy prudenciális intézkedések elismerését előíró intézkedések keretében biztosított elbánás. Ez nem sérti a TOT-ok különleges intézkedéseit e cikk alapján;
c)
teljes mértékben vagy elsősorban az adózással kapcsolatos nemzetközi megállapodások vagy egyezmények alapján biztosított elbánás;
d)
a GATS II. cikke (2) bekezdésének megfelelően felsorolt, legnagyobb kedvezményes elbánás alóli kivétel alkalmazási körét kihasználó intézkedések.
(3) A TOT-ok hatóságai a helyi foglalkoztatás előmozdítása vagy támogatása céljából rendeleteket fogadhatnak el természetes személyeik vagy helyi tevékenységeik támogatására. Ebben az esetben a TOT-hatóságok értesítik a Bizottságot valamennyi elfogadott rendeletről, hogy utóbbi tájékoztathassa azokról a tagállamokat.
52. cikk
Szakmai képesítések
Az orvosi, fogorvosi, szülésznői, általános nővéri, gyógyszerészi és állatorvosi hivatások tekintetében a Tanács az EUMSZ 203. cikkével összhangban elfogadja a TOT-ok vonatkozó konkrét és a tagállamokban elismerendő szakképesítések jegyzékét.
III. CÍM
KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS TERÜLETEK
1. Fejezet
Kereskedelem és fenntartható fejlődés
53. cikk
Általános megközelítés
A társulás keretében folytatott kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek az a célja, hogy hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez, annak gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi dimenziójában. Ebben az összefüggésben a TOT-ok hazai környezetvédelmi és munkaügyi jogszabályait és szabályzatait nem kell rugalmasabbá tenni a kereskedelem vagy a befektetések ösztönzése céljából.
54. cikk
Környezetvédelmi és éghajlat-változási standardok a kereskedelemben
(1) A társulás jegyében folytatott kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködés azt kívánja megerősíteni, hogy a kereskedelem és a környezetvédelmi politikák és kötelezettségek kölcsönösen jobban támogathassák egymást. A társulás keretében folytatott kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek figyelembe kell vennie a nemzetközi környezetvédelmi szabályozás elveit és a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat.
(2) Követni kell az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvnek a végső célkitűzését. Az együttműködést az éghajlatváltozásról szóló, jövőbeli kötelező erejű nemzetközi megállapodás kidolgozására kell alapozni, amely megállapodás valamennyi fél részéről az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek konferenciáin hozott határozatok végrehajtásával összhangban álló mérséklési kötelezettségvállalásokat foglal magában.
(3) A multilaterális környezetvédelmi megállapodások végrehajtására hozott intézkedések nem alkalmazhatók oly módon, amely a felek közötti önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést jelent, vagy a kereskedelem rejtett korlátozását képezi.
55. cikk
Munkaügyi normák a kereskedelemben
(1) A társulás oly módon kívánja előmozdítani a kereskedelmet, hogy az mindenki számára teljes körű és produktív foglalkoztatást, valamint tisztességes munkát eredményezzen.
(2) A nemzetközileg elismert, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet vonatkozó egyezményeiben meghatározott alapvető munkastandardokat tiszteletben tartják, és mind a jogban, mind a gyakorlatban végrehajtják. Az ilyen munkaügyi standardok között szerepel különösen az egyesülési szabadság, a kollektív tárgyaláshoz való jog, a kényszermunka és a kötelező munka valamennyi formájának felszámolása, a gyermekmunka legrosszabb formáinak felszámolása, a munkába állás alsó korhatárának és a megkülönböztetés-mentesség elvének a foglalkoztatás tekintetében történő alkalmazása.
(3) Az alapvető munkaügyi normák megsértésére nem lehet hivatkozni vagy azt jogos komparatív előnyként máshogy felhasználni. E normák nem használhatók protekcionista célokra.
56. cikk
A halászati termékek fenntartható kereskedelme
A halállomány fenntartható igazgatásának előmozdítása céljából a társulás kiterjedhet az illegális, be nem jelentett és szabályozatlan halászat és ahhoz kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelem terén folytatott együttműködésre is. Az e területen folytatott együttműködés célja:
a)
a TOT-okban a tiltott, bejelentetlen és szabályozatlan halászat leküzdésére irányuló intézkedések végrehajtásának előmozdítása;
b)
a TOT-ok és a regionális halgazdálkodási szervezetek közötti együttműködés megkönnyítése, különös tekintettel az ellenőrző és vizsgálati rendszerek kialakítására és hatékony végrehajtására, a hatékony hosszú távú halgazdálkodásra és a tengeri ökoszisztémák igazgatására vonatkozó ösztönzőkre és intézkedésekre.
57. cikk
Fenntartható fakereskedelem
A társulás összefüggésében a fakereskedelem területén folytatott együttműködés célja a legálisan kitermelt fa kereskedelmének előmozdítása. Az ilyen együttműködés magában foglalhat szabályozási intézkedésekkel kapcsolatos párbeszédeket, valamint a piacalapú vagy önkéntes intézkedésekkel - például erdőtanúsítási vagy zöld közbeszerzési politikákkal - kapcsolatos információcserét.
58. cikk
Fenntartható fejlődés a kereskedelemben
(1) A társulás keretében a fenntartható fejlődés területén folytatott együttműködést az alábbiak révén lehet megvalósítani:
a)
a környezetvédelmi áruk és szolgáltatások, valamint a TOT-ok szociális körülményeinek javításához hozzájáruló áruk kereskedelmének és az azokkal kapcsolatos beruházásoknak a megkönnyítése és előmozdítása, többek között a helyi jogszabályok kidolgozása és végrehajtása révén;
b)
a kereskedelmet és a befektetéseket nehezítő akadályok felszámolásának elősegítése azon termékek és szolgáltatások tekintetében, amelyek különös jelentőséggel bírnak az éghajlatváltozás enyhítése szempontjából (például fenntartható megújuló energiaforrások, energiahatékony termékek és szolgáltatások), többek között a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazását eredményező politikai keretek elfogadásával, a környezetvédelmi és gazdasági szükségleteket megválaszoló standardok előmozdításával, valamint a kereskedelem technikai akadályainak minimálisra csökkentésével;
c)
a kereskedelem előmozdítása azon termékek tekintetében, amelyek hozzájárulnak a szociális feltételekhez és a környezetbarát gyakorlatokhoz, ideértve az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerekhez - például tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerek, ökocímkék, valamint a természeti erőforrásokon alapuló termékek tanúsítási rendszerei - tartozó termékeket;
d)
nemzetközileg elismert elvek és iránymutatások előmozdítása a vállalati társadalmi felelősségvállalás területén, valamint a TOT-ok területén működő vállalatok ösztönzése azok végrehajtására;
e)
információcsere és a bevett gyakorlatok megosztása a vállalati társadalmi felelősségvállalás területén.
(2) A kereskedelmet és a befektetést potenciálisan érintő környezeti és munkafeltételek védelmét célzó intézkedések kidolgozásakor és végrehajtásakor az Unió és a TOT-ok figyelembe veszik a rendelkezésre álló tudományos és technikai információkat, a vonatkozó nemzetközi standardokat, iránymutatásokat vagy ajánlásokat, ideértve az elővigyázatosság elvét is.
(3) Az Unió és a TOT-ok teljes mértékű átláthatósággal dolgoznak ki, vezetnek be és hajtanak végre valamennyi, a kereskedelemre és befektetésekre potenciálisan kiható, a környezeti és munkafeltételek védelmét célzó intézkedést.
2. Fejezet
Egyéb kereskedelemmel kapcsolatos területek
59. cikk
Folyó fizetési műveletek és tőkemozgások
(1) Nem vetnek ki korlátozásokat az Unió és a TOT-ok lakosai között szabadon átváltható valutában teljesített semmilyen kifizetés fizetési mérlegének egyenlegére nézve.
(2) A tőkemozgások mérlegével kapcsolatos tranzakciók tekintetében a tagállamok és a TOT hatóságai nem korlátozzák a tőkemozgást a fogadó tagállam, ország vagy terület törvényeivel összhangban létrehozott gazdasági társaságokba történő közvetlen befektetés esetében, és gondoskodnak arról, hogy az ilyen befektetések által létrehozott vagyoneszközök és az azokból származó haszon realizálható és hazatelepíthető legyen.
(3) Az Unió és a TOT-ok jogosultak az EUMSZ 64., 65., 66., 75. és 215. cikkében említett rendelkezéseket értelemszerűen, az azokban megállapított feltételekkel összhangban megtenni.
(4) A TOT-hatóságok, az érintett tagállam vagy az Unió haladéktalanul tájékoztatják egymást valamennyi ilyen intézkedésről, és időbeli ütemezést nyújtanak be azok mielőbbi megszüntetéséről.
60. cikk
Versenypolitika
A verseny torzulásának kiküszöbölése érdekében és kellő figyelmet fordítva a TOT-ok különböző fejlettségi szintjeire és gazdasági szükségleteire, helyi, nemzeti és regionális szabályokat és politikákat hajtanak végre, ideértve a vállalkozások közötti szerződések, a vállalkozások társulásai által hozott döntések és a vállalkozások által megvalósított összehangolt magatartás ellenőrzését és - bizonyos körülmények között - megtiltását, amennyiben azok célja vagy hatása a verseny megelőzése, korlátozása vagy torzítása. A fenti tilalom arra is vonatkozik, amikor egy vagy több vállalkozás visszaél az erőfölényével az Unió vagy a TOT-ok területén.
61. cikk
A szellemitulajdon-jogok védelme
(1) A legmagasabb szintű nemzetközi szabványokkal összhangban biztosítják a szellemi tulajdonjogok oltalmának megfelelő és hatékony szintjét, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének eszközeit is, adott esetben azzal a céllal, hogy csökkentsék a kétoldalú kereskedelem torzulását és akadályait.
(2) A társulás összefüggésében az e területen folytatott együttműködés magában foglalhatja a szellemi tulajdonjogok védelmével és érvényesítésével kapcsolatos jogszabályok és szabályzatok kidolgozását, annak megelőzését, hogy a jogosultak visszaéljenek e jogokkal, illetve a versenytársak megsértsék e jogokat, valamint a szellemi tulajdonjogokkal foglalkozó, a jogérvényesítésben és jogvédelemben érintett regionális szervezetek támogatását, többek között személyzeti képzéssel.
62. cikk
A kereskedelem technikai akadályai
A társulás együttműködést foglalhat magában az áruk technikai szabályozása, a szabványosítás, a megfelelőségértékelés, az akkreditáció, a piacfelügyelet és a minőségbiztosítás területén az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelem szükségtelen technikai akadályainak megszüntetése, valamint az e területeken fennálló különbségek csökkentése érdekében.
63. cikk
Fogyasztói politika, fogyasztói egészségvédelem és kereskedelem
A társulás összefüggésében a fogyasztópolitika, a fogyasztói egészségvédelem és kereskedelem területén folytatott együttműködés magában foglalhatja a fogyasztópolitika és fogyasztói egészségvédelem területét érintő jogszabályok és szabályzatok kidolgozását, a szükségtelen kereskedelmi akadályok kiküszöbölése céljából.
64. cikk
Egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések
A társulás összefüggésében az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések területén folytatott együttműködés célja:
a)
az Unió és a TOT-ok egésze közötti, valamint a TOT-ok és harmadik országok közötti kereskedelem megkönnyítése, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodással (a továbbiakban: SPS-WTO megállapodás) összhangban az emberi, állat- és növényegészség vagy élet megőrzése mellett;
b)
az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekből fakadó problémák kezelése;
c)
átláthatóság biztosítása az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemre alkalmazandó egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések tekintetében;
d)
az intézkedések nemzetközi standardokkal való összehangolásának előmozdítása, a WTO-SPS megállapodással összhangban;
e)
a TOT-ok olyan szervezetekben való részvételének támogatása, amelyek nemzetközi egészségügyi és növény-egészségügyi standardokat határoznak meg;
f)
a TOT-ok és európai intézetek, laboratóriumok közötti konzultációk és cserék támogatása;
g)
a TOT-ok egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések végrehajtását és ellenőrzését szolgáló technikai kapacitásának megteremtése és megerősítése;
h)
technológiaátadás ösztönzése az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések területén.
65. cikk
A protekcionista intézkedések tilalma
Az 1. és 2. fejezet rendelkezései nem használhatók önkényes megkülönböztetés vagy rejtett kereskedelmi korlátozás eszközeként.
3. Fejezet
Monetáris és adóügyek
66. cikk
Adókivétel
(1) A 67. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, e határozattal összhangban biztosított legnagyobb kedvezményes elbánás nem vonatkozik azokra az adókedvezményekre, amelyeket a tagállamok vagy a TOT hatóságai biztosítanak vagy a jövőben biztosíthatnak a kettős adóztatás elkerüléséről szóló vagy egyéb adózási megállapodások, illetve hazai adóügyi jogszabályok alapján.
(2) E határozatban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná - a kettős adóztatás elkerüléséről szóló vagy egyéb adózási megállapodások, illetve hatályos hazai adóügyi jogszabályok alapján - az adócsalás vagy az adófizetés elkerülésének és kijátszásának megakadályozására irányuló intézkedések elfogadását vagy érvényesítését.
(3) E határozatban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná a megfelelő illetékes hatóságokat abban, hogy adóügyi jogszabályaik megfelelő rendelkezéseinek alkalmazása során megkülönböztessék az eltérő helyzetben lévő adófizetőket, különös tekintettel a lakóhelyükre vagy a tőkebefektetésük szerinti helyre.
67. cikk
Az Unió által finanszírozott szerződések adózási és vámügyi szabályai
(1) A TOT-ok az Unió által finanszírozott szerződések esetében, az adó- és vámügyi rendelkezések tekintetében nem alkalmaznak kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amelyet a velük kapcsolatban álló tagállamra vagy azon államokra alkalmaznak, amelyeknek a legnagyobb kedvezményes elbánást nyújtják, vagy azon nemzetközi fejlesztési szervezetekre alkalmaznak, amelyekkel kapcsolatot tartanak fenn attól függően, hogy melyik elbánás a legkedvezőbb.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a következő szabályok vonatkoznak az Unió által finanszírozott szerződésekre:
a)
a szerződésekre sem bélyeg- vagy bejegyzési illetéket, sem ezekkel azonos hatású illetéket nem vetnek ki a kedvezményezett TOT-ban, függetlenül attól, hogy ilyen ott már létezik, vagy bevezetésére a jövőben kerül sor; az ilyen szerződéseket azonban a TOT hatályos jogszabályaival összhangban kell bejegyezni, amelyért a nyújtott szolgáltatásnak megfelelő díj számítható fel;
b)
a szerződések teljesítéséből származó nyereség és/vagy bevétel a kedvezményezett TOT belső adóügyi rendelkezései szerint adóköteles, feltéve, hogy az ilyen nyereséget és/vagy bevételt realizáló természetes vagy jogi személyek üzleti tevékenységének állandó helye az adott TOT-ban található, vagy a szerződés teljesítése hat hónapnál tovább tart;
c)
azoknak a vállalatoknak, amelyeknek a kivitelezési szerződések teljesítéséhez ipari berendezést kell importálniuk, kérésre, az említett berendezésre vonatkozóan - a kedvezményezett TOT jogszabályai szerint - engedélyezik az ideiglenes behozatal rendszerének igénybevételét;
d)
minden olyan berendezés, amely szolgáltatási szerződésekben meghatározott feladatok teljesítéséhez szükséges, vámoktól, adóktól és az ezekkel azonos hatású díjaktól mentesen ideiglenesen behozható a kedvezményezett TOT-ba, összhangban annak nemzeti jogszabályaival, amennyiben az ilyen vámok és díjak nem a szolgáltatásokért nyújtott ellenszolgáltatást jelentenek;
e)
ellátási szerződés keretében a kedvezményezett TOT-ba irányuló behozatal vámoktól, importterhektől, adóktól és az ezekkel azonos hatású díjaktól mentes. Az adott TOT-ból származó áruk beszállítására vonatkozó szerződést a gyártelepi ár alapján kell megkötni, amelyhez adott esetben hozzá kell számítani a TOT-ban ezekre az árukra alkalmazandó belső díjakat;
f)
a tüzelőanyagokat, kenőanyagokat és szénhidrogénes kötőanyagokat, valamint minden olyan anyagot, amelyet egy kivitelezési szerződés teljesítéséhez használnak, a belföldi piacon vásárolt anyagnak kell tekinteni, és azokra a kedvezményezett TOT-ban hatályos jogszabályok szerint adószabályozás alkalmazandó;
g)
a nem belföldön felvett olyan természetes személyek, akiket a szolgáltatási szerződésekben meghatározott feladatokat ellátásával bíztak meg, valamint családtagjaik személyes és háztartási ingóságai, a kedvezményezett TOT hatályos jogszabályainak korlátai között, vámoktól vagy importterhektől, adóktól és az ezekkel azonos hatású díjaktól mentesen hozhatók be.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben nem szabályozott, a szerződéssel kapcsolatban felmerülő kérdések esetében az érintett TOT jogszabályai az irányadók.
4. Fejezet
A kereskedelmi kapacitás fejlesztése
68. cikk
Általános megközelítés
Annak biztosítása céljából, hogy a TOT-ok maximálisan kiaknázzák az e határozat rendelkezéseiből fakadó előnyöket, valamint hogy a lehető legjobb feltételek mellett vehessenek részt az Unió belső piacán, valamint a regionális, szubregionális és nemzetközi piacokon, a társulásnak az a célja, hogy hozzájáruljon a TOT-ok kereskedelmi kapacitásainak fejlesztéséhez az alábbiak által:
a)
a TOT-ok versenyképességének, önállóságának és gazdasági ellenállóképességének fejlesztése, a TOT-ok áru- és szolgáltatáskereskedelmének diverzifikációjával, valamint értékének és mennyiségének növelésével, továbbá a TOT-ok megerősítése a célból, hogy a gazdasági tevékenység különféle szektoraiban vonzóbbá tegyék magukat a magánbefektetések számára;
b)
az áruk és szolgáltatások kereskedelme valamint a letelepedés terén a TOT-ok és a szomszédos országok között folytatott együttműködés megerősítése.
69. cikk
Kereskedelmi párbeszéd, együttműködés és kapacitásfejlesztés
A társulás összefüggésében a kereskedelmi párbeszédet, együttműködést és kapacitásfejlesztést célzó kezdeményezések az alábbiakat foglalhatják magukban:
a)
a TOT-okat megerősítése abban, hogy jobban ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani a kereskedelem fejlesztéséhez szükséges politikákat;
b)
a TOT-ok azon erőfeszítéseinek ösztönzése, hogy megfelelő jogi, szabályozási és intézményi kereteket hozzanak létre, valamint kialakítsák a szükséges igazgatási eljárásokat;
c)
a magánszektor és különösen a kkv-k fejlesztésének előmozdítása;
d)
a piac- és termékfejlesztés elősegítése, ideértve a termékminőség javítását;
e)
hozzájárulás a humán erőforrás, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelme szempontjából releváns szakképzettség fejlesztéséhez;
f)
az üzleti közvetítők azon kapacitásának megerősítése, hogy a TOT vállalkozások számára exporttevékenységei szempontjából hasznos szolgáltatásokat, például piaci információkat biztosítsanak;
g)
hozzájárulás befektetést ösztönző üzleti környezet létrehozásához.
5. Fejezet
Együttműködés a pénzügyi szolgáltatások és az adóügyek területén
70. cikk
Együttműködés a nemzetközi pénzügyi szolgáltatások területén
A globális pénzügyi rendszerek stabilitásának, integritásának és átláthatóságának előmozdítása céljából a társulás a nemzetközi pénzügyi szolgáltatások területén folytatott együttműködésre is kiterjedhet. Ilyen együttműködés az alábbiakat érintheti:
a)
a befektetők és a pénzügyi szolgáltatások egyéb felhasználói hatékony és megfelelő védelmének biztosítása;
b)
a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ellenük való küzdelem;
c)
a pénzügyi rendszerek különböző szereplői - ideértve a szabályozókat és a felügyeletet ellátókat is - közötti együttműködés előmozdítása;
d)
független és hatékony mechanizmusok létrehozása a pénzügyi szolgálatok felügyeletére.
71. cikk
A szabályok összeghangolása a pénzügyi szolgáltatások területén
Az Unió és a TOT-ok előmozdítják a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó szabályaik összehangolását a szabályozással és felügyelettel kapcsolatos elismert nemzetközi standardokkal, többek között az alábbiakkal: a Bázeli Bizottság Hatékony bankfelügyeleti alapelve, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetségének Biztosítási alapelvei, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló dokumentuma, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) adóügyekre vonatkozó információcseréről szóló megállapodása, a G20 csoport átláthatóságról és az adózási célú információcseréről tett nyilatkozata, a Pénzügyi Stabilitási Tanács pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentuma, valamint a Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Action Task Force - FATF) ajánlásai a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a tömegusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi szabványokra vonatkozóan.
Amennyiben az helyénvaló, illetve az adott TOT kérésére, az Unió és a TOT-ok közös lépéseket tehetnek TOT-k jogszabályainak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló uniós jogszabályokkal való fokozottabb összehangolásának elősegítése irányában.
72. cikk
A szabályozó és felügyeleti hatóságok közötti együttműködés
Az Unió és a TOT-ok együttműködést ösztönöznek a vonatkozó szabályozó és felügyeleti hatóságok között, ideértve a pénzügyi piacokkal kapcsolatos információcserét és szakértelem megosztását, valamint egyéb hasonló intézkedéseket. Külön figyelmet fordítanak az ilyen hatóságok igazgatási kapacitásának fejlesztésére, többek között a személyzeti csereprogramokkal és közös képzéssel.
73. cikk
Együttműködés adóügyekben
Az Unió és a TOT-ok együttműködést mozdítanak elő az adózás területén azzal a céllal, hogy elősegítsék a törvényes adóbevételek beszedését, valamint intézkedéseket dolgozzanak ki az adózás területének felelősségteljes irányításával kapcsolatos elvek - ideértve az átláthatóságot, az információcserét, az adózás területén megvalósuló tisztességes verseny - hatékony alkalmazására.
NEGYEDIK RÉSZ
A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉST SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK
1. Fejezet
Általános rendelkezések
74. cikk
Általános célok
Az Unió az alábbiak biztosításával járul hozzá a társulás átfogó célkitűzéseinek eléréséhez:
a)
megfelelő pénzügyi források és technikai segítségnyújtás a TOT-ok stratégiai és szabályozó keretek kidolgozását és végrehajtását szolgáló kapacitásainak megerősítése céljából;
b)
hosszú távú finanszírozás a privátszektor növekedésének előmozdítására.
75. cikk
Fogalommeghatározások
E rész alkalmazásában az alábbi fogalmak alkalmazandók:
a) „programozható támogatás”: az Európai Fejlesztési Alap keretében a TOT-oknak nyújtott nem visszafizetendő támogatás a programozási dokumentumokban meghatározott területi és regionális stratégiák és prioritások finanszírozása céljából;
b) „programozás”: azon indikatív pénzügyi források megszervezésének, az azokkal kapcsolatos döntéshozatalnak, valamint azok odaítélésének folyamata, amelyek az e határozat Második részében említett területen, többéves alapon, a társulásnak a TOT-ok fenntartható fejlődésére vonatkozó célkitűzéseinek elérését szolgáló fellépés végrehajtását szolgálják;
c) „programozási dokumentum”: a TOT stratégiáját, prioritásait és azok megszervezését tartalmazó dokumentum, amely a TOT fenntartható fejlődéssel kapcsolatos céljait és célkitűzéseit a társulás célkitűzéseinek hatékony és eredmények megvalósításába ülteti át;
d) az e határozat 83. cikkében említett „fejlesztési tervek”: a kizárólag a TOT-ok által, saját fejlesztési politikájuk és stratégiájuk keretében meghatározott és finanszírozott, valamint a TOT-ok és a hozzájuk kapcsolódó tagállam által elfogadott koherens műveletsorok;
e) „területi allokáció”: az Európai Fejlesztési Alap keretében a programozható támogatás céljából az egyes TOT-oknak odaítélt összeg a programozási dokumentumokban meghatározott területi és regionális stratégiák és prioritások finanszírozására;
f) „regionális allokáció”: az Európai Fejlesztési Alap keretében a programozható támogatás céljából, a több TOT-ot közösen érintő és a programozási dokumentumokban meghatározott regionális együttműködési stratégiák vagy tematikus prioritások finanszírozására odaítélt összeg;
g) „finanszírozási határozat”: a Bizottság által elfogadott, az Unió pénzügyi hozzájárulásának részleteit meghatározó, valamint az Európai Fejlesztési Alapból nyújtott pénzügyi támogatás odaítélését engedélyező jogi aktus.
76. cikk
A pénzügyi együttműködés elvei
(1) Az Unió pénzügyi támogatása a partnerség, a felelősségvállalás, a területi rendszerek összehangolása, a kiegészítő jelleg és a szubszidiaritás elvén alapszik.
(2) Az e határozat keretében finanszírozott műveletek programozható vagy nem programozható támogatás formájában hajthatók végre.
(3) Az uniós pénzügyi támogatás:
a)
végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a TOT-ok földrajzi, társadalmi és kulturális jellemzőire, valamint konkrét potenciáljukra;
b)
biztosítja, hogy a forrásokat kiszámítható és rendszeres alapon biztosítják;
c)
rugalmas, és az egyes TOT-ok helyzete szerint testre szabott; valamint
d)
igazgatása minden egyes partner különböző intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett történik.
(4) A műveletek végrehajtásáért az érintett TOT hatóságai felelősek, a Bizottság azon hatásköreinek sérelme nélkül, amelyekkel az uniós pénzforrások felhasználásában a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosítja.
2. Fejezet
Pénzügyi források
77. cikk
Finanszírozási források
A TOT-ok az alábbi finanszírozási forrásokra jogosultak:
a)
a 11. Európai Fejlesztési Alapot (EFA) létrehozó, az Unió tagállamai közötti belső megállapodás keretében a TOT-ok számára elkülönített források;
b)
az Unió általános költségvetésében előírt uniós programok és eszközök; valamint
c)
az Európai Beruházási Bank saját forrásai keretében a Bank által kezelt források, valamint az EFA beruházási kerete számára elkülönített források, a 11. EFA-t létrehozó, az Unió tagállamai között létrejött belső megállapodás (7) (a továbbiakban: a 11. EFA belső megállapodás) feltételeivel összhangban.
3. Fejezet
A 11. EFA keretében nyújtott pénzügyi segítséggel kapcsolatos különös rendelkezések
78. cikk
Tárgy és hatály
Az érintett TOT által helyi vagy regionális szinten megállapított stratégia és prioritások keretein belül, valamint a humanitárius és sürgősségi segély sérelme nélkül, pénzügyi támogatás nyújtható az e határozatban megállapított célkitűzések megvalósítását segítő alábbi tevékenységek számára:
a)
ágazati politikák és reformok, valamint az azokkal összhangban lévő projektek;
b)
intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi szempontok integrálása;
c)
technikai együttműködés; valamint
d)
kiegészítő támogatás a 82. cikkben említett, az áruk és szolgáltatások kiviteléből származó exportbevételek ingadozása esetén.
79. cikk
Humanitárius és sürgősségi segély
(1) A humanitárius és sürgősségi segélyt olyan TOT-okban kell nyújtani, amelyek természeti vagy ember okozta katasztrófák vagy hatásukban hasonló rendkívüli körülmények miatt kialakult súlyos gazdasági és szociális nehézségekkel küzdenek. A humanitárius és gyorssegélyt mindaddig fenn kell tartani, ameddig azokra az ilyen helyzetekben felmerülő sürgős problémák megoldásához szükség van.
A humanitárius és gyorssegélyt kizárólag a katasztrófák áldozatainak igényei és érdekei alapján kell nyújtani.
(2) A humanitárius és sürgősségi segély célja:
a)
emberéletek mentése, a szenvedés megelőzése és enyhítése, valamint az emberi méltóság megőrzése válsághelyzetekben és a válságot követően;
b)
minden rendelkezésre álló logisztikai eszközzel hozzájárulás a humanitárius segély finanszírozásához és célba juttatásához, valamint ahhoz, hogy azt a célzott kedvezményezettek közvetlenül megkaphassák;
c)
rövid távú rehabilitációs és újjáépítési intézkedések végrehajtása, hogy az áldozatok minimális szintű társadalmi-gazdasági integrációt élvezhessenek, és amint lehetséges, a fejlesztés újrakezdéséhez szükséges feltételek megteremtése hosszú távú célkitűzések alapján;
d)
a természeti vagy ember okozta katasztrófákat követően áttelepített emberek, például menekültek, lakóhelyét elhagyni kényszerülő személyek és hazatelepülők igényeinek kezelése, hogy a szükséges ideig kielégítse - tartózkodási helytől függetlenül - a menekültek és lakóhelyét elhagyni kényszerülő személyek minden igényét, és megkönnyítse önkéntes hazatelepülésüket, illetve származási országukba történő visszaintegrálódásukat; valamint
e)
segítségnyújtás a TOT-ok számára rövid távú katasztrófa-megelőzési és -készültségi mechanizmusok - ideértve előrejelző és korai figyelmeztető rendszereket is - létrehozásához, a katasztrófák következményeinek csökkentése céljából.
(3) Az e cikkben előírt segélyt a menekülteket vagy visszatérőket fogadó TOT-ok számára is lehet nyújtani, hogy eleget tegyenek azon égető igényeknek, amelyekre a sürgősségi segély nem terjed ki.
(4) Az e cikkben előírt segélyt az Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni. Kivételes esetben azonban az érintett költségvetési tétel mellett a II. mellékletben megállapított elkülönített összegekből is finanszírozható.
(5) A humanitárius és sürgősségi segéllyel kapcsolatos műveleteket az érintett TOT-ok, a Bizottság, a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam, illetve nemzetközi szervezetek, helyi vagy nemzetközi nem kormányzati szervezetek kérésére kell elindítani. Az ilyen segélyt olyan eljárások alapján kell igazgatni és végrehajtani, amelyek gyors, rugalmas és hatékony műveleteket segítenek elő.
80. cikk
Kapacitásfejlesztés
(1) Pénzügyi támogatás nyújtható többek között a TOT-ok azon intézkedéseihez való hozzájárulásképpen, hogy kiépítsék a második és harmadik részben említett együttműködési területek általános célkitűzéseinek elérését célzó területi és/vagy regionális stratégiák és fellépések meghatározásához, végrehajtásához és ellenőrzéséhez szükséges kapacitásaikat.
(2) Az Unió támogatja a TOT-ok azon erőfeszítéseit, amelyek megbízható statisztikai adatok kidolgozására irányulnak a fenti területeken.
(3) Az Unió támogathatja a TOT-ok arra irányuló törekvéseit, hogy javítsák a makrogazdasági mutatóik összehasonlíthatóságát.
81. cikk
Technikai segítségnyújtás
(1) A Bizottság kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók az e határozat végrehajtásához szükséges előkészítés, figyelemmel kísérés, értékelés és felügyelet biztosítása, valamint annak átfogó értékelése érdekében. A helyi szinten biztosított technikai segítségnyújtást minden esetben a decentralizált pénzügyi irányításra alkalmazandó szabályokkal összhangban kell végrehajtani.
(2) A TOT-ok kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók a programozási dokumentumokban előütemezett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban. A Bizottság döntése szerint az ilyen fellépést a programozható segélyből vagy a technikai együttműködési intézkedésekre elkülönített pénzügyi előirányzatból finanszírozhatja.
82. cikk
Kiegészítő támogatás az exportbevételek ingadozásának esetére
(1) Az exportbevételek bármilyen rövid távú és - különös tekintettel a mezőgazdasági, halászati és bányászati ágazatokra - az érintett TOT fejlesztési célkitűzéseinek elérését veszélyeztethető ingadozásából fakadó kedvezőtlen hatások enyhítése érdekében kiegészítő támogatási rendszert vezetnek be a II. mellékletben említett pénzügyi elosztáson belül.
(2) Az exportbevételek rövid távú ingadozása esetére szóló támogatás célja, hogy védje azokat a makrogazdasági és ágazati reformokat és politikákat, amelyek a bevételcsökkenés miatt veszélybe kerülhetnek, és orvosolja az exportbevételek instabilitásának kedvezőtlen hatásait különösen a mezőgazdasági és bányászati termékek tekintetében.
A TOT-ok gazdaságainak - különös tekintettel a mezőgazdasági és bányászati ágazatokra - exporttól való függését figyelembe kell venni az V. mellékletben említett források elosztásakor. Ebben az összefüggésben az elszigetelt TOT-ok az V. mellékletben meghatározott kritériumokkal összhangban kedvezőbb elbánásban részesülnek.
(3) A kiegészítő forrásokat a támogatási mechanizmus konkrét módozatai szerint kell biztosítani az V. mellékletben megállapítottaknak megfelelően.
(4) Az Unió támogatást biztosít továbbá az olyan, piaci alapú biztosítási rendszerekhez, amelyeket az exportbevételek ingadozásából fakadó kockázatoktól magukat védeni kívánó TOT-ok számára terveztek.
83. cikk
Programozás
(1) E határozat alkalmazásában a programozható támogatás programozási dokumentumon alapszik.
(2) A programozási dokumentum figyelembe veheti a TOT-ok és a kapcsolódó tagállamok között elfogadott területi fejlesztési terveket és egyéb terveket.
(3) A 10. cikk értelmében elsősorban a TOT-hatóságok felelősek a stratégiák, prioritások és megállapodások kidolgozásáért, a programozási dokumentumoknak a Bizottsággal és a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamokkal együtt történő előkészítésén keresztül.
(4) A TOT hatóságainak felelőssége az alábbiakra terjed ki:
a)
a stratégia alapját képező prioritások meghatározása; valamint
b)
a Bizottságnak benyújtott és azzal együttesen megvizsgált projekt- és programjavaslatok kidolgozása.
84. cikk
A programozási dokumentum elkészítése, értékelése és jóváhagyása
(1) Az illetékes, engedélyezésre jogosult területi - vagy regionális programok esetében regionális - tisztviselő az érdekeltek lehető legszélesebb körével folytatott konzultációt követően, valamint a levont tanulságok és a legjobb gyakorlatok alapján programozási dokumentumra vonatkozó javaslatot készít el.
(2) Minden programozási dokumentumjavaslatot az adott TOT sajátos igényeihez és körülményeihez kell igazítani. A javaslatban meg kell határozni az uniós finanszírozásra kiválasztott fő ágazatot (ágazatokat), a konkrét célokat, az elvárt eredményeket, a dokumrntum vizsgálatának és értékelésének eszközéül szolgáló teljesítménymutatókat, valamint az indikatív pénzügyi keretet. A javaslatnak ösztönöznie kell az együttműködési programokban való helyi felelősségvállalást.
(3) A javaslat a programozási folyamat kezdetétől a TOT-ok, az adott tagállam és a Bizottság közötti véleménycsere tárgyát képezi annak elősegítése érdekében, hogy az adott együttműködés keretében zajló tevékenységeik kiegészítsék egymást és összhangban legyenek.
(4) A Bizottság megvizsgálja a javaslatot azzal a céllal, hogy megállapítsa, tartalmaz-e minden szükséges elemet és összhangban van-e ezen határozat céljaival és a vonatkozó uniós szakpolitikákkal. A Bizottság konzultációt folytat az Európai Beruházási Bankkal a programozási dokumentumtervezetről.
(5) A TOT-ok minden szükséges információt - beleértve a megvalósítási tanulmányok eredményeiről szóló tájékoztatást is - megadnak a Bizottságnak, hogy lehetővé tegyék számára a tervezet lehető leghatékonyabb értékelését.
(6) A TOT-hatóságok és a Bizottság közösen felelős a programozási dokumentum jóváhagyásáért. A Bizottság a 86. cikkben meghatározott eljárással jóváhagyja a programozási dokumentumot.
85. cikk
Végrehajtás
(1) A Bizottság a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatban megállapított szabályokkal és a 87. cikkben előírt eljárással összhangban elfogadja a programozási dokumentumhoz kapcsolódó finanszírozási határozatot.
(2) A Bizottság a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatában előírt bármely módon felhasználhatja a TOT-kra szánt 11. EFA-erőforrásokat, összhangban az e határozatban, valamint az említett határozatot végrehajtó intézkedésekben foglalt feltételekkel. E célból finanszírozási megállapodásokat köt a TOT-ok megfelelő hatóságaival.
(3) A TOT hatóságainak felelőssége az alábbiakra terjed ki:
a)
a szerződések előkészítése, tárgyalása és megkötése;
b)
projektek és programok végrehajtása és irányítása; valamint
c)
a projektek és programok fenntartása és fenntarthatóságuk biztosítása.
(4) A TOT-ok megfelelő hatóságai és a Bizottság együttesen felelős az alábbiakért:
a)
az ajánlati felhívásokban és a szerződésekben való részvétel egyenlő feltételeinek biztosítása;
b)
a projektek és programok hatásainak és eredményeinek figyelemmel kísérése és értékelése; valamint
c)
a projektek és programok megfelelő, azonnali és hatékony végrehajtásának biztosítása.
(5) A véleménycserék elősegítése céljából legalább évente egyszer szakmai megbeszéléseket kell tartani az engedélyezésre jogosult területi tisztviselők, az érintett tagállamok és a Bizottság programozásban részt vevő képviselői között, elsősorban a modern technológiák alkalmazása révén, vagy, lehetőség szerint, a TOT-EU fórumon folytatott párbeszéd egy külön vonulataként.
(6) A 11. EFA keretében finanszírozott intézkedések végrehajthatók párhuzamos vagy közös társfinanszírozással, a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatban foglalt rendelkezések függvényében.
86. cikk
Engedélyezésre jogosult területi és regionális tisztviselők
(1) Minden TOT kormánya engedélyezésre jogosult területi tisztviselőt nevez ki, aki minden olyan intézkedésnél képviseli, amelyet a 11. EFA-nak a Bizottság és az Európai Beruházási Bank által kezelt eszközeiből finanszíroznak. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő maga mellé egy vagy több helyettest nevez ki, akik feladatai ellátásában való akadályozottsága esetén helyettesítik őt, és erről a kinevezésről értesíti a Bizottságot. Amennyiben az intézményi kapacitásra és a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodásra vonatkozó feltételek teljesülnek, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő az érintett programok és projektek megvalósításához kapcsolódó feladatköreit a TOT illetékes hatóságának felelős szervére ruházhatja. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselőnek minden ilyen hatáskör-átruházásról előzetesen értesítenie kell a Bizottságot.
Amennyiben a Bizottság nehézségekről értesül a 11. EFA forrásainak kezelésével kapcsolatos eljárások lefolytatásával összefüggésben, a Bizottság az engedélyezésre jogosult területi tisztviselővel közösen felveszi a kapcsolatot mindenkivel, akivel a helyzet orvoslása érdekében szükséges, és megteszi az esetleges megfelelő lépéseket. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő csak a rábízott végrehajtási feladatok tekintetében vállal pénzügyi felelősséget.
Amennyiben a 11. EFA forrásainak kezelése közvetetten történik, és olyan további hatásköröktől függ, amelyeket a Bizottság biztosíthat, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő:
a)
felelős az együttműködés megvalósításának koordinálásáért, programozásáért, rendszeres figyelemmel kíséréséért és felülvizsgálatáért, valamint a támogatókkal való koordinációért;
b)
a Bizottsággal szoros együttműködésben felelős a programok és projektek előkészítéséért, benyújtásáért és értékeléséért.
(2) Amennyiben a 11. EFA forrásainak kezelése közvetetten történik, és olyan további hatásköröktől függ, amelyeket a Bizottság biztosíthat, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő ajánlatkérő szervként jár el a közbeszerzési eljárással vagy pályázati felhívás útján megvalósított programok esetében, a Bizottság előzetes ellenőrzése mellett.
(3) Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő a tevékenységek végrehajtása közben és a Bizottság tájékoztatására vonatkozó követelményre is figyelemmel határoz a következőkről:
a)
a programok és projektek részleteire vonatkozó technikai kiigazítások és módosítások, amennyiben azok nem érintik az elfogadott műszaki megoldásokat, és a módosítások számára a finanszírozási megállapodásban fenntartott keretek között maradnak;
b)
a többegységes programok és projektek helyének megváltoztatása, amennyiben azt műszaki, gazdasági vagy szociális indokok igazolják;
c)
a késedelmi kötbérek kiszabása és elengedése;
d)
a jótállásra kötelezettek felmentése;
e)
alvállalkozásba adás;
f)
végleges átvétel, feltéve, hogy a Bizottság jóváhagyta az ideiglenes átvételt, a vonatkozó jegyzőkönyvet, és adott esetben jelen van a végleges átvételkor, különösen ha az ideiglenes átvételkor rögzített fenntartások mértéke jelentős kiegészítő munkát tesz szükségessé; valamint tanácsadók és egyéb technikai támogatást nyújtó szakértők alkalmazása.
(4) Regionális programok esetében a részt vevő TOT-ok hatóságai engedélyezésre jogosult regionális tisztviselőt jelölnek ki az együttműködés 11. cikkben említett szereplői közül. A regionális programengedélyező feladatai értelemszerűen megegyeznek a területi programengedélyező feladataival.
87. cikk
Az EFA-TOT bizottság
(1) A Bizottság munkáját adott esetben a 11. EFA belső megállapodással létrehozott bizottság segíti.
(2) Az e határozatban ráruházott hatáskörök gyakorlásában a bizottság neve „EFA-TOT bizottság”. A bizottságnak a 11. EFA belső megállapodásban és a 11. EFA-ra alkalmazandó végrehajtási rendeletben megállapított eljárásai alkalmazandók az EFA-TOT bizottságra. Ez utóbbi rendelet hatálybalépéséig a 617/2007/EK tanácsi rendeletben (8) megállapított eljárások alkalmazandók.
(3) A bizottság a munkája során a fejlesztési együttműködés TOT- és regionális szintű lényegi problémáira összpontosít. A következetesség, az összehangolás és a kiegészítő jelleg érdekében felügyeli a programozási dokumentumok végrehajtását.
(4) A bizottság véleményt nyilvánít az alábbiakról:
a)
a programozási dokumentumok tervezetei és azok valamennyi módosítása; valamint
b)
a határozat e részének végrehajtására vonatkozó finanszírozási határozatok.
88. cikk
Az Unió küldöttségeinek szerepe
(1) Amennyiben az Uniót küldöttségvezető irányítása alatt álló küldöttség képviseli, a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatnak a meghatalmazás alapján eljáró, engedélyezésre jogosult és a számvitelért felelős tisztviselőkre vonatkozó rendelkezései alkalmazandóak.
(2) Az engedélyezésere jogosult területi és regionális tisztviselők szorosan együttműködnek a küldöttségvezetővel, aki az érintett TOT-okkal való együttműködés különböző szereplői számára a fő kapcsolattartó.
89. cikk
Állampolgárságra és származásra vonatkozó szabályok TOT-ok javára végrehajtott közbeszerzések, támogatások és más szerződéskötési eljárások tekintetében
(1) A jogosultságra vonatkozó általános szabályok:
a)
Az e határozat keretében finanszírozott, harmadik felek javát szolgáló intézkedésekhez kapcsolódóan lefolytatott, közbeszerzési szerződések kötésére, támogatások nyújtására vagy egyéb szerződések megkötésére irányuló eljárásokban való részvétel nyitva áll minden olyan természetes személy előtt, aki a (2) bekezdésben meghatározottak szerinti támogatható ország vagy terület állampolgára, valamint minden olyan jogi személy előtt, amelynek székhelye ténylegesen ilyen országban vagy területen található, valamint a nemzetközi szervezetek előtt.
b)
A valamely partnerrel vagy más támogatóval társfinanszírozott, vagy egy tagállammal megosztott irányítás keretében végrehajtott, illetve a Bizottság által létrehozott vagyonkezelő alap révén megvalósuló intézkedések esetében azon országoknak, amelyek az adott partner, más támogató vagy tagállam szabályai szerint, illetve a vagyonkezelő alap alapokmányában meghatározottak alapján támogathatók, e határozat keretében szintén támogathatók.
A megbízott szerveken - azaz tagállamokon vagy ügynökségeiken -, az Európai Beruházási Bankon, továbbá nemzetközi szervezeteken és ügynökségeiken keresztül végrehajtott intézkedések esetében azok a természetes és jogi személyek, akiket/amelyeket - az adott megbízott szerv szabályai alapján - a társfinanszírozó vagy végrehajtó szervvel kötött megállapodások támogathatóként jelölnek meg, ugyancsak támogathatónak minősülnek.
c)
Az e határozat és egyúttal valamely másik külső tevékenységhez tartozó eszköz - többek között az egyrészről az afrikai, karibi és csendes óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt (9) és legutóbb 2010. június 22-én Ouagadougou-ban módosított (10) partnerségi megállapodás - által is finanszírozott intézkedések esetében az ilyen eszközök bármelyike által kijelölt országok az adott intézkedés viszonylatában támogathatónak minősülnek.
Az e határozat alapján finanszírozott globális, regionális vagy határokon átnyúló jellegű intézkedések esetében az intézkedés földrajzi hatókörébe tartozó országokban, területeken és régiókban honos bármely természetes és jogi személy részt vehet az adott intézkedések végrehajtására irányuló eljárásokban.
d)
Az e határozat keretében finanszírozott közbeszerzési szerződés alapján vagy e határozat keretében finanszírozott támogatási megállapodásnak megfelelően beszerzett valamennyi árunak valamely támogatásra jogosult országból vagy területről kell származnia. Származhatnak azonban bármely más országból vagy területről is, amennyiben a beszerzendő áru összege nem éri el a versenytárgyalásos eljárás alkalmazásának küszöbét. E cikk alkalmazásában a „származás” fogalmát a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (11) 23. és 24. cikkében, valamint a nem preferenciális származásra alkalmazandó más uniós jogszabályokban meghatározottak szerint kell értelmezni.
e)
Az e cikkben szereplő szabályok nem alkalmazandók és nem keletkeztetnek az állampolgársághoz kapcsolódó korlátozásokat az olyan természetes személyekre vonatkozóan, akik egy támogatható vállalkozó vagy adott esetben alvállalkozó alkalmazásában vagy vele más jogszerű szerződéses viszonyban állnak.
f)
Ha azt az intézkedés sajátos jellege és céljai szükségessé teszik, és amennyiben ez hatékony végrehajtása érdekében szükséges, az e cikkben meghatározott támogathatóság korlátozható a kérelmezők állampolgársága, földrajzi elhelyezkedése vagy jellege tekintetében.
g)
A szerződést elnyert természetes és jogi személyek kötelesek tiszteletben tartani az alkalmazandó környezetvédelmi jogszabályokat - és köztük a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat is -, valamint az alapvető nemzetközi munkaügyi normákat.
(2) A következő országokból vagy területekről származó ajánlattevők, pályázók és részvételre jelentkezők támogathatók e határozat keretében:
a)
tagállamok, az Unió által elismert tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok, valamint az Európai Gazdasági Térség tagjai;
b)
TOT-ok;
c)
az ODA-kedvezményezetteket felsoroló OECD-DAC-jegyzékben szereplő azon fejlődő országok és területek, amelyek nem tagjai a G-20 csoportnak;
d)
olyan országok, amelyek számára a Bizottság külső támogatáshoz való kölcsönös hozzáférést biztosít. Legalább egy éves, korlátozott időtartamra kölcsönös hozzáférés biztosítható, amikor egy ország egyenlő feltételek mellett támogatásra jogosítja az Unióból és a TOT-okból származó jogalanyokat;
e)
az OECD tagállamai, a legkevésbé fejlett országok egyikében végrehajtott szerződések esetében;
f)
amennyiben az eljárás dokumentumaiban azt előzetesen bejelentik:
i.
a kedvezményezett országokkal szomszédos, velük hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatban álló országok;
ii.
sürgősség, vagy a termékeknek és szolgáltatásoknak a támogatásra jogosult országok piacán tapasztalt hiánya esetén minden ország.
(3) A nem támogatható országokbeli ajánlattevőket, pályázókat és részvételre jelentkezőket vagy a nem támogatható származású árukat a Bizottság támogathatónak fogadhatja el kellően indokolt esetekben, ha a jogosultságra vonatkozó szabályok lehetetlenné tennék vagy túlságosan megnehezítenék a projekt, program vagy intézkedés megvalósítását.
(4) Megosztott irányítás keretében végrehajtott intézkedések esetében az az érintett tagállam, amelyre a Bizottság végrehajtási feladatokat ruházott, jogosult a Bizottság nevében engedélyezni a más országokból származó ajánlattevők, pályázók és részvételre jelentkezők részvételét, valamint a más országokból származó árukat a (2) bekezdés f) pontjában említettek értelmében -, továbbá jogosult támogathatónak elfogadni nem támogatható országokbeli ajánlattevőket, pályázókat és részvételre jelentkezőket a (3) bekezdés értelmében, vagy nem támogatható származású árukat az (1) bekezdés d) pontjában említettek szerint.
90. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és pénzügyi ellenőrzések
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel - csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal - biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság, valamint az Európai Számvevőszék (Számvevőszék) jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (12) előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény.
Az első és második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokban, az e határozat végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat, a vonatkozó EFA pénzügyi szabályzattal összhangban.
(3) Elsősorban a TOT-ok felelősek az uniós alapok pénzügyi felügyeletéért. Ezt adott esetben az a tagállam koordinálja, amellyel a TOT kapcsolatban áll, a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban.
(4) A Bizottság felelőssége az alábbiakra terjed ki:
a)
annak garantálása, hogy az érintett TOT-ban kialakultak és megfelelően működnek az irányítási és ellenőrzési rendszerek annak biztosítása érdekében, hogy az uniós pénzeszközöket megfelelően és hatékonyan használják fel; valamint
b)
szabálytalanságok esetén ajánlások vagy korrekciós intézkedések iránti kérelmek küldése a szabálytalanságok orvoslása és bármely irányítási hiányosság kijavítása érdekében.
(5) A Bizottság, a TOT és adott esetben a vele kapcsolatban álló tagállam a közigazgatási szabályok alapján évenkénti vagy kétévenkénti találkozókon működik együtt, hogy összehangolják a programokat, módszertanokat és az ellenőrzések végrehajtását.
(6) A pénzügyi korrekciók vonatkozásában:
a)
elsősorban az érintett TOT felelős a pénzügyi szabálytalanságok észleléséért és javításáért;
b)
amennyiben azonban hiányosságok mutatkoznak az érintett TOT részéről, amennyiben a TOT nem orvosolja a helyzetet és az egyeztetésre irányuló kísérletek sikertelenek, a Bizottság jár el, hogy csökkentse vagy visszavonja a programozási dokumentum pénzügyi határozatának megfelelő teljes elkülönített összeget.
91. cikk
Nyomon követés, értékelés, felülvizsgálati folyamat és jelentéstétel
(1) A pénzügyi együttműködésnek kellőképpen rugalmasnak kell lennie annak biztosítására, hogy az intézkedések mindig megfeleljenek e határozat céljainak, és figyelembe vegyék az adott TOT gazdasági helyzetének, prioritásainak és céljainak változásait, különösen a programozási dokumentum ad hoc felülvizsgálata keretében.
(2) A felülvizsgálatot a Bizottság kezdeményezheti, illetve az adott TOT kérésére és a Bizottság jóváhagyását követően is elindítható.
(3) A Bizottság megvizsgálja a TOT-oknak - a 11. EFA keretében - nyújtott pénzügyi támogatás végrehajtása terén történt előrehaladást, és 2015-től kezdődően évente jelentést nyújt be a Tanácsnak a végrehajtásról és az eredményekről, valamint - lehetőség szerint - az uniós pénzügyi támogatás legfőbb eredményeiről és hatásairól. A jelentést megkapja az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága is.
(4) A (3) bekezdésben említett jelentés információkat tartalmaz az előző év vonatkozásában a finanszírozott intézkedésekről, a nyomonkövetési és értékelési műveletek eredményeiről, az érintett partnerek bevonásáról, valamint a 11. EFA kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak a teljesítéséről. A jelentésnek tartalmaznia kell a támogatás eredményeinek értékelését, amelyet lehetőség szerint konkrét és mérhető mutatók alapján kell elvégezni. A jelentésnek tükröznie kell továbbá a legfontosabb levont tanulságokat és az előző évi értékelés ajánlásainak nyomán tett intézkedéseket.
4. Fejezet
A támogathatóság elvei
92. cikk
Területi finanszírozásra való jogosultság
(1) A TOT-ok hatóságai jogosultak az e határozatban előírt pénzügyi támogatásra.
(2) Az érintett TOT-ok hatóságainak beleegyezésére is figyelemmel, az alábbi jogalanyok és szervek jogosultak az e határozatban előírt pénzügyi támogatásra:
a)
a TOT-ok helyi, nemzeti és/vagy regionális állami vagy részben állami ügynökségei, szervezeti egységei vagy helyi hatóságai, különös tekintettel azok pénzügyi szervezeteire és fejlesztési bankjaira;
b)
a TOT-ok és a regionális csoportok gazdasági társaságai;
c)
valamely tagállam társaságai és vállalatai, hogy a saját hozzájárulásukon kívül is képesek legyenek termelő projekteket felvállalni valamely TOT területén;
d)
a TOT-ok vagy az Unió pénzügyi közvetítő szervezetei, amelyek előmozdítják a magánbefektetések finanszírozását a TOT-okban; valamint
e)
a decentralizált együttműködés, valamint a TOT-ok és az Unió egyéb nem kormányzati szereplői, hogy a 12. cikkben említettek szerint a decentralizált együttműködés keretein belül képesek legyenek felvállalni a TOT-okban megvalósuló gazdasági, kulturális, társadalmi és oktatási projekteket és programokat.
93. cikk
Regionális finanszírozásra való jogosultság
(1) Regionális finanszírozást azon műveletek esetében alkalmaznak, amelyből az alábbiak részesülnek, illetve amelyek az alábbiakat érintik:
a)
két vagy több TOT, földrajzi helyüktől függetlenül;
b)
egy vagy több TOT és egy vagy több, az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régió;
c)
egy vagy több TOT, valamint egy vagy több szomszédos AKCS-állam vagy szomszédos nem AKCS-állam;
d)
egy vagy több TOT, egy vagy több legkülső régió és egy vagy több AKCS-állam vagy szomszédos nem AKCS-állam;
e)
két vagy több regionális testület, amelynek a TOT-ok tagjai;
f)
egy vagy több TOT és regionális testület, amelynek tagjai TOT-ok, AKCS-államok vagy egy vagy több legkülső régió;
g)
a TOT-ok és az Unió egésze; vagy
h)
legalább egy TOT egy vagy több jogalanya, hatósága vagy egyéb szerve, amely egy, a 8. cikk szerinti európai területi együttműködési csoportosulás tagja, egy vagy több legkülső régió és egy vagy több szomszédos AKCS-állam és/vagy nem AKCS-állam.
(2) Az AKCS-államok, legkülső régiók és egyéb országok részvételének lehetővé tételét biztosító finanszírozás kiegészíti az e határozat alapján a TOT-ok számára elkülönített finanszírozást.
(3) Az AKCS-államok, legkülső régiók és egyéb országok e határozat alapján létrehozott programokban való részvétele csak olyan mértékben helyezhető kilátásba, ha:
a)
az együttműködés többéves pénzügyi keretéből finanszírozott projektek és programok súlypontja a TOT-ban marad;
b)
az Unió pénzügyi eszközeinek keretrendszere egyenértékű rendelkezéseket tartalmaz; valamint
c)
tiszteletben tartják az arányosság elvét.
(4) Megfelelő intézkedések teszik lehetővé az EFA-hitelek és az Unió általános költségvetése azon hitelei finanszírozásának összehangolását, amelyeket a TOT-ok, az AKCS-országok, a legkülső régiók, valamint más országok közötti együttműködési projektek finanszírozására fordítanak, valamint különösen az ilyen projektek közös igazgatásának egyszerűsített mechanizmusait.
94. cikk
Jogosultság uniós programokban való részvételre
(1) A valamely TOT-ból származó, az 50. cikkben meghatározott természetes személyek és adott esetben valamely TOT vonatkozó állami és vagy magánszerve és intézményei jogosultak valamennyi uniós programban részt venni, illetve azokból finanszírozásban részesülni, a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is figyelemmel, amelyhez a TOT kapcsolódik.
(2) A TOT-ok ugyancsak jogosultak az Unió más országokkal - különösen a fejlődő országokkal - való együttműködést célzó programjai keretében nyújtott támogatásra, e programok szabályaira, célkitűzéseire és megállapodásaira is figyelemmel.
(3) A Bizottság a TOT-ok által benyújtott éves végrehajtási jelentésben szereplő és más rendelkezésre álló információk alapján jelentést tesz az EFA-TOT-bizottságnak a TOT-ok uniós programokban való részvételéről.
ÖTÖDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
95. cikk
A Bizottság felhatalmazás alapján nyert jogkörei
A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a vámügyi jogszabályokban bekövetkező technológiai fejlemények figyelembevétele céljából a VI. melléklet függelékeinek módosítására vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 96. cikkben meghatározott eljárással összhangban.
96. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 95. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2014. január 1-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) A Tanács bármikor visszavonhatja a 95. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 95. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
97. cikk
A jogállás megváltozása
A Tanács, az EUMSZ 203. cikkével összhangban eljárva határoz e határozat szükséges kiigazításairól, amennyiben:
a)
egy TOT függetlenné válik:
b)
egy TOT elhagyja a társulást;
c)
egy TOT legkülső régióvá válik;
d)
egy legkülső régió TOT-tá válik.
98. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2001/822/EK tanácsi határozat hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra történő hivatkozásokként kell értelmezni.
99. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat 2014. január 1-jén lép hatályba.
A VI. melléklet a 65. cikkében előírtak szerint alkalmazandó.
Kelt Brüsszelben, 2013. november 25-én.