RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 502/2013
af 29. maj 2013
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 990/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EØF) nr. 2474/93 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) (»den oprindelige undersøgelse«). Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13 blev denne told ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (3) udvidet til også at omfatte importen af visse dele til cykler med oprindelse i Kina. Derudover blev det besluttet at oprette en fritagelsesordning på grundlag af grundforordningens artikel 13, stk. 2. De nærmere bestemmelser for ordningen er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 (4). For at opnå fritagelse fra den udvidede told skal cykelproducenter i Unionen overholde betingelserne i grundforordningens artikel 13, stk. 2, nemlig en andel af kinesiske cykeldele i produktionen på højst 60 % eller en værditilvækst på mere end 25 % til alle indførte dele. Til dato er der indrømmet mere end 250 fritagelser.
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1524/2000 (5), at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes.
(3)
Efter en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (»ændringsinterimsundersøgelsen«), besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1095/2005 (6) at øge den gældende antidumpingtold til 48,5 %.
(4)
Efter en undersøgelse af antiomgåelsesforanstaltningerne i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 171/2008 (7) at opretholde udvidelsen af den antidumpingtold, der indførtes på importen af cykler med oprindelse i Kina til importen af visse dele til cykler fra Kina.
(5)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 990/2011 (8) (»den tidligere undersøgelse«), at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes.
2. Indledning på eget initiativ
(6)
Efter udløbsundersøgelsens afslutning i oktober 2011 viste den dokumentation, som Kommissionen var i besiddelse af, at omstændighederne vedrørende dumping og skade, som lå til grund for indførelsen af de gældende foranstaltninger, kunne have ændret sig, og at disse ændringer var af varig karakter.
(7)
Især peger de umiddelbare oplysninger, der er til rådighed for Kommissionen, på, at det eksportkvotesystem, der anvendtes på cykelproducenter i Kina, og som i forbindelse med ændringsinterimsundersøgelsen forhindrede, at de eksporterende producenter kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, er blevet afskaffet i januar 2011.
(8)
Desuden har der fundet betydelige ændringer sted i EU-erhvervsgrenens struktur. Især har en række EU-producenter skiftet den komplette produktionscyklus ud med (delvise) samleprocesser, hvor der benyttes importerede dele.
(9)
Desuden indgår et stort antal producenter nu i Unionens cykelindustri som følge af en række udvidelser af EU-erhvervsgrenen i 2004 og 2007. Desuden har adskillige producenter, som var en del af EU-erhvervsgrenen forud for de to udvidelsesrunder, flyttet deres produktionsfaciliteter eller oprettet nye faciliteter i de nye medlemsstater. Som et resultat heraf kan EU-erhvervsgrenens omkostningsniveau have ændret sig.
(10)
Endelig blev den nuværende skadestærskel beregnet på grundlag af cykler, der er fremstillet af stål, men det ser ud til, at de fleste cykler i dag fremstilles af aluminiumlegeringer.
(11)
Alle disse ændringer synes at være af varig art, og de underbygger derfor behovet for at revurdere konklusionerne om skade og dumping.
(12)
Desuden er antallet af virksomheder i fritagelsesordningen hastigt voksende, og ordningen er ikke blevet tilpasset siden dens indførelse i 1997. Derudover er systemet til overvågning af importen af de dele, der er undtaget fra antidumpingforanstaltningerne, blevet meget komplekst og byrdefuldt, hvilket kan bringe dets effektivitet i fare.
(13)
Kommissionen meddelte efter en høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og offentliggjorde en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) (9) i Den Europæiske Unions Tidende den 9. marts 2012 om indledningen på eget initiativ af en interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina.
3. Sideløbende antiomgåelsesundersøgelse
(14)
Kommissionen indledte den 25. september 2012 ved forordning (EU) nr. 875/2012 (10) en undersøgelse vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 990/2011 på importen af cykler med oprindelse i Kina ved import af cykler afsendt fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien, og om at gøre denne import til genstand for registrering (»antiomgåelsesundersøgelsen«).
(15)
I maj 2013 udvidede Rådet ved forordning (EU) nr. 501/2013 (11) (»antiomgåelsesforordningen«) de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina til at omfatte importen af cykler afsendt fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien, da det konstateredes, at denne import indebærer omgåelse af foranstaltningerne ved omladning og/eller samleprocesser, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1 og 2.
4. Sideløbende antisubsidieundersøgelse
(16)
Den 27. april 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (12) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af cykler med oprindelse i Kina (»antisubsidieundersøgelsen«).
(17)
I november 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13) om, at konklusionerne i antiomgåelsesundersøgelsen kan anvendes i forbindelse med den antisubsidieundersøgelse, der er nævnt i betragtning 14 og 15.
(18)
I maj 2013 afsluttede Kommissionen ved afgørelse 2013/227/EU (14) antisubsidieundersøgelsen uden at indføre foranstaltninger.
5. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(19)
Kommissionen underrettede officielt kendte EU-producenter, kendte sammenslutninger af EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og en sammenslutning af kinesiske producenter, repræsentanterne for det pågældende land, kendte importører og sammenslutninger af importører, kendte EU-producenter af dele til cykler og deres sammenslutninger samt kendte sammenslutninger af brugere om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(20)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og deres sammenslutninger, alle EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. januar 2011 til 31. december 2011.
(21)
Da repræsentanterne for det pågældende land ikke gav sig til kende ved indledningen af undersøgelsen, kontaktede Kommissionen omkring 70 kinesiske virksomheder, som allerede var kendt af Kommissionens tjenestegrene fra den tidligere undersøgelse. På et senere tidspunkt, hvor antisubsidieundersøgelse i betragtning 16 blev indledt, identificerede Kommissionen ca. 300 andre kinesiske eksporterende producenter, der også blev kontaktet som led i denne interimsundersøgelse.
(22)
Til trods for Kommissionens bestræbelser på at indhente samarbejde gav kun otte kinesiske grupper af eksporterende producenter sig til kende, hvoraf kun fire angav eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (»NUP«), jf. definitionen i betragtning 37, og tegnede sig for mindre end 4 % af den samlede import af cykler fra Kina i NUP.
(23)
På grundlag af ovenstående besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver blandt de eksporterende producenter i Kina.
(24)
For en kinesisk eksporterende gruppe, Giant China, var anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, berettiget, hvilket fremgår af betragtning 63-64 og 131. Samarbejdsviljen blandt de kinesiske eksporterende producenter blev således yderligere reduceret.
(25)
Som det fremgår af betragtning 32-35 blev der udtaget en stikprøve af EU-producenter.
(26)
Som forklaret i betragtning 36 besluttede man, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver for ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(27)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre parter, der anmodede herom inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig EU-producenterne i stikprøven, de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende, jf. betragtning 36, og kendte producenter af dele til cykler i Unionen.
(28)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser og andre bemærkninger fra fire grupper af kinesiske eksporterende producenter og deres repræsentant, otte EU-producenter, som indgår i stikprøven, en sammenslutning af brugere og otte sammenslutninger af EU-producenter, 53 producenter af dele til cykler og en sammenslutning af producenter af dele til cykler. Ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som blev kontaktet, besvarede spørgeskemaet.
(29)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Producenter af cykler i Unionen
-
Accell Hunland, Ungarn
-
Decathlon RGVS, Portugal
-
Denver srl, Italien
-
SC Eurosport DHS, Rumænien
-
Koninklijke Gazelle, Nederlandene
-
Maxcom Ltd, Bulgarien
-
MIFA, Tyskland
-
Sprick Rowery, Polen
b)
Producenter af dele til cykler i Unionen
-
Chimsport, Rumænien
-
Telai Olagnero, Italien
c)
Eksporterende producenter i Kina
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexico
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexico
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger (»fremlæggelsen af oplysninger«) påstod visse parter, at de ikke fik tilstrækkelig lang tid til at fremsætte bemærkninger. Det skal hertil bemærkes, at parterne fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger i henhold til grundforordningens artikel 20, stk. 5. Denne påstand afvises derfor.
6. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(32)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af otte virksomheder ud af de over 380 EU-producenter, Kommissionen havde kendskab til inden indledningen af undersøgelsen, som især blev udtaget på grundlag af den største repræsentative produktions- og salgsmængde, der med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed, i betragtning af den geografiske spredning. Stikprøven omfattede de største producentlande i betragtning af produktionsmængderne. For hvert af disse lande var de virksomheder, der indgik i stikprøven, blandt de største repræsentative samarbejdsvillige producenter. Stikprøven omfattede også enheder fra de største samarbejdsvillige grupper. Der blev i denne procedure især lagt vægt på at udtage en stikprøve af lige mange virksomheder fra de gamle og de nye medlemsstater.
(33)
Stikprøven repræsenterede ca. 25 % af den samlede anslåede EU-produktion og det anslåede salg i NUP. Interesserede parter blev opfordret til at gøre sig bekendt med sagen og til at fremsætte bemærkninger om rimeligheden af dette valg inden for 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(34)
Visse interesserede parter gjorde indsigelser mod stikprøven af EU-producenter. De påstod, i) at den midlertidige stikprøve kun omfattede visse retlige enheder, der tilhører grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, i stedet for alle de retlige enheder, der udgør hele den økonomiske enhed, der fremstiller den pågældende vare; og ii) at forslaget omfattede en virksomhed, der for nylig var tabsgivende, mens EU-producenterne i samme periode havde gode kår. Det blev desuden påstået, at dette tab ikke hang sammen med den pågældende vare.
(35)
Disse argumenter blev afvist af følgende grunde: i) De enheder, der tilhører store grupper, som arbejdede uafhængigt af andre datterselskaber i samme gruppe, blev fundet repræsentative for EU-erhvervsgrenen, og det var derfor ikke nødvendigt at undersøge hele gruppen på et konsolideret grundlag. ii) Den pågældende interesserede part begrundede ikke sin påstand om, at den virksomhed, der indgik i stikprøven og som angiveligt var tabsgivende, ikke skulle være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Endelig skal det bemærkes, at den udtagne stikprøve skal være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen, men de enkelte udtagne virksomheder behøver ikke nødvendigvis at være homogene. Den pågældende parts påstand måtte derfor afvises.
7. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(36)
Det påtænktes også i indledningsmeddelelsen at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev kontaktet efter indledningen. Da der kun indkom få besvarelser som led i stikprøveundersøgelsen, blev der ikke udtaget en stikprøve. Alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende, blev opfordret til at samarbejde og modtog et spørgeskema. Ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede spørgeskemaet eller samarbejdede som led i den nuværende undersøgelse.
8. Undersøgelsesperiode
(37)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(38)
Den vare, der er genstand for den nuværende undersøgelse, er cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler) (»den undersøgte vare«) med oprindelse i Kina, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 8712 00 30 og ex 8712 00 70.
(39)
Som i den tidligere undersøgelse blev cyklerne inddelt i følgende kategorier:
-
A) ATB-cykler (cykler til alt terræn, herunder mountain bikes, 24″ eller 26″)
-
B) trekking-, by-, hybrid-, VTC- og touring-cykler, 26″ eller 28″
-
C) BMX- og børnecykler, 16″ eller 20″
-
D) andre cykler (undtagen unicykler).
(40)
Alle typer cykler som defineret ovenfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De sælges desuden gennem stort set de samme distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på EU-markedet. Da cyklerne har de samme grundlæggende anvendelsesformål, er de i vidt omfang indbyrdes udskiftelige, og modeller fra forskellige kategorier konkurrerer derfor med hinanden. Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.
(41)
En part påstod, at de forskellige typer cykler har markant forskellige egenskaber og anvendelsesformål og dermed også markant forskellige priser, mens disse forskellige typer cykler ud fra forbrugerens synsvinkel ikke er indbyrdes udskiftelige. Det blev endvidere påstået, at cykler af stål og aluminium ikke kan betragtes som indbyrdes udskiftelige, og at priserne også er forskellige.
(42)
Til støtte for sin påstand indsendte parten en undersøgelse om de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål for fem forskellige varetyper og deres indbyrdes udskiftelighed. Det skal bemærkes, at undersøgelsen angiveligt var baseret på besvarelserne fra 36 personer, men det fremgår ikke klart, hvordan disse respondenter var blevet udvalgt. Det ser desuden ud til, at den specifikt blev gennemført med henblik på den nuværende undersøgelse. Undersøgelsen indeholder ingen kvantificerbare data. Det skal bemærkes, at indholdet af denne undersøgelse tilsyneladende er baseret på udtalelser fra kunder og/eller cykelproducenter og ikke verificerbar dokumentation. Undersøgelsesresultaternes repræsentativitet er derfor tvivlsom.
(43)
Parten har ikke fremlagt andre oplysninger til støtte for sin påstand.
(44)
Undersøgelsen bekræftede, at alle typer cykler som defineret ovenfor har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Det blev navnlig konkluderet, at brugen af forskellige råvarer ikke påvirkede de grundlæggende egenskaber af en cykel. Selv om stål og aluminium har forskellige tekniske egenskaber såsom vægt, er de grundlæggende egenskaber i en cykel af stål og aluminium meget ens.
(45)
Parten fremlagde desuden heller ingen beviser for, at cykler af stål og cykler af aluminium skulle have forskellige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber.
(46)
Med hensyn til de specifikke anvendelsesformål, brug og brugernes opfattelse af de pågældende cykler har undersøgelsen bekræftet, at alle cykler har samme grundlæggende anvendelsesformål og i alt væsentligt udfylder den samme funktion. De forskellige kategorier skal i princippet opfylde forskellige slutbrugeres krav, men slutbrugerne vil ofte anvende en cykel i en bestemt kategori til mange forskellige formål.
(47)
Der er følgelig ingen klare skillelinjer på grundlag af slutbrugernes anvendelse af cyklerne og forbrugernes opfattelse af de forskellige kategorier.
(48)
Desuden skelner EU-producenterne ofte ikke selv mellem cykler i de forskellige kategorier, hvad angår produktion, distribution og bogføring. De bruger nemlig ofte den samme fremstillingsproces for alle kategorier af cykler.
(49)
Desuden sælges cykler i de forskellige kategorier gennem stort set de samme distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på EU-markedet.
(50)
Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.
(51)
En part fremførte, at den nuværende undersøgelse omfatter to KN-koder, jf. betragtning 38, men den tidligere undersøgelse i betragtning 5 omfattede tre KN-koder, nemlig ex 8712 00 10, 8712 00 30 og ex 8712 00 80. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ændringerne i koderne skyldtes ændringer i den kombinerede nomenklatur, som indførtes ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1006/2011 (15) med virkning fra den 1. januar 2012.
(52)
I den forbindelse påstod parten, at cykler uden kuglelejer ikke burde betragtes under ét med cykler med kuglelejer. Undersøgelsen viste dog, at cykler med kuglelejer og cykler uden kuglelejer har de samme tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Parten understøttede desuden ikke sin påstand med dokumentation, og påstanden afvises derfor.
(53)
Desuden påstod parten, at der er væsentlige forskelle i Eurostats gennemsnitlige importpriser mellem de to KN-koder, der omfatter den pågældende vare. Det skal i denne forbindelse fremhæves, at Eurostats gennemsnitspris på grund af varesortimentet kun kan anvendes som en indikator for pristendensen, men ikke kan anvendes til at sammenligne salgspriserne mellem de forskellige lande og Unionen, hvilket også fremgår af betragtning 157.
(54)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog en part sin påstand om, at de forskellige typer cykler, der er omfattet af undersøgelsen, ikke er de samme varer, og påstod, at virksomheden havde fremlagt positive beviser for forskelle i råvarer, fysiske egenskaber, teknologiske egenskaber, endelige anvendelsesformål, som angiveligt skulle findes mellem de forskellige typer cykler.
(55)
Det skal hertil bemærkes, at de positive beviser, som parten påstår at have fremlagt, faktisk er den undersøgelse, som Kommissionen tog stilling i betragtning 42. Efter en grundig analyse konkluderede Kommissionen, at repræsentativiteten af undersøgelsens resultater var tvivlsom, jf. begrundelserne i betragtning 42.
(56)
Parterne påstod, at børnecykler, som parten definerede som cykler med hjulstørrelse på højst 16″, bør udelukkes fra undersøgelsens varedækning. Disse påstande blev baseret på antagelsen om, at især brugsvarigheden og de enklere egenskaber tydeligvis adskilte disse cykler fra andre typer cykler, der hører under varedækningen i denne undersøgelse.
(57)
Disse påstande blev dog fundet utilstrækkelige til at udelukke cykler med hjulstørrelse på højst 16″ fra varedefinitionen, da de ikke blev begrundede med tilstrækkelig dokumentation for, at der i denne undersøgelse er et klart skel mellem cykler med hjulstørrelse på højst 16″ og andre typer cykler i varedækningen. Det blev nemlig til gengæld konkluderet, at de væsentligste fysiske og tekniske egenskaber for cykler med en hjulstørrelse på højst 16″, som var de samme som for den pågældende vare - et menneskedrevet, pedaldrevet køretøj med mere end et hjul fastgjort til et stel - var meget vigtigere end de andre forskelle (altså hovedsagelig hjulstørrelsen). Det viste sig endvidere, at produktion, design, salgskanaler og forbrugerservice ikke var grundlæggende anderledes end for andre undersøgte typer cykler, der er genstand for undersøgelsen. Den kendsgerning, at cykler med hjulstørrelse på højst 16″ udgør en særskilt undergruppe i varedækningen for den pågældende vare, berettiger ikke en udelukkelse heraf fra varedækningen. Det blev navnlig konkluderet, at der ikke er nogen klar skillelinje mellem cykler med hjulstørrelse på højst 16″ og den pågældende vare, men snarere, at der er et stort overlap vedrørende definitionen af den pågældende vare, nemlig at det er et menneskedrevet, pedaldrevet køretøj med mere end et hjul, som overvejende anvendes til transport og sport. Undersøgelsen viste i den henseende at en af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter faktisk eksporterede cykler til Unionen med en hjulstørrelse på 12″, som ikke nødvendigvis betragtedes som børnecykler, men som var foldecykler, der anvendes af voksne, for hvem opbevaring var en vigtig egenskab for cyklerne.
(58)
Anmodningen om at udelukke cykler med en hjulstørrelse på højst 16″ fra undersøgelsens varedækning afvises således.
2. Samme vare
(59)
Cykler, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler, der fremstilles og sælges på referencelandets marked, og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål og anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
1.1. Vurdering af markedsøkonomisk behandling
(60)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, som er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(61)
I forbindelse med denne undersøgelse anmodede alle eksporterende grupper, der oprindeligt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og de indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(62)
For alle eksporterende grupper, der oprindeligt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og efterprøvede ved kontrolbesøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
(63)
Besvarelsen fra den ene gruppe, Giant China, blev betragtet som meget mangelfuld, da den ikke omfattede alle de nødvendige oplysninger om gruppens struktur til trods for Kommissionens bestræbelser på at indhente de nødvendige oplysninger fra gruppen.
(64)
Giant China blev, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1, informeret om, at Kommissionen sandsynligvis ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger i gruppens tilfælde og opfordrede den til at fremsætte bemærkninger. Da Giant China dog afslog at indsende de nødvendige oplysninger til Kommissionen, blev grundforordningens artikel 18, stk. 1, anvendt, og anmodningen om markedsøkonomisk behandling blev afslået.
(65)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at ingen af de kinesiske virksomhedsgrupper kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da de ikke opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), af følgende årsager.
(66)
Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende grupper var i stand til at påvise, at de opfyldte kriterium 1, da der blev konstateret statslig indgriben i beslutninger vedrørende de vigtigste råvarer (stål og aluminium). De samarbejdsvillige eksporterende gruppers omkostninger til stål og aluminium udgør mindst 20-25 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Mange virksomheder er fuldt ud vertikalt integrerede, hvilket vil sige, at de indkøber aluminiumsbarrer eller stål til fremstilling af rør, som derefter anvendes til fremstilling af stel/forgafler og endelig cykler.
(67)
Undersøgelsen viste, at de tre samarbejdsvillige kinesiske grupper af eksporterende producenter købte stål og aluminium til brug for produktionen af den pågældende vare på det kinesiske hjemmemarked.
(68)
Priserne er baseret på noteringerne for aluminium på den statskontrollerede børs Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (»børsen« eller »SHFE«). Denne børs er en lukket børs for kinesisk registrerede virksomheder og kinesiske borgere, og den kontrolleres af det statslige reguleringsorgan (State Securities Regulatory Commission). En lang række bestemmelser, der vedrører børsens funktion, bidrager til en lav volatilitet og priser, der ikke afspejler markedsværdien på SHFE: Daglige prisudsving er begrænset til 4 % over eller under den fastlagte pris fra den foregående handelsdag, der handles kun i en begrænset periode (indtil den 15. dag i hver måned), terminskontrakter er begrænset til en varighed på op til 12 måneder, og både børsen og mæglerne opkræver handelsgebyrer.
(69)
Hvad angår handler på SHFE kan fysiske leveringer kun ske i et godkendt lager i Kina i modsætning til internationale børser, hvor leveringen kan ske globalt. Endvidere er SHFE kun en platform for fysiske udvekslinger (der sælges ingen derivater), og dette betyder, at det kinesiske aluminiumsmarked er fuldstændigt isoleret. Som en følge heraf er der i praksis ikke mulighed for arbitrage med den globale benchmark, London Metals Exchange (»LME«), eller andre markeder og børsen fungerer isoleret fra den øvrige verdens markeder. Der er derfor ikke mulighed for arbitrage mellem disse markeder. I NUP lå priserne på primæraluminium ca. 7 % lavere på SHFE (ekskl. moms) end på LME (også ekskl. moms), sammenlignet på grundlag af spotpriserne.
(70)
Staten griber også ind i prisfastsættelsesmekanismerne på SHFE, da staten både er sælger og køber af primæraluminium gennem State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan China Securities Regulatory Commission (»CSRC«).
(71)
Kina yder støtte til forarbejdning af aluminiumsprodukter med en delvis momsgodtgørelse på eksporten af mange aluminiumsprodukter (for cykler er satsen på 15 %); ved eksport af primæraluminium sker der dog ingen godtgørelse. Dette er et incitament for den kinesiske industri til at forarbejde aluminium, og det har en direkte indvirkning på udbuddet af og prisen på primæraluminium på hjemmemarkedet. Desuden viste undersøgelsen, at primæraluminium til eksport pålægges en afgift på 17 %, mens eksporten af cykler ikke pålægges afgifter. Dette bekræfter konklusionerne om den kinesiske stats indgriben på det hjemlige marked for aluminium. Disse instrumenter trykker hjemmemarkedspriserne, da de tilskynder den hjemlige industri til at fremstille færdige varer, der omfatter aluminium (som f.eks. den pågældende vare) både til hjemmemarkedet og eksportmarkeder.
(72)
En anden fordrejning fra den kinesiske stats side sker i form af interventioner på markedet gennem State Reserves Bureau (»SRB«), som er en del af National Development Reform Commission (»NDRC«). I slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009 begyndte SRB at opkøbe lagre af primæraluminium fra kinesiske aluminiumsmelteanlæg for at stimulere prisen på råvaren. SRB solgte primæraluminium tilbage til markedet, hvilket f.eks. skete i november 2010, jf. oplysninger fra Bloomberg (16). Nyhedsagenturet, Xinhua News Agency, berettede om disse foranstaltninger til opbygning af lagre i december 2008 og oplyste, at der var planer om at samle op til 300 000 ton aluminium til priser, som var 10 % højere end markedsprisen, i en foranstaltning, der var udarbejdet for at øge priserne (17). SRB's plan om opbygning af lagre involverede køb fra en række kinesiske smelteanlæg, selv om ca. halvdelen blev købt fra Aluminium Corporation of China Ltd. Ovenstående viser, at den kinesiske stat har en afgørende rolle i prisfastsættelsen for primæraluminium, og at den griber ind på markedet.
(73)
At de markante statslige indgreb, der er beskrevet i ovenstående, er klart målrettede, bekræftes bl.a. ved den 12. femårsudviklingsplan for aluminium (2011-2015), hvor den kinesiske regering eksplicit bekræfter, at det er hensigten at tilpasse skatte- og eksportskattelettelser og andre økonomiske løftestænger og at gennemføre en streng kontrol af den samlede ekspansion og eksporten af primærprodukter. Denne plan er en videreførelse af den politik, som fandtes i den tidligere aluminiumsplan. Endvidere er disse planer blevet gennemført igennem mange år, og som vist i ovenstående var en række gennemførelsesforanstaltninger i kraft i NUP.
(74)
De mange statsligt indførte fordrejninger i de kinesiske priser på primæraluminium påvirker råvarepriserne. Herudover nyder producenterne godt af en fordel ved disse fordrejninger i den forstand, at de normalt foretager deres indkøb på det kinesiske marked hos lokale leverandører, der bruger kinesiske spotmarkedspriser (eller SHFE-priser) som benchmark. I NUP lå disse priser ca. 7 % under verdensmarkedspriserne. Teoretisk set kan kinesiske virksomheder også købe visse mængder til LME-prisen, når priserne på det kinesiske marked er højere som følge af statens indgriben intervention - mens det modsatte ikke er muligt for ikke-kinesiske operatører.
(75)
Det kan således konkluderes, at det kinesiske aluminiumsmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(76)
Den kinesiske stats indgriben i stålsektoren er dokumenteret ved, at hovedparten af de største stålproducenter i Kina er statsejede, og den installerede kapacitet og produktion påvirkes af forskellige femårsindustriplaner, navnlig den nuværende 12. femårsplan (2011-2015) for jern- og stålsektoren.
(77)
Staten udøver desuden væsentlig kontrol over råvaremarkedet. Koks (som sammen med jernmalm er de vigtigste råvarer til produktion af stål) er underlagt mængderestriktioner ved eksport og en eksportafgift på 40 %. Det kan således konkluderes, at det kinesiske stålmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(78)
Kommissionen har gennemført en antidumpingundersøgelse (18), som har bekræftet betydningen af den statslige indgriben i den specifikke rørsektor, som er den vigtigste råvare til fremstilling af cykler af stål.
(79)
Det kan således konkluderes, at det kinesiske stålmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(80)
Under disse omstændigheder har ingen af virksomhederne været i stand til at bevise, at deres forretningsmæssige beslutninger vedrørende køb af råvarer ikke er underkastet en væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne ved de vigtigste indkøb gennemgående afspejler markedspriserne. De kunne således ikke påvise, at de opfyldte kriterium 1.
(81)
Vedrørende de andre fire kriterier, var de tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i stand til at påvise, at de opfyldte disse kriterier.
(82)
I lyset af konklusionerne om kriterium 1, blev det efter høring af det rådgivende udvalg konkluderet, at de tre samarbejdsvillige kinesiske grupper af eksporterende ikke skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(83)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende virksomheder i Kina og klageren. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
1.2. Parternes argumenter
(84)
Efter fremlæggelsen af konklusionerne om markedsøkonomisk behandling påstod en virksomhed, at afslaget på markedsøkonomisk behandling er baseret på den kinesiske cykelindustri som helhed og ikke på individuelle virksomheder. Det skal i den forbindelse bemærkes, at selv om Kommissionen foretog en vurdering af stål- og aluminiumssektoren i Kina, er der er en klar forbindelse mellem stål- og aluminiumsmarkederne i Kina og de samarbejdsvillige gruppers indkøb af stål- og aluminiumsprodukter som råvare.
(85)
Det blev desuden påstået, at de kinesiske cykelproducenters omkostningsfordel vedrørende stål og aluminium er ubetydelig, da den kun udgør mellem 1,4 % og 1,75 % i betragtning af, at primæraluminium og stål udgør 20-25 % af produktionsomkostningerne til cykler, og at prisforskellen mellem LME- og SHFE-priserne var på 7 % i NUP.
(86)
Det skal i den forbindelse fremhæves, at den afgørende faktor i analysen er råvarens andel i produktionsomkostningerne (som i denne sag er betydelig, da den udgør mindst 20-25 % af produktionsomkostningerne) og den kendsgerning, at råvaremarkedet er fordrejet i Kina. Fordrejningens nøjagtige kvantitative virkning for virksomhedens omkostninger betragtes ikke som en afgørende faktor.
(87)
Det blev desuden påstået, at Kommissionen i en anden undersøgelse havde analyseret de direkte priser på råvarer, der brugtes til produktion af den pågældende vare, i stedet for prisen på de primære råvarer, og at Kommissionen i den foreliggende sag burde have evalueret den statslige indgriben i priserne på de direkte råvarer, altså ekstrudering af aluminiumslegeringer, og ikke i primæraluminium, som er den vigtigste råvare.
(88)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at de enkelte undersøgelser analyseres separat. Det forhold, at markedet for primæraluminium kontrolleres af staten, antyder, at markedet for mellemprodukter af aluminium heller ikke fungerer på markedsøkonomiske vilkår, altså udbud og efterspørgsel. Påstanden blev derfor afvist.
(89)
Det blev desuden påstået, at eventuelle forskelle i prisen på primæraluminium mellem SHFE og LME ikke kan føre til en forskel i prisen på ekstrudering af aluminiumslegeringer mellem de respektive markeder, og at faktorer som f.eks. produktionseffektivitet, overskydende kapacitet og omkostninger til miljøforpligtelser bør tages i betragtning.
(90)
Det skal i den forbindelse understreges, at der ikke blev indsendt beviser for denne påstand. Da der ikke blev fremlagt beviser, var Kommissionen ikke i stand til at analysere og verificere denne påstand, som derfor blev afvist.
(91)
Det blev endvidere påstået, at Kommissionen ved at se bort fra, at der findes en lang række mellemprodukter, havde set bort fra de faktiske egenskaber og faktorer i forbindelse med prisfastsættelse for de endelige cykelprodukter. Da cykler sælges direkte til slutbrugerne (i modsætning til primæraluminium), er andre faktorer end råvareprisen afgørende for prisen på cykler, f.eks. cyklens specifikke tekniske egenskaber og forbrugernes efterspørgsel.
(92)
Der blev imidlertid ikke fremlagt yderligere oplysninger om disse egenskaber og faktorer, som burde tages i betragtning, og det var således ikke muligt for Kommissionen at fremsætte bemærkninger hertil.
(93)
Det blev endvidere påstået, at Kommissionen foretog en forkert vurdering af principperne for SHFE. Det blev påstået, at CSRC regulerer SHFE's funktioner på samme måde som bl.a. Autorité des marchés financiers (»AMF«) i Frankrig eller Financial Services Authority (»FSA«) i Det Forenede Kongerige, og at CSRC's rolle og særlige regulerings- og tilsynsforanstaltninger er i overensstemmelse med G-20-principperne. Konklusionerne om markedsøkonomisk behandling, som er baseret på CSRS' rolle og SHFE's funktioner, er således ubegrundede.
(94)
Det skal bemærkes, at virksomheden ikke tog højde for den kendsgerning, at FSA (19) og AMF (20) er uafhængige ikke-statslige organer, hvorimod CSRC er en enhed i et ministerium, som hører direkte under State Council (statsrådet) (21). Statsrådet er statens øverste udøvende organ og statsadministrationens øverste organ (22). Dette er endnu et eksempel på, at staten er aktivt involveret i reguleringen af aluminiumsmarkedet i Kina. Hvad angår overholdelsen af G-20-principperne, fremlagde virksomheden blot en erklæring uden egentlig at uddybe, hvilke principper der refereres til. Påstanden afvises derfor.
(95)
Derudover var en virksomhed ikke enig i Kommissionens vurdering af, at arbitrage mellem den globale benchmark LME eller andre markeder og SHFE-priserne ikke er praktisk mulig, og at SHFE derfor anvendes isoleret fra andre verdensmarkeder.
(96)
Det skal bemærkes, at dette modsiger virksomhedens accept af prisforskellen mellem SHFE og LME i den periode, hvor SHFE-prisen var højere end LME-priserne, idet det påstås, at de kinesiske producenter i den omtalte periode betalte mere for aluminiumsprodukter end EU-producenterne.
(97)
Virksomheden påstod endvidere, at SHFE fra 2010 begyndte at tillade fysiske leveringer af aluminium til toldlagre i Shanghais frihandelszone. Det ses heraf, at denne erklæring ikke modsiger, men nærmere bekræfter Kommissionens vurdering af, at fysiske leveringer kun kan finde sted til lagre i Kina, som er blevet godkendt af SHFE, i modsætning til international handel, hvor leveringer kan finde sted hvor som helst i verden.
(98)
Det blev også påstået, at SHFE er et terminsmarked, og at terminskontrakter om aluminium er blevet handlet på SHFE siden 1991, og at Kommissionens konklusion om, at der ikke sælges derivater på SHFE, således er ukorrekt.
(99)
SHFE er ganske rigtigt et terminsmarked. De terminskontrakter, der handles på SHFE, afsluttes med fysiske leveringer. Derivatprodukter uden fysisk levering, dvs., at de ikke egentlig udnyttes, men handles inden deres leveringsdato, er begrænset i Kina, og SHFE er derfor blot en platform for fysisk udveksling, hvilket isolerer det kinesiske aluminiumsmarked.
(100)
Det blev også påstået, at Kommissionens argumenter vedrørende virkningen af moms/skatte-foranstaltningerne og lagerforanstaltningerne vedrørende primæraluminium for prisfastsættelsen på cykler er økonomisk tvivlsomme og ikke tilstrækkeligt begrundede.
(101)
Da virksomheden imidlertid ikke uddybede, hvilke elementer Kommissionen mangler i sin analyse, eller yderligere begrundede sin påstand, var det ikke muligt for Kommissionen at fremsætte bemærkninger hertil.
(102)
Det blev endvidere påstået, at der er mange ligheder mellem Kina industripolitik og EU-politikkerne, og at Kommissionen ikke har påvist, at Kinas industripolitik har en direkte eller væsentlig indvirkning på de kinesiske eksporterende cykelproducenters beslutninger om råvarer, cykelproduktion eller -salg.
(103)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke var klart, hvilke EU-politikker virksomheden henviste til, og Kommissionen kan derfor ikke fremsætte bemærkninger til denne påstand. Desuden skal det vedrørende udtalelsen om, at det ikke blev bevist, at Kinas industripolitik har en væsentlig indvirkning på de kinesiske eksporterende cykelproducenters beslutninger om råvarer, produktion og salg, bemærkes, at 5-årsplanen i den kinesiske aluminiumssektor, fordrejningerne i prisen på aluminium, som handles på et isoleret marked, hvor aluminium udgør 20-25 % af de samlede produktionsomkostninger til en cykel, peger i retning af en tydelig forbindelse mellem Kinas industripolitik og de kinesiske eksporterende cykelproducenters beslutninger om råvarer, produktion og salg.
(104)
Det blev også påstået, at Kommissionen ikke overholdt den frist på tre måneder, som er fastsat i grundforordningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen på grund af de kinesiske eksportørers meget begrænsede samarbejde gjorde en ekstra indsats for at opnå et bredere samarbejde ved at tage kontakt til en lang række flere eksportører, som blev identificeret senere i undersøgelsen. Det var som følge heraf ikke muligt at træffe afgørelse om markedsøkonomisk behandling inden for den fastlagte frist. Kommissionen minder desuden om, at Retten (23) for nylig har afgjort, at en afgørelse om markedsøkonomisk behandling truffet uden for den frist på tre måneder, som er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke i sig selv er nok til at føre til en annullering af en forordning om indførelse af antidumpingforanstaltninger. Det skal endvidere bemærkes, at grundforordningens artikel 2, stk. 7, imidlertid er blevet ændret, hvilket betyder, at Kommissionen kun skal træffe afgørelse om markedsøkonomisk behandling af virksomhederne i stikprøven, og at denne afgørelse normalt skal foreligge senest syv måneder efter, men ikke senere end otte måneder efter indledningen af undersøgelsen (24). Denne ændring gælder alle nye og igangværende undersøgelser, herunder denne undersøgelse. Afgørelserne forelå inden otte måneder efter datoen for indledningen af undersøgelsen.
(105)
Ud fra ovenstående blev påstanden om manglende overholdelse af fristen på tre måder afvist.
1.3. Parternes anmodninger
(106)
En part anmodede om, at anmodninger om markedsøkonomisk behandling fra producenter i Kina, som stoppede med at eksportere til Unionen, også skulle analyseres. Det blev påstået, at disse producenter kun stoppede med at eksportere til Unionen på grund af den antidumpingtold, der blev indført i 2005.
(107)
Det skal i den forbindelse fremhæves, at konklusionerne vedrørende dumping og skade vedrører den nuværende undersøgelsesperiode (»NUP«), som blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 1. Dette betyder, at de oplysninger, der blev indhentet fra de eksporterende producenter med henblik på at fastsætte den normale værdi og eksportprisen, også udelukkende vedrører denne periode. Analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling gennemføres med henblik på fastsættelse af den normale værdi for de eksporterende producenter i Kina, som derefter sammenlignes med eksportprisen i samme periode. Hvis en producent ikke eksporterede den pågældende vare i NUP, kan der ikke beregnes en eksportpris eller en dumpingmargen. Der er således ingen grund til at behandle en anmodning om markedsøkonomisk behandling for en producent, som ikke eksporterede den pågældende vare i NUP. Kommissionen skal dog erindre, at alle eksporterende producenter har mulighed for at anmode om en »interimsundersøgelse« for at få revideret deres situation, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, eller de eksporterende producenter, som ikke har eksporteret den pågældende vare i den undersøgelsesperiode, som lå til grund for foranstaltningerne, har samme mulighed for at anmode om en »fornyet undersøgelse (ny eksportør)« i henhold til samme forordnings artikel 11, stk. 4.
(108)
Parten nævnte desuden Domstolens dom i Brosmann-sagen (25) i sin anmodning og syntes at antyde, at producenter i Kina, iflg. denne dom, kan indsende anmodninger om markedsøkonomisk behandling, selv om de ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det skal bemærkes, at dommen ikke behandler situationen vedrørende markedsøkonomisk behandling for eksporterende producenter, der ikke eksporterede i undersøgelsesperioden, og dommen er således ikke relevant i den foreliggende sag.
(109)
Anmodningen blev derfor afvist.
(110)
Det blev også påstået, at eksportprisen for virksomheder uden eksport til Unionen i NUP burde fastsættes på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på ethvert andet rimeligt grundlag.
(111)
Det skal hertil bemærkes, at det af grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke positivt fremgår, at der skal beregnes en eksportpris for producenter fra det pågældende land, hvis de ikke foretog eksport til Unionen. Derimod henviser grundforordningens artikel 2, stk. 9, til videresalgsprisen på den importerede vare som grundlag for at beregne eksportprisen, og til justeringer for alle omkostninger, der er påløbet mellem import og videresalg, hvilket godtgør, at der rent faktisk fandt import sted til Unionen. Udtrykket »ethvert andet rimeligt grundlag« i første punktum i denne artikel vedrører særlige tilfælde, hvor de tidligere nævnte metoder ikke kan anvendes. Det berører ikke den kendsgerning, at artiklen indebærer, at der er foretaget import til Unionen i NUP.
1.4. Konklusion
(112)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de kinesiske grupper, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det blev derfor fastslået, at grupperne ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(113)
Ved forordning (EU) nr. 765/2012 (26), som trådte i kraft den 6. september 2012, ændrede Europa-Parlamentet og Rådet grundforordningens artikel 9, stk. 5. Det fremgår af artikel 2 i forordning (EU) nr. 765/2012, at ændringen kun gælder undersøgelser, der indledes efter forordningens ikrafttræden. Den nuværende undersøgelse blev indledt den 9. marts 2012, og ændringen finder således ikke anvendelse for den nuværende undersøgelse.
(114)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af grundforordningens artikel 2, stk. 7, undtagen hvis virksomhederne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, kan påvise, at deres eksportpriser og -mængder samt vilkårene og betingelserne for salget fastsættes frit, at valutaomregninger foretages til markedskursen, og at en eventuel statslig indgriben ikke muliggør omgåelse af foranstaltninger, hvis eksportører pålægges forskellige toldsatser.
(115)
De tre samarbejdsvillige eksporterende grupper, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. På grundlag af ovenstående oplysninger blev det konkluderet, at alle tre grupper i Kina opfyldte samtlige betingelser for individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(116)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(117)
Til dette formål foreslog Kommissionen i indledningsmeddelelsen Mexico, der også var referenceland i den tidligere undersøgelse vedrørende Kina.
(118)
Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til det påtænkte valg af referenceland.
(119)
En part påstod, at Mexico ikke var det bedste valg af referenceland, men at Taiwan var et bedre alternativ, idet Taiwan har stor produktion af cykler, flere ligheder med Kina end Mexico og vil give en mere pålidelig normal værdi.
(120)
Kommissionen søgte at opnå samarbejde fra 15 lande, nemlig Bangladesh, Canada, Cambodja, Indien, Indonesien, Malaysia, Mexico, Norge, Filippinerne, Sri Lanka, Taiwan, Thailand, Tunesien, Tyrkiet og USA.
(121)
Kommissionen modtog kun spørgeskemabesvarelser fra tre mexicanske cykelproducenter, som også accepterede et kontrolbesøg med henblik på at verificere deres besvarelser. Ingen andre virksomheder fra de øvrige kontaktede lande samarbejdede. Disse tre producenter havde et hjemmemarkedssalg, der repræsenterede mere end 30 % af det mexicanske marked, som blev anslået til ca. 1,7 mio. enheder i 2011. Det blev konstateret, at der er over 14 producenter og en række importører på det konkurrencebaserede marked. Importen af cykler i 2011 kom hovedsageligt fra Kina (over 60 %) og Taiwan (20 %). Denne import tegnede sig for omkring 5 % af det mexicanske marked (kilde: årsrapport fra ANAFABI, den mexicanske sammenslutning af cykelproducenter).
(122)
Det mexicanske marked for den pågældende vare, antallet af aktører, den indenlandske konkurrence og produktionsprocessens karakteristika bekræftede, at Mexico stadig var et velegnet referenceland. I betragtning af ovenstående kan det mexicanske marked anses for at være repræsentativt og konkurrencepræget. Det konkluderedes derfor, at Mexico var et passende referenceland.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(123)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenterne i referencelandet, jf. nedenfor.
(124)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare solgtes i repræsentative mængder på det mexicanske hjemmemarked.
(125)
Det blev endvidere undersøgt, om salget på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i NUP.
(126)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i NUP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(127)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af den varetype.
(128)
Undersøgelsen viste desuden ingen varetyper, som ikke solgtes med rentabelt salg.
4. Eksportpris
(129)
I alle de tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.
(130)
I tilfælde, hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbunden importør eller forhandler, blev eksportpriserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pågældende importørs videresalgspriser til de første uafhængige kunder i Unionen. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke forretningsmæssigt forbunden importørs/forhandlers fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs/forhandlers faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne importør/forhandler.
(131)
Som det fremgår af betragtning 63 og 64, afslog Giant China at indsende de nødvendige oplysninger om gruppens struktur og vigtige oplysninger om produktion, eksportsalgsmængder og priser på den pågældende vare ved eksport til Unionen i NUP for de virksomheder, der indgår i Jinshan Development and Construction Ltd.-gruppen (»Jinshan Group«), som er involveret i produktion og salg af den pågældende vare i Kina, og derfor anvendtes grundforordningens artikel 18, stk. 1, for så vidt angår eksportprisen.
(132)
Giant China anfægtede anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, både hvad angår afslaget på markedsøkonomisk behandling og anvendelsen af de foreliggende faktiske oplysninger til beregning af eksportprisen. Det påstås, at de oplysninger, som Kommissionen anmodede om, ikke var nødvendige for beregningen af dumpingmargenen. Derfor påstod Giant China, at de oplysninger, der blev anmodet om for Jinshan Group, som er beliggende i Kina, ikke var relevante for analysen med henblik på markedsøkonomisk behandling eller beregningen af eksportprisen, da Jinshan Group ikke er direkte forretningsmæssigt forbundet med Giant China og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Giant Group«).
(133)
Undersøgelsen bekræftede dog, at et datterselskab i Giant Group aktivt producerede og eksporterede den pågældende vare til Unionen i en del af NUP, nemlig Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co. Ltd. (»GP«), og faktisk gennem fælles aktionærer og strukturelle og ledelsesmæssige forbindelser var forretningsmæssigt forbundet med Jinshan Group, og at denne gruppe var involveret i produktion og salg af den pågældende vare. Da virksomhederne i Jinshan Group, som var involveret i produktion og salg af den pågældende vare i NUP, ikke besvarede formularen vedrørende markedsøkonomisk behandling og antidumpingspørgeskemaet, kunne det ikke afgøres, i hvilket omfang Jinshan Groups produktion og salg af den pågældende vare havde en indvirkning på fastlæggelsen af eksportprisen for GP og dermed for hele Giant-gruppen. Det kunne heller ikke undersøges, om betingelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), var opfyldt. I mangel af samarbejde om disse spørgsmål måtte Giant China's påstande afvises.
(134)
Giant China påstod endvidere, at der ikke er behov for at tage højde for prisoplysninger fra andre eksporterende producenter ved beregningen af individuelle margener for en eksporterende producent, medmindre Giant China og Jinshan Group betragtes som én enhed i betragtning af de eksisterende tætte finansielle, kommercielle og ledelsesmæssige forbindelser.
(135)
Sagsakterne viser, at GP og Jinshan Group er forretningsmæssigt forbundne og har tætte aktionærmæssige, strukturelle og ledelsesmæssige forbindelser. I mangel af fuldstændige oplysninger om samtlige GP's forretningsmæssigt forbundne parter, navnlig de kinesiske eksporterende cykleproducenter, der er datterselskaber i Jinshan Group, er det umuligt at gennemføre fuldstændige og pålidelige beregninger af eksportprisen og dermed opnå en individuel margen for GP og som følge heraf for hele Giant Group.
(136)
Det blev også påstået, at de oplysninger, der blev anmodet om, medførte en urimelig byrde for Giant China, og at den gjorde sit yderste for at bidrage til undersøgelsen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ikke blev fremlagt dokumentation inden fremlæggelsen af oplysninger, for at Giant China bestræbte sig på at indsamle de oplysninger, der blev anmodet om i formularen vedrørende markedsøkonomisk behandling og i antidumpingspørgeskemaet for virksomheder i Jinshan Group, som er involveret i produktion og salg af den pågældende vare. I løbet af undersøgelsen påstod Giant China, at det ikke var nødvendigt at fremlægge de oplysninger, der blev anmodet om, men ikke, at det var urimeligt byrdefuldt at indhente disse oplysninger. Giant China fremlagde først dokumentation for de påståede bestræbelser efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, på et tidspunkt, hvor disse oplysninger ikke længere kunne verificeres. Der kunne således ikke længere tages hensyn hertil.
(137)
Giant China påstod, at der under alle omstændigheder ikke var risiko for omgåelse af eventuelle antidumpingforanstaltninger gennem f.eks. et skifte i produktionen mellem de to grupper, da GP - den eneste forbindelse mellem de to grupper - havde indstillet sine aktiviteter i september 2011. Det skal hertil bemærkes, at GP ved udgangen af NUP stadig eksisterede som enhed, hvilket også bekræftedes af Giant China. Produktionsaktiviteten kunne derfor være genoptaget når som helst i fremtiden, og den kendsgerning, at GP angiveligt indstillede sine aktiviteter i september 2011, er ikke relevant. Giant China påstod desuden, at risikoen for omgåelse kunne være blevet behandlet anderledes, f.eks. ved overvågningsklausulen i betragtning 276 og 277. Det skal hertil bemærkes, at overvågningsklausulen kun vedrører ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder, så de pågældende risici er ikke at samme slags, og der kan således ikke anvendes de samme redskaber.
(138)
Giant China påstod desuden, at der burde være gennemført et kontrolbesøg hos GP i Kina for at kontrollere GP's produktions- og salgsaktiviteter efter september 2011. Det skal hertil bemærkes, at det ikke blev betragtet som relevant, om GP indstillede sine aktiviteter efter september 2011. Hvis det virkelig var tilfældet, kunne GP have genoptaget produktion og salg af cykler når som helst, og kontrolbesøget ville ikke have reduceret denne risiko.
(139)
Desuden fremlagde Giant China dokumentation for, at Giant Groups aktier i GP blev solgt den 30. marts 2013. Det skal dog bemærkes, at denne transaktion forekom efter NUP, og i betragtning af undersøgelsens fremskredne stadie kan disse oplysninger ikke verificeres og er ikke relevante i forbindelse med denne undersøgelse. Hvis Giant anmoder om en ny behandling af deres situation efter salget af aktierne, kan disse oplysninger tages i betragtning i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen.
(140)
I samme indlæg fremlagde Giant China andre uddybninger vedrørende Kommissionens analyse, som berettigede anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1. Disse uddybninger kunne dog ikke ændre Kommissionens oprindelige analyse.
(141)
Konklusionerne om anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, vedrørende Giant Group bekræftes derfor.
5. Sammenligning
(142)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende indirekte skatter, rabatter, handelsled, transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres med efterprøvede oplysninger.
6. Dumpingmargen
6.1. For de samarbejdsvillige eksporterende producenter
(143)
For de tre samarbejdsvillige virksomheder blev dumpingmargenerne fastlagt ved en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige mexicanske producenter, og hver enkelt virksomheds vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(144)
Dumpingmargenerne udgør følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2. For alle andre eksporterende producenter
(145)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget lav, jf. betragtning 22 og 24, kan konklusionerne for de samarbejdsvillige virksomheder ikke betragtes som repræsentative for landet. Den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Kina kan således ikke revideres.
(146)
Den landsdækkende dumpingmargen forbliver derfor uændret som fastlagt ved forordning (EF) nr. 1095/2005, nemlig 48,5 %.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(147)
Det anslås, at samme vare produceres af ca. 380 kendte producenter i Unionen. Desuden gav seks nationale sammenslutninger af EU-producenter sig til kende.
(148)
Alle foreliggende oplysninger, herunder data indhentet fra EU-producenterne og de nationale sammenslutninger, samt de produktionsstatistikker, som Kommissionen var i besiddelse af, blev anvendt til at fastslå den samlede EU-produktion, som udgjorde ca. 11 mio. cykler i NUP.
(149)
De EU-producenter, der tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
(150)
Som følge af det store antal samarbejdsvillige EU-producenter, jf. ovenfor, blev der udtaget en stikprøve på otte EU-producenter, som tegnede sig for ca. 25 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion og salg af samme vare i NUP. Alle EU-producenter, som indgik i stikprøven, havde fordel af fritagelsesordningen i betragtning 1.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbrug
(151)
EU-erhvervsgrenens salg blev vurderet på grundlag af oplysninger indhentet fra producenterne i besvarelsen af spørgeskemaet vedrørende stikprøver samt oplysninger indhentet fra en række sammenslutninger af cykelproducenter i Unionen.
(152)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af hele EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet som anslået i betragtning 151 samt Eurostats oplysninger om importen fra tredjelande.
(153)
Det samlede EU-forbrug faldt fra 22 459 062 enheder i 2008 til 20 116 602 enheder i NUP, altså et fald på 10 % i den betragtede periode. Dette skyldes navnlig et fald på 8 % mellem 2008 og 2009, mens forbruget var konstant derefter og kun faldt let i NUP (2 %). I 2009 blev markedet især påvirket af den økonomiske krise, og situationen har ikke forbedret sig siden. Endnu et fald i 2011 skyldtes især forbrugernes økonomiske tilbageholdenhed i den nuværende økonomiske situation.
Tabel 1
Forbrug
2008
2009
2010
2011
Mængde (enheder)
+
Samlet import
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
EU-produktion solgt på EU-markedet
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Forbruget
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Indeks (2008 = 100)
100
92
92
90
Kilde:
Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
2. Import fra Kina
2.1. Dumpingimportens mængde og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina
(154)
Den importerede mængde af den pågældende vare med oprindelse i Kina blev bestemt på grundlag af statistiske oplysninger fra Eurostat. Importmængden fra Kina faldt markant mellem 2008 og 2009 fra hhv. 941 522 enheder til 597 339 enheder, altså med 37 %. I 2010 steg importen, men faldt igen i NUP, hvor den udgjorde 581 549 enheder. Dette markante fald i den kinesiske import faldt sammen med den økonomiske krise, og importen er ikke siden steget. Importen fra Kina faldt sammenlagt med 38 % i den betragtede periode.
(155)
Den kinesiske markedsandel faldt tilsvarende fra 4,2 % i 2008 til 2,9 % i NUP. Faldet i markedsandelen blev til dels modvirket af faldet i EU-forbruget.
(156)
Det skal dog understreges, at den forholdsvise lave og faldende markedsandel for importen fra Kina skal ses i sammenhæng med konklusionerne i den parallelle antiomgåelsesundersøgelse, som er nævnt i betragtning 14 og 15 (se betragtning 223 og 224).
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra det pågældende land (enheder)
941 522
597 339
627 120
581 459
Indeks (2008 = 100)
100
63
67
62
Markedsandel for importen fra det pågældende land (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Kilde:
Eurostat.
3. Priserne på den pågældende import
3.1. Prisudvikling
(157)
Som det konstateredes i forordning (EF) nr. 1095/2005, kunne Eurostats tal af følgende årsager kun i begrænset omfang benyttes til at fastslå prisudviklingen for dumpingimporten i perioden mellem 2008 og NUP:
(158)
På grundlag af Eurostats oplysninger tager importpriserne ikke hensyn til de forskellige varetyper og de betydelige prisforskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare. Gennemsnitspriserne pr. land er stærkt påvirket af hvert enkelt lands varesortiment. Det fremgik desuden af en sammenligning model for model af importen fra de samarbejdsvillige eksportører, at der selv inden for samme varetyper og modeller er betydelige prisforskelle, afhængigt af cyklernes komponenter. De priser, der fandtes i Eurostat, er derfor fortsat utilstrækkelige i forbindelse med denne undersøgelse. Eurostats importpriser for Kina - herefter angivet i indeksform - kan kun bruges som en indikator for prisudviklingen, men er ikke brugbare ved en sammenligning af salgspriserne mellem forskellige lande og Unionen.
(159)
Ifølge Eurostats data steg de vejede gennemsnitlige importpriser - herefter angivet i indeksform - på importen fra Kina betydeligt i den betragtede periode som vist i tabel 3. Uden at vide, hvilken type cykler der importeredes fra Kina, og om der var en ændring i produktmixet fra et år til det næste, kan der ikke drages konklusioner.
Tabel 3
Importpriser fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Importpriser fra Kina
Indeks (2008 = 100)
100
173
217
214
Kilde:
Eurostat.
3.2. Prisunderbud
(160)
Prisunderbuddet for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, for hvilke der blev konstateret dumping, blev beregnet på grundlag af deres faktiske verificerede eksportpris (cif, Unionens grænse) både med og uden antidumpingtold. De relevante salgspriser for EU-erhvervsgrenen var priserne ved salg til uafhængige kunder i Unionen, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. I NUP blev der for de forskellige varetyper, som var defineret i spørgeskemaet, kun konstateret underbud for en af de eksporterende producenter, som udgjorde 61 % uden antidumpingtold og 44 % med antidumpingtold.
(161)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget lav, kunne konklusionerne for de samarbejdsvillige virksomheder ikke betragtes som repræsentative for landet, og da Eurostats gennemsnitspris ikke kunne betragtes som entydig, blev det konkluderet, at underbudsniveauerne i den sidste udløbsundersøgelse, som blev afsluttet ved forordning (EF) nr. 1095/2005, jf. betragtning 3, skal anvendes som reference ved fastlæggelsen af det landsdækkende prisunderbud for Kina, da der ikke foreligger andre mere pålidelige oplysninger, altså 53 % uden antidumpingtold og 39 % med told.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(162)
Den nuværende undersøgelse analyserede, jf. betragtning 8, 9 og 10, om der var en ændring i EU-erhvervsgrenens situation, som kunne berettige behovet for at revurdere skadeskonklusionerne i ændringsinterimsundersøgelsen. Undersøgelsen bekræftede følgende: i) Produktionen af cykler i Unionen består i overensstemmelse med den overordnede tendens hovedsagelig af arbejdskraftintensiv samling af dele til cykler, som er udformet og indkøbes i forskellige lande afhængigt af kundernes behov. ii) Undersøgelsen har vist, at EU-erhvervsgrenen med henblik på at reducere produktionsomkostningerne har foretaget en vedvarende indsats for automatisere og strømline samleprocesserne. Desuden havde en række EU-producenter fordel af relativt lave arbejdskraftomkostninger i Central- og Østeuropa i forhold til undersøgelsesperioden i ændringsinterimsundersøgelsen. Kommissionens produktionsstatistikker bekræfter denne tendens. iii) Undersøgelsen bekræftede præferencen for aluminiumslegeringer som råvare, mens stål stadig er den vigtigste råvare til cykler i det billigere segment og børnecykler. I lyset af disse ændringer blev EU-erhvervsgrenens økonomiske situation behandlet som følger.
(163)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(164)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende måde:
-
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen for alle EU-producenter på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de nationale sammenslutninger af EU-producenter og individuelle EU-producenter. Disse faktorer blev, hvor det var muligt, krydstjekket med de generelle oplysninger fra de relevante officielle statistikker.
-
De mikroøkonomiske indikatorer (lagre, enhedssalgspris, produktionsomkostninger, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evnen til at rejse kapital, investeringer og lønninger) blev analyseret for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af de oplysninger, de indsendte.
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(165)
I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktion konstant og i et højere tempo end EU-forbruget, jf. tabel 1 i betragtning 153. Produktionen faldt således fra 13 541 244 enheder i 2008 til 11 026 646 enheder i NUP, hvilket afspejler et fald på 19 %.
Tabel 4
Den samlede EU-produktion
2008
2009
2010
NUP
Mængde (enheder)
Produktion
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Indeks (2008 = 100)
100
94
86
81
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker.
(166)
Produktionskapaciteten faldt med 5 % mellem 2008 og NUP, hvilket til dels afbødede virkningen af produktionsfaldet på 19 % på kapacitetsudnyttelsesgraden. Sidstnævnte faldt med 14 % procentpoint i samme periode og var på 74 % i NUP.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
NUP
Mængde (enheder)
Produktionskapacitet
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Indeks (2008 = 100)
100
99
96
95
Kapacitetsudnyttelse
86 %
82 %
77 %
74 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
90
86
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker
b) Salgsmængde
(167)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt overordnet set ligesom EU-forbruget og viste et fald på 9 % i den betragtede periode fra 12 441 446 enheder i 2008 til 11 276 240 enheder i NUP. Mellem 2009 og 2010 fortsatte salget med at falde, selv om forbruget var stabilt, hvilket afspejles i EU-erhvervsgrenens markedsandel i 2010, jf. tabel 7 under betragtning 168. I NUP steg salgsmængderne igen, men de har endnu ikke nået niveauet fra 2008.
Tabel 6
EU-erhvervsgrenens salg i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Mængde (enheder)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Indeks (2008 = 100)
100
93
88
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker.
c) Markedsandel
(168)
EU-erhvervsgrenens markedsandel steg fra 55,4 % i 2008 til 56,1 % i NUP, dvs. en stigning på 0,7 procentpoint i NUP. Denne lille forbedring på 0,7 procentpoint i den betragtede periode omfattede et markant fald fra 56,4 % i 2009 til 52,9 % i 2010. Den samlede stigning i EU-erhvervsgrenens markedsandel i en situation med faldende salgsmængder (jf. betragtning 167), kan forklares med et samlet fald i forbruget (jf. betragtning 153).
Tabel 7
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2008
2009
2010
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Indeks (2008 = 100)
100
102
96
101
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker.
d) Beskæftigelse og produktivitet
(169)
Den direkte beskæftigelse faldt med 17 % fra 14 197 ansatte i 2008 til 11 783 i NUP. Dette fald hang sammen med faldet i produktionsmængden.
(170)
Samlet set faldt produktiviteten med 2 % i den betragtede periode. Faldet i produktionen mellem 2008 og 2009 kombineret med en konstant beskæftigelse i samme periode medførte et fald i produktiviteten mellem 2008 og 2009. Dette fulgtes af en stigning i produktiviteten mellem 2009 og 2010, som kan forklares med omstruktureringen i erhvervsgrenen og investeringer i mere effektive produktionsprocesser i samme periode. I NUP faldt produktionsmængderne yderligere samtidig med et mindre markant fald i beskæftigelsen, hvilket medførte endnu et fald i produktiviteten i NUP.
Tabel 8
Den samlede beskæftigelse og produktivitet i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Antal ansatte
14 197
14 147
12 067
11 783
Indeks (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivitet (enheder pr. år)
954
903
968
936
Indeks (2008 = 100)
100
95
102
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker.
e) Vækst
(171)
I løbet af den betragtede periode faldt forbruget med 10 %. EU-erhvervsgrenens markedsandel var forholdsvis konstant (steg kun lidt, nemlig med + 0,7 procentpoint i den betragtede periode, jf. betragtning 168). Indskrænkningen på EU-markedet antyder, at EU-producenterne ikke havde mulighed for at drage fordel af væksten.
f) Dumpingmargenens størrelse
(172)
Dumping fra Kina fortsatte i NUP, jf. betragtning 143-145. I betragtning af den store overskydende kapacitet i Kina (jf. betragtning 203) og den fastslåede omgåelse (jf. betragtning 223 og 224) kan virkningen af de faktiske dumpingmargener på EU-erhvervsgrenen ikke betragtes som ubetydelige.
g) Genrejsning efter tidligere dumping
(173)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenens imødesete genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping ikke er sket, hvilket navnlig fremgår af den vedvarende lave rentabilitet og en faldende kapacitetsudnyttelse. EU-erhvervsgrenens genrejsning blev også hæmmet af den konstaterede omgåelsespraksis, jf. betragtning 223 og 224.
h) Lagerbeholdninger
(174)
EU-producenternes lagre af cykler var på 517 977 enheder ved udgangen af NUP, hvilket overordnet set er stabilt i forhold til niveauet i 2008 til trods for et fald på 25 % mellem 2008 og 2009.
(175)
Enkelte af EU-producenterne havde meget begrænsede lagre, idet de solgte hele deres produktion til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i deres respektive grupper. Desuden konstateredes det, at EU-producenterne hovedsagelig producerer efter ordre fra kunderne. Udviklingen i lagrene i den betragtede periode blev fordrejet af alle disse faktorer, og denne faktor kan derfor ikke betragtes som relevant.
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2008
2009
2010
NUP
Mængde (enheder)
Ultimolagre
519 832
390 398
522 779
517 977
Indeks (2008 = 100)
100
75
101
100
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
i) Salgspriser og omkostninger
(176)
De gennemsnitlige salgspriser ab fabrik i Unionen var stabile i den betragtede periode til trods for en stigning på 3 % mellem 2008 og 2009. Salgsprisen i NUP faldt igen til niveauet fra 2008.
Tabel 10
Enhedssalgspris i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Enhedssalgspris i Unionen (EUR)
144
149
146
144
Indeks (2008 = 100)
100
103
102
100
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(177)
Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit for alle typer af samme vare, der blev fremstillet af EU-producenterne. Produktionsomkostningerne steg svagt med 2 % i den betragtede periode, hvilket fremgår af tabel 11.
Tabel 11
Produktionsomkostninger pr. enhed
2008
2009
2010
NUP
Produktions-omkostninger (EUR pr. enhed)
141
147
146
145
Indeks (2008 = 100)
100
104
103
102
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
j) Rentabilitet
(178)
Rentabiliteten blev fastslået på grundlag af salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. EU-erhvervsgrenen var tæt på nulpunktsniveauet mellem 2010 og NUP. Overordnet set forværredes rentabiliteten i den betragtede periode og udviste et fald fra 1,9 % i 2008 til - 0,1 % i NUP.
Tabel 12
Rentabilitet
2008
2009
2010
NUP
Rentabilitet - EU-salg
1,9 %
1,6 %
0,3 %
-0,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
k) Investeringer og investeringsafkast
(179)
Investeringerne steg markant med 16 % i den betragtede periode fra 7 952 150 EUR i 2008 til 9 263 184 EUR i NUP. Dette viser EU-erhvervsgrenens fortsatte indsats for at skabe øget effektivitet i produktionsprocessen og forblive konkurrencedygtige.
(180)
Investeringsafkastet fulgte den samme tendens som rentabiliteten. I 2008 var investeringsafkastet positivt (14 %), men det faldt til - 1 % i NUP.
Tabel 13
Investeringer og investeringsafkast
2008
2009
2010
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Indeks (2008 = 100)
100
118
243
116
Investeringsafkast
14 %
11 %
2 %
-1 %
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
l) Likviditet og evne til at rejse kapital
(181)
Likviditeten fulgte samme udvikling som rentabiliteten, men var positiv i hele den betragtede periode. Dette fremgår af tabel 14 udtrykt i procent af omsætningen.
(182)
EU-producenter, der indgik i større grupper, rapporterede ikke om særlige problemer med at rejse kapital. EU-producenter, der ikke indgik i større grupper, rapporterede om et øget pres på deres likviditetssituation i forbindelse med en lav rentabilitet og forværringen af forretningsvilkårene over for både leverandører og kunder. Evnen til at rejse kapital blev yderligere forværret af bankernes tilbageholdenhed med at finansiere cykelmarkedet i det nuværende økonomiske klima.
Tabel 14
Likviditet
2008
2009
2010
NUP
Likviditet (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Indeks (2008 = 100)
100
97
99
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
m) Lønninger
(183)
I den betragtede periode var lønomkostningerne pr. ansat stort set stabile, dog med en stigning i 2009. Dette skyldes navnlig virkningen af personalenedskæringer i virksomhedernes lønskalaer, samtidig med at man fastholdt erfarent personale for at bibeholde effektivitet og kvalitet.
Tabel 15
Lønninger
2008
2009
2010
NUP
Lønomkostninger pr. ansat (EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Indeks (2008 = 100)
100
110
110
105
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion vedrørende skade
(184)
Til trods for de gældende foranstaltninger forværredes hovedparten af skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens resultater i den betragtede periode. Navnlig de makroøkonomiske indikatorer såsom produktionsmængder (- 19 %), produktionskapacitet (- 5 %), kapacitetsudnyttelsesgrad (- 14 %) og beskæftigelse (- 17 %) faldt markant. Desuden faldt de mikroøkonomiske indikatorer, som er forbundet med fortjenesten, i den betragtede periode med en fortjeneste på - 0,1 % i NUP.
(185)
Ovenstående viser, at EU-erhvervsgrenen fortsat er i en vanskelig situation med faldende fortjeneste og en situation tæt på nulpunktet i 2010 og NUP. Alle muligheder for yderligere vækst og fortjeneste blev desuden undermineret af presset fra den kinesiske dumpingimport og af den import, der omgik antidumpingforanstaltningerne (jf. betragtning 223 og 224).
(186)
Det lykkedes dog alligevel EU-erhvervsgrenen at bibeholde og endda at øge sin markedsandel en anelse på et marked med faldende forbrug. De øgede investeringer i den betragtede periode (+ 16 %) viser EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at forblive konkurrencedygtige. Sammen med EU-erhvervsgrenens seneste nyskabelser, som er beskrevet i betragtning 248, viser dette den underliggende økonomiske levedygtighed.
(187)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen fortsat lider væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, og fortsat befinder sig i en vanskelig situation.
(188)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod parterne med henvisning til sagen om konserverede mandariner (27), at Kommissionen var forpligtet til at tage alle forholdsregler for at afhjælpe de manglede oplysninger, som skyldes de kinesiske eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje, og at Kommissionen ved ikke at gøre det ikke havde overholdt sine proceduremæssige forpligtelser i henhold til grundforordningen. Parterne foreslog desuden, at man anvendte de kinesiske eksportstatistikker, som indeholder de vigtigste typer cykler, der eksporteres til EU-markedet i modsætning til Eurostat, eller at man anmodede de nationale toldmyndigheder i de største importerende medlemsstater om i medfør af grundforordningens artikel 6, stk. 3 og 4, at foretage en analyse af de forskellige typer, der importeres fra Kina.
(189)
Som nævnt i betragtning 19 og 21 underrettede Kommissionen officielt de kendte eksporterende producenter i Kina, en sammenslutning af kinesiske producenter og repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af undersøgelsen. Kommissionen kontaktede ca. 70 kinesiske virksomheder, som allerede var Kommissionens tjenestegrene bekendte fra den tidligere undersøgelse, og på et senere tidspunkt, hvor antisubsidieundersøgelse i betragtning 16 blev indledt, identificerede Kommissionen ca. 300 andre kinesiske eksporterende producenter, der også blev kontaktet som led i denne interimsundersøgelse. Desuden blev repræsentanterne for det pågældende land ved indledningen af undersøgelsen underrettet om, at Kommissionen i tilfælde af manglende samarbejdsvilje blandt de eksporterende producenter kan basere sine konklusioner på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Det blev understreget, at en konklusion baseret på de foreliggende faktiske oplysninger kan være mindre fordelagtig for den pågældende part.
(190)
I sagen om konserverede mandariner analyserede Domstolen omfanget af de bestræbelser, Kommissionen skulle have lagt for dagen for at indhente de nødvendige oplysninger vedrørende beregningen af den normale værdi, der var baseret på prisen eller den beregnede værdi fra producenter i et tredjeland med markedsøkonomi, ved at søge samarbejde fra identificerede potentielle referencelande.
(191)
I den nuværende undersøgelse skyldes manglen på informationer den udbredte mangel på samarbejdsvilje blandt de parter, der faktisk er genstand for undersøgelsen. Parterne blev, jf. betragtning 186, gentagne gange anmodet om at samarbejde men uden held. I modsætning til sagen om konserverede mandariner søgte Kommissionen aktivt og gentagne gange samarbejde fra de pågældende parter. Parallellen mellem sagen om konserverede mandariner og den nuværende undersøgelse er derfor ikke berettiget.
(192)
Kommissionen undersøgte, om det var nyttigt at anvende andre kilder, herunder de kinesiske eksportstatistikker. Det blev konkluderet, at alternative kilder ikke var hensigtsmæssige i denne undersøgelse, idet de ikke var tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en beregning af nye margener. Det blev også konkluderet, at der ikke var sammenhæng mellem de kinesiske statistikker og Eurostats statistikker, idet de f.eks. viste højere importmængder end Eurostat. De foreslåede alternative kilder kunne derfor ikke anvendes. Enkelte parter foreslog Kommissionen at søge samarbejde fra de nationale toldmyndigheder i de største importerende medlemsstaterne for at gennemføre en analyse af de forskellige varekategorier, der importeres fra Kina. Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at, bortset fra at det ikke er praktisk muligt, selv hvis disse data blev indhentet, ville de ikke supplere de manglende oplysninger, som skyldes manglende samarbejdsvilje. Dette skyldes især, at den påkrævede analyse ikke blot kunne baseres på fakturaer, som ikke indeholder tilstrækkelige beskrivelser af den pågældende varetype til en hensigtsmæssig sammenlignelighed pr. varetype.
(193)
En række parter påstod endvidere, at Kommissionen ikke havde analyseret varesammensætningen af importen fra Kina for at opnå en rimelig sammenligning mellem importen og cykler produceret i Unionen med henblik på en objektiv og rimelig sammenligning i forbindelse med fastsættelsen af skade og prisunderbud. Parterne påstod desuden, at Kommissionen henviste til prisunderbuddet fra den tidligere undersøgelse, jf. betragtning 5, som blev beregnet med henvisning til de gennemsnitlige priser i Eurostat, uden at kende den faktiske sammensætning af importen. Det blev endvidere påstået, at Kommissionen ikke bestræbte sig på at afgøre, om de importerede varer reelt kunne sammenlignes med EU-producerede cykler, og at Kommissionens prisunderbudsanalyse for de ikke-samarbejdsvillige producenter derfor er mangelfuld. Parterne påstod, at det derfor burde konkluderes, at Kommissionen ikke havde foretaget en objektiv vurdering og en passende forklaring af sin konklusion om, at EU-erhvervsgrenen stadig lider væsentlig skade.
(194)
Det skal hertil bemærkes, at prisunderbuddet, jf. betragtning 160, for de samarbejdsvillige eksporterende producenter for hvilke der konstateredes dumping, blev beregnet på grundlag af deres faktiske verificerede eksportpriser (cif, Unionens grænse) både med og uden antidumpingtold, og der blev taget højde for varesammensætningen i deres eksport i NUP. Da samarbejdsgraden blandt de kinesiske eksporterende producenter var begrænset, og da konklusionerne for de samarbejdsvillige virksomheder ikke betragtes som repræsentative for Kina, jf. betragtning 145, kunne det underbud, der blev fastlagt i ændringsinterimsundersøgelsen i betragtning 3, derfor ikke ændres.
(195)
I lyset af den omfattende mangel på samarbejdsvilje måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger ved fastlæggelsen af den landsdækkende told, underbuddet og skadestærsklen. Kommissionen konkluderede i denne forbindelse, at alternative kilder til information af de årsager, der er nævnt i betragtning 192-194, ikke kunne anvendes. Da der ikke foreligger modstridende oplysninger, blev den landsdækkende told, underbuddet og skadestærsklen, som blev fastlagt i ændringsinterimsundersøgelsen i betragtning 3, anvendt som reference i denne undersøgelse.
(196)
Det bekræftes, at de anvendte referenceniveauer i denne undersøgelse - i modsætning til parternes påstand - var de referencer, der blev fastlagt i udløbsundersøgelsen, som afsluttedes ved forordning (EF) nr. 1095/2005 som nævnt i betragtning 3, og ikke de referencer, der blev fastlagt ved den udløbsundersøgelse, der blev afsluttet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 990/2011.
(197)
Det blev desuden påstået, at Kommissionen ikke havde analyseret de påståede nationale toldfejl, som forhindrede en rimelig sammenligning af de kinesiske importpriser. Det skal erindres, at der ikke kunne udføres en hensigtsmæssig prissammenligning i den nuværende undersøgelse på grund af den omfattende mangel på samarbejde, og påstanden betragtes derfor som irrelevant.
F. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VEDVARENDE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING OG SKADE
1. Dumping
(198)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om omstændighederne med hensyn til dumping og skade har ændret sig væsentligt, og om denne ændring med rimelighed kunne siges at have vedvarende karakter.
(199)
De tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev pålagt resttolden i den foregående undersøgelse, mens der i den nuværende undersøgelse blev beregnet en individuel told for dem. Alle tre eksporterende producenter fra Kina opfyldte, jf. betragtning 113 og 115, betingelserne for individuel behandling. Der var imidlertid ingen sagsoplysninger, som kunne have vist, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters situation kunne ændre sig i den nærmeste fremtid.
(200)
Undersøgelsen viste desuden, at det kinesiske eksportkvotesystem, som anvendtes i løbet af ændringsinterimsundersøgelsen, blev afskaffet af den kinesiske regering og ikke vil blive genindført, hvilket navnlig skyldes de eksportorienterede offentlige politikker for cykelindustrien, jf. betragtning 203. Undersøgelsen viste derudover ingen beviser på, at disse tre virksomheders eksportprisadfærd vil ændres væsentligt i den nærmeste fremtid.
(201)
Det konkluderes derfor, at de ændrede omstændigheder, som førte til beregningen af dumpingmargener for de tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, er af vedvarende karakter.
(202)
Hvad angår den landsdækkende told for Kina, viste undersøgelsen ingen ændrede omstændigheder, og det foreslås at opretholde det samme niveau for tolden, som blev fastslået i ændringsinterimsundersøgelsen.
(203)
Det blev endvidere undersøgt, om det fortsat er nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for at modvirke dumping. Ifølge Chinese Bicycles Association beløb den samlede cykelproduktion i Kina sig til 83,45 mio. enheder i 2011, hvilket er en stigning på 2,3 % i forhold til 2010. Den kinesiske cykelindustri er desuden stadig eksportorienteret. I 2011 eksporterede Kina således 55,72 mio. cykler eller 67 % af den samlede produktion, hvilket er et fald på 4,2 % fra 2010. Hjemmemarkedssalget var på ca. 23,73 mio. enheder i 2011. Den største produktionsregion i Kina er Tianjin, som tegnede sig for ca. halvdelen af den samlede produktion i 2011. Ifølge Tianjin Municipal Light Industry and Textile Industry Development Plan for the 12th Five-Year Plan oprettes der nye industriparker med speciale i produktion af cykler i dette område. Det fremgår heraf, at produktionskapaciteten for cykler i Tianjin inden 2015 anslås til at udgøre 55 mio. cykler, hvilket er en stigning på 44 % i forhold til 2011, mens ca. halvdelen af produktionen er bestemt til eksport (mere end halvdelen af forbruget af cykler i Unionen i NUP).
(204)
De tre samarbejdsvillige virksomheder rapporterede desuden om en kapacitetsudnyttelsesgrad på mellem 72 % og 81 % i NUP. Ved at ekstrapolere kan den kinesiske industris overskydende kapacitet anslås til mere end 25 mio. cykler, hvilket er mere end det dobbelte af EU-erhvervsgrenens samlede produktion i NUP, og 24 % højere end det samlede EU-forbrug. Da produktionen af cykler desuden er arbejdskraftintensiv, kan de kinesiske producenter på grund af den markant billige arbejdskraft i Kina tilsyneladende forholdsvis hurtigt opbygge ny kapacitet.
(205)
Desuden er EU-markedet, udtrykt i mængder, det næststørste marked i verden, næstefter det kinesiske marked, hvilket gør EU-markedet meget attraktivt, hvad angår potentiel efterspørgsel.
(206)
Konklusionerne i antiomgåelsesundersøgelsen (jf. betragtning 14) bekræfter, at EU-markedet fortsat er et attraktivt marked for kinesiske eksporterende producenter, og at de sandsynligvis vil sende store mænger til Unionen i en situation uden foranstaltninger.
(207)
Andre potentielt vigtige eksportmarkeder for Kina har desuden indført foranstaltninger (Canada (28)), hvilket indskrænker antallet af potentielle tredjelandsmarkeder for den kinesiske eksport uden told.
(208)
Det skal erindres, at USA tidligere havde en produktion af cykler og havde indført antidumpingtold over for Kina. Da antidumpingtolden blev ophævet ved udgangen af 90'erne, blev de kinesiske varer imidlertid importeret i omfattende mængder til det amerikanske marked. Den amerikanske produktion forsvandt nærmest i de følgende år. I 2011 blev det anslået, at 99 % af de cykler, der solgtes i USA, var importerede; 93 % fra Kina og 6 % fra Taiwan. Den amerikanske produktion af cykler anslås til ca. 56 000 enheder årligt med et årligt forbrug på ca., 16 mio. cykler. Det samlede cykelmarked i USA (inkl. salg af dele og tilbehør) blev anslået til 6 mia. USD i 2011.
(209)
Det kan konkluderes, at den kinesiske cykelindustri er eksportorienteret med en tradition for illoyal prispolitik på flere markeder på verdensplan. Desuden bekræfter konklusionerne i antiomgåelsesundersøgelsen de kinesiske eksportørers fortsatte interesse i EU-markedet. Denne adfærd antyder derudover, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-markedet sandsynligvis blive målet for lavprisimport fra Kina med henblik på at overtage markedet. Det kan således konkluderes, at det fortsat er nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for at afhjælpe dumpingen.
(210)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at analysen overså den kendsgerning, at produktionsstigningen i Kina begrænses af udbuddet af arbejdskraft, og at Kina mister sin fordel i arbejdskraftomkostninger til andre lande i det sydlige Asien, som opererer under præferentielle handelsaftaler. I lyset af det manglende samarbejde kunne påstanden ikke verificeres og blev derfor afvist.
2. Skade
(211)
Hvad angår begrundelsen for på eget initiativ at indlede interimsundersøgelsen, behandlede Kommissionen følgende ændringer i strukturen i EU's cykelindustri: i) skiftet fra den komplette produktionscyklus til (delvise) samleprocesser, hvor der benyttes importerede dele; ii) ændringen i omkostningsniveauet som følge af udvidelsen og udflytningen og oprettelsen af nye produktionsanlæg i Central- og Østeuropa; iii) stigende ændring i brugen af råvarer fra stål til legeringer som følge af forbrugertendensen. Som følge af konklusionerne i betragtning 162 er alle ovennævnte udviklinger igangværende og af global karakter og vil derfor sandsynligvis ikke ændres i den nærmeste fremtid.
(212)
Hvad angår analysen af sandsynligheden for fortsat skade, er det, jf. EU-erhvervsgrenens allerede sårbare situation som beskrevet i betragtning 184-187, også sandsynligt, at EU-producenterne ikke vil kunne modstå det yderligere pristryk, som vil forårsages af den kinesiske dumpingimport, og derfor vil blive nødsaget til at forlade EU-markedet med deraf følgende tab af arbejdspladser og investeringer, teknologi og knowhow (jf. betragtning 247 og 248). Det kan således konkluderes, at der er en sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves i denne sag.
(213)
Visse parter påstod, at EU-erhvervsgrenen ikke lider væsentlig skade, idet det af offentligt tilgængelige kilder fremgår, at erhvervsgrenens finansielle situation er god. Det skal noteres, at EU-erhvervsgrenens finansielle situation vurderes på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet og verificeret i løbet af undersøgelsen fra en repræsentativ stikprøve af EU-producenter. Denne analyse kan ikke erstattes af offentligt tilgængelige oplysninger om enkelte EU-producenter, selv om deres produktion og salgsværdi angiveligt er store. Konklusionerne i denne undersøgelse, som er analyseret i betragtning 162-187 modsiger således de oplysninger, som disse parter har indsendt. Deres argumenter blev således fundet ubegrundede.
(214)
Det blev også påstået, at opretholdelsen af antidumpingforanstaltninger over for Kina ville være diskriminerende, da importen fra andre tredjelande angiveligt er dumpet og forvolder skade, navnlig importen fra Sri Lanka, mens der ikke er indført foranstaltninger over for importen fra disse lande. Som følge af antiomgåelsesundersøgelsen blev antidumpingforanstaltningerne udvidet til også at omfatte importen af cykler fra bl.a. Sri Lanka. Der blev desuden ikke fremlagt bevis for, at producenterne i det pågældende land skulle være berørt af dumping. Partens argument blev derfor betragtet som ubegrundet og afvist.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(215)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den væsentlige skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen, var forårsaget af den pågældende dumpingimport. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Navnlig resultaterne af antiomgåelsesundersøgelsen blev analyseret.
2. Virkningerne af dumpingimporten fra Kina
(216)
Den kinesiske import faldt i den betragtede periode og havde en markedsandel på 2,9 % i NUP. Denne relativt lave og faldende markedsandel skal ses i lyset af den import, der omgik foranstaltningerne, fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien (jf. betragtning 223 og 224).
(217)
Det blev, jf. betragtning 160, konkluderet, at importen fra Kina fortsat underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet i væsentligt omfang og dermed udøvede et væsentligt pristryk på EU-markedet.
(218)
Samtidig udviste de fleste skadesindikatorer en faldende tendens, navnlig produktionen, (- 19 %) og salgsmængden (- 9 %), kapaciteten (- 5 %) og kapacitetsudnyttelsen (- 14 %).
(219)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt i hele den betragtede periode, og erhvervsgrenen befandt sig tæt på nulpunktsniveauet på grund af det kinesiske pristryk. EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at hæve sine priser til et rentabelt niveau uden at miste betydelige markedsandele.
(220)
Det konkluderes derfor, at presset fra importen af cykler til dumpingpriser havde en væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens aktuelle sårbare økonomiske situation.
(221)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at relevansen af faldende produktion og kapacitetsudnyttelse ikke var tilstrækkeligt begrundet, navnlig da det blev konkluderet, at faldet i produktionen ikke havde nogen indvirkning på fortjenesten. Det skal bemærkes, at alle skadeselementer er relevante for vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, uanset om de har en indvirkning på fortjenesten i den pågældende sag. Faldet i rentabiliteten og andre indikatorer for fortjenesten skyldtes, jf. betragtning 237, ikke det faldende forbrug, men kan tilskrives det vedvarende pres fra den kinesiske dumpingimport. Påstanden afvises derfor.
(222)
Samme part påstod også, at udviklingen i markedsandelen for den kinesiske import ikke var blevet korrekt analyseret, da analysen ikke omhandlede det voldsomme fald i importen i den betragtede periode. Det blev endvidere påstået, at analysen af årsagssammenhæng ikke tog højde for den stigende pristendens for eksporten. Som svar herpå skal det erindres, at faldet i mængden af import fra Kina skal ses i sammenhæng med resultaterne af den parallelle antiomgåelsesundersøgelse, jf. betragtning 216. Det er ikke hensigtsmæssigt at fastslå pristendensen for den kinesiske import på grundlag af Eurostat, da der ikke tages højde for prisudviklingen i importen af kinesiske cykler via de lande, der omgår foranstaltningerne. Argumentet blev derfor afvist.
3. Virkningen af den omgående import
(223)
Det blev i forbindelse med antiomgåelsesundersøgelsen, jf. betragtning 15, fastslået, at de gældende foranstaltninger over for Kina blev omgået ved samleprocesser og omladning via Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien. Ud fra disse konklusioner blev forskellen mellem importmængderne fra de pågældende lande som angivet i Eurostat og de mængder, der eksporteredes af kendte producenter, altså producenter, der opfyldte kravene for fritagelse for de udvidede foranstaltninger af de grunde, der er fastsat i forordning (EU) nr. 501/2013, betragtet som import, der omgår de gældende foranstaltninger (»omgående import«).
(224)
Som led i analysen af årsagssammenhæng blev denne import betragtet som import fra Kina og blev derfor analyseret sammen med direkte import fra Kina. På dette grundlag blev importen fra Kina således fastsat til 1 904 761 enheder i NUP. I 2008 var importen på 2 321 240 enheder. Importen faldt i 2009 til 1 802 101 enheder, altså med 22 %, og steg igen i 2010 til næsten samme niveau som i 2008 og udgjorde en markedsandel på 10,6 %. Endelig faldt importen igen i NUP med 13 %, med en markedsandel på 9,5 %. I den betragtede periode faldt importmængderne med 18 %. På et marked med faldende forbrug (jf. betragtning 153) resulterede faldet i importmængderne ikke i et væsentligt tab af markedsandele, da denne kun faldt med 0,8 % i den betragtede periode. Da varesammensætningen i importen fra Kina og den omgående import er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på denne import med EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
Tabel 16
Import fra Kina og omgående import fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien
2008
2009
2010
NUP
Importmængde (enheder)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Indeks (2008 = 100)
100
78
95
82
Markedsandel
10,3 %
8,8 %
10,6 %
9,5 %
Kilde:
Eurostat.
(225)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod enkelte parter, at analysen af indvirkningen af den import, der omgik antidumpingforanstaltningerne, var mangelfuld, da den udelukkende var baseret på mængdevirkninger og derfor ikke indeholdt prissammenligninger på grundlag af en analyse af varesammensætningen. Det blev påstået, at denne mangel i analysen var en procedurefejl, da analysen af varesammensætningen var udeladt til trods for, at de eksporterende producenter fra de pågældende lande samarbejdede. Det blev desuden påstået, at importen fra disse lande til Unionen vedrører billige børnecykler eller andre cykler, der ikke konkurrerer med cykler produceret i Unionen. Som svar på denne påstand bemærkes det, at analysen af varesammensætningen ikke kunne foretages af de årsager, der er uddybet i betragtning 192. Hovedparten af den import, der omgik foranstaltningerne, var omladning, hvor der ikke forelå oplysninger om varesammensætningen. Endelig bemærkes det, at EU-producenterne producerede i alle produktsegmenter; argumentet om, at importen af børnecykler og billige cykler ikke konkurrerer med EU-producenternes varer, findes derfor ubegrundet.
4. Andre faktorers indvirkning
4.1. Import fra andre tredjelande
(226)
Den samlede import fra andre tredjelande udgjorde 6 931 333 enheder i NUP. Dette importniveau afspejlede en mindre stigning på 1 % i den betragtede periode.
(227)
I betragtning af det faldende EU-forbrug var markedsandelen for importen fra andre tredjelande stort set stabil, nemlig 34 % i NUP.
(228)
Taiwan var det land, der havde den største eksport til Unionen, med en forholdsvis konstant markedsandel i den betragtede periode og tegnede sig for 14 % af EU-forbruget i NUP.
(229)
Thailand var det land, der havde den næststørste eksport til Unionen. Thailands markedsandel faldt med 2 procentpoint i den betragtede periode, nemlig fra 7 % i 2008 til 5 % i NUP.
(230)
Som nævnt i betragtning 157 tager Eurostat-priserne ikke hensyn til de enkelte landes varesammensætninger, og der er derfor kun benyttet indekstal til at belyse prisudviklingen. Da varesammensætningen i importen fra andre tredjelande er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på denne import med EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(231)
Det skal dog bemærkes, at kun importen fra Taiwan overstiger mængden af import fra Kina (inkl. omgående import). Det skal i den forbindelse bemærkes, at importen af cykler fra Taiwan normalt er rettet mod den dyre ende af markedet, og der blev ikke fremlagt beviser for det modsatte. Det konkluderes derfor, at denne import ikke kan betragtes som en årsag til EU-erhvervsgrenens skade.
(232)
En række parter påstod, at importen fra andre tredjelande foregik til lavere priser end den kinesiske import, og at den kinesiske import således ikke havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Dette argument kunne ikke godtages, da der ikke kunne fastlægges en gennemsnitlig importpris på grundlag af Eurostats oplysninger, jf. uddybningerne i betragtning 157, og der kunne således ikke træffes konklusioner på dette grundlag.
(233)
En anden part påstod, at importen fra tredjelande under den generelle præferenceordning (GSP) fra 1. januar 2011 forventes at stige (Cambodja og Bangladesh). Virkningen på importpriser og -mængder samt på EU-markedet kan dog ikke umiddelbart vurderes. Desuden forelå der ingen oplysninger om disse landes evne til at øge produktionskapaciteten og salgsmængderne på EU-markedet. Der kan således ikke træffes konklusioner herom på dette grundlag, og påstanden måtte derfor afvises.
(234)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod parterne, at analysen af indvirkningen af importen fra tredjelande med præferentielle handelsaftaler ikke var korrekt behandlet, da importen fra disse lande angiveligt skulle forekomne i betydelige mængder i forhold til den kinesiske import og nogle af dem endda til betydeligt lavere priser. Det skal i den forbindelse erindres, at Kina er den næststørste importør i Unionen. Importen fra andre tredjelande lå under importmængderne af kinesiske cykler. Der blev desuden ikke fremsat påstande om dumping vedrørende disse tre lande. Det konkluderedes derfor, at importen fra disse lande ikke kunne have en indvirkning, der kan bryde den årsagssammenhæng, der er konstateret mellem store mængder dumpingimport fra Kina og EU-erhvervsgrenens fortsatte væsentlige skade. Argumentet blev derfor afvist.
Tabel 17
Import fra andre tredjelande (29)
2008
2009
2010
NUP
Enheder
Markedsandel
Pris
EUR/enhed
Enheder
Markedsandel
Pris
EUR/enhed
Enheder
Markedsandel
Pris
EUR/enhed
Enheder
Markedsandel
Pris
EUR/enhed
Taiwan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indeks
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thailand
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indeks
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Andre
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indeks
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
I alt
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indeks
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Kilde:
Eurostat.
4.2. Udviklingen i forbruget
(235)
Som nævnt i betragtning 153 faldt forbruget med 10 % fra 2008 til NUP. EU-erhvervsgrenen bevarede sine markedsandele, endda med en let forøgning (jf. betragtning 168). Denne faktor kan derfor ikke være en kilde til skade.
4.3. Den økonomiske krise og klimatiske forhold
(236)
Visse parter påstod, at de aktuelle dårlige økonomiske betingelser i Unionen havde en virkning på forbrugernes købekraft i den betragtede periode. Det blev desuden påstået, at de dårlige vejrforhold i Unionen i 2011 i hvert fald delvis havde påvirket EU-erhvervsgrenens situation. Disse faktorer resulterede angiveligt i et overordnet fald i forbruget af cykler i Unionen.
(237)
Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at EU-forbruget af cykler faldt i den betragtede periode. Det faldende forbrug på markedet kan dog, jf. betragtning 234, ikke betragtes som en årsag til skade.
(238)
Disse parter påstod endvidere, at produktionen og beskæftigelsen kun faldt på grund af forbrugstendensen og ikke på grund af dumpingimporten. Da cykelindustrien imidlertid ikke har høje faste omkostninger, havde nedgangen i produktionen ikke indflydelse på rentabiliteten i Unionens cykelindustri. Hvad angår beskæftigelsen, skyldes dette omstruktureringsprocessen i EU-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder forklarer denne udvikling ikke den negative tendens i andre skadesindikatorer.
4.4. Den ikke-dumpede import
(239)
Den ikke-dumpede import fra en samarbejdsvillig eksporterende producent udgjorde ubetydelige mængder, nemlig tæt på 0 % af den samlede import fra Kina, og den kan således ikke have en mærkbar virkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4.5. Elektriske cykler
(240)
Det blev påstået, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes udviklingen af elektriske cykler, som angiveligt erstatter den pågældende vare. Udviklingen af elektriske cykler er dog først begyndt for nylig og udgjorde kun marginale salgsmængder i NUP. Elektriske cykler kunne således ikke have haft en virkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4.6. Virkninger af strukturelle ændringer
(241)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en part, at Kommissionen ikke havde analyseret indvirkningen af de anerkendte strukturelle ændringer på markedet og på EU-erhvervsgrenen i sin analyse af skade og årsagssammenhæng. Det blev eksempelvis påstået, at Kommissionen ikke havde behandlet virkningen af skiftet i produktionen til de østeuropæiske lande i sin analyse af produktionsomkostningerne. Som svar hertil skal det bemærkes, at der blev gennemført en analyse af ændringernes varige art, jf. betragtning 162, og at konklusionen var, at ændringerne var af varig art, jf. betragtning 211. Der blev derfor foretaget en ny skadesanalyse på grundlag af en stikprøve af EU-producenter, som blev udvalgt for at afspejle de strukturelle ændringer. Det kan derfor konkluderes, at der blev taget behørigt hensyn til indvirkningen af disse ændringer i analysen af skade og årsagssammenhæng. Påstanden afvises derfor.
4.7. Konklusion
(242)
Til trods for det faldende EU-forbrug blev det konstateret, at væsentlige mængder af direkte eller omgående dumpingimport kom ind på EU-markedet. De forholdsvis stabile og omfattende markedsandele for denne import i den betragtede periode faldt sammen med en periode, hvor EU-erhvervsgrenen var økonomisk sårbar (jf. betragtning 184-187). Det konkluderes derfor, at der er en årsagssammenhæng mellem importen fra Kina (direkte og omgående) og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(243)
Andre faktorer blev taget i betragtning såsom virkningen af importen fra andre tredjelande, udviklingen i forbruget, den økonomiske krise og de klimatiske forhold, ikke-dumpet import og udviklingen af elektriske cykler. Ingen af disse faktorer blev fundet tilstrækkelig væsentlige til at bryde den årsagssammenhæng, der var konstateret mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.
(244)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem virkningerne af alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingeksporten, konkluderedes det, at dumpingimporten fra PRC har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
H. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(245)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om der, til trods for konklusionen om, at der har fundet skadevoldende dumping sted, var tvingende årsager til klart at kunne konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde antidumpingforanstaltninger mod importen fra Kina med nedenstående toldsatser (jf. betragtning 279).
(246)
Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at vedtage foranstaltninger. Da den nuværende undersøgelse er en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og således analyserer en situation, hvor der allerede har været indført antidumpingforanstaltninger, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(247)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenen, producenter af dele til cykler, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere.
2. EU-erhvervsgrenens interesse
(248)
Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen stadig befinder sig i en sårbar situation. I betragtning af de omfattende mængder af dumpingimport fra Kina og sandsynligheden for fortsat dumping og skade er der stor sandsynlighed for, at EU-produktionen vil ophøre, hvis foranstaltningerne ophæves.
(249)
EU-erhvervsgrenen bidrager i væsentlig grad til den teknologiske innovation og spin-offs, såsom den nyligt udviklede EPAC (Electronically Power Assisted Cycles) og elektriske cykler, der ikke ville kunne være økonomisk bæredygtige uden en cykelindustri i Unionen. EU-erhvervsgrenen bidrager desuden til miljømål som f.eks. grønnere transport og CO2-reduktion.
(250)
EU-erhvervsgrenen er også en drivkraft for forretningsmæssigt forbundne industrier såsom produktionen af dele til cykler, tilbehør til cykler og dermed forbundne tjenesteydelser. I alt skaber EU-erhvervsgrenen direkte og indirekte mellem 60 000 og 70 000 arbejdspladser på EU-markedet.
(251)
EU-erhvervsgrenen havde indledt omstruktureringsbestræbelser og investeret i innovation, hvilket vil gå tabt, hvis EU-erhvervsgrenen ophører. Med de gældende foranstaltninger vil EU-erhvervsgrenen derimod være i stand til at bibeholde og endda øge salgsmængderne og derved skabe det nødvendige investeringsafkast, som skal bruges til fortsat at investere i ny teknologi og innovation.
(252)
Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 184-187 kan det forventes, at EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis vil forværres betydeligt og i sidste ende medføre risiko for nedlægning af produktionsanlæg, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Antidumpingforanstaltningerne er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse.
3. Interesserne hos producenterne af dele til cykler
(253)
COLIPED (sammenslutningen af europæiske producenter af cykelreservedele og -tilbehør) gav sig til kende under undersøgelsen. COLIPED fremlagde oplysninger, hvoraf det fremgik, at der er ca. 370 virksomheder i Unionen, som leverer dele til cykelproducenter, og som beskæftiger ca. 16 000 mennesker. Leverandørindustrien er afhængig af, at der fortsat produceres cykler i Unionen.
(254)
53 producenter af dele til cykler gik ind for foranstaltningerne og tegnede sig for 39 % af den samlede anslåede omsætning på 1,2 mia. EUR i industrien for cykeldele. Producenterne af dele til cykler har fordel af udvidelsen af de gældende foranstaltninger, som nu også omfatter væsentlige dele til cykler (jf. betragtning 1). Den gældende fritagelsesordning (jf. betragtning 1) fremmer den lokale produktion af dele til cykler ved at begrænse indholdet af kinesiske dele til cykler til mindre end 60 % af den samlede værdi. EU-erhvervsgrenen var som følge af de gældende foranstaltninger i stand til at udvikle og investere i nye projekter med henblik på at genoptage produktionen af væsentlige dele til cykler i Unionen.
(255)
Det blev i den forbindelse konstateret, at Unionens industri for dele til cykler - uden foranstaltninger og den forventede lukning af cykelproduktionen i Unionen - også vil lide under de negative konsekvenser, da den vil miste kunder. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i industrien for cykeldeles interesse.
4. Brugernes/forbrugernes interesser
(256)
Det Europæiske Cyklistforbund (ECF), som er en paraplyorganisation for de nationale cyklistforbund i Europa, støttede opretholdelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger. ECF påstod, at en lokal produktion er i forbrugernes interesse, da det garanterer kvalitet og sikkerhed og specialiseret forbrugerservice.
(257)
ECF påstod, at en øget import fra Kina vil få negative virkninger for de høje standarder for kvalitet og sikkerhed i Unionen på forbrugernes bekostning.
(258)
Antidumpingtoldens virkning for forbrugerprisen anslås til ikke at være væsentlig, da hovedparten af EU-producenternes af cykler opererer under fritagelsesordningen, mens de væsentligste cykeldele kan importeres fra Kina uden told op til 60 % af den samlede værdi at de anvendte dele.
(259)
Det skal erindres, at det i tidligere undersøgelser blev konkluderet, at foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne/forbrugerne. Til trods for de gældende foranstaltninger er det stadig muligt at få cykler fra Kina og andre lande uden foranstaltninger. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltningerne ikke har væsentlige negative følger for brugerne i Unionen.
(260)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en part, at analysen ikke tog højde for foranstaltningernes negative konsekvenser for brugerne i form af supplerende omkostninger på grund af foranstaltningerne. Det skal bemærkes, at ECF, som repræsenterer forbrugerne, gav sig til kende og støttede foranstaltningerne, da de garanterer kvalitet og sikkerhed, jf. betragtning 255. Ved hjælp af fritagelsesordningen havde forbrugerne allerede fordel af reducerede priser på visse dele til cykler, jf. betragtning 257. Påstanden blev derfor afvist som ubegrundet.
5. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(261)
Ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Det var derfor ikke muligt at analysere foranstaltningernes virkning i NUP. Det skal også erindres, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre import, men at genskabe redelige handelsvilkår og sikre, at der ikke forekommer import til skadevoldende dumpingpriser.
(262)
Det skal erindres, at der er andre kilder til import, og at ca. 45 % af forbruget af cykler faktisk er importerede cykler.
(263)
Da det stadig vil være muligt at importere cykler fra Kina til en rimelig pris til EU-markedet, og da importen fra andre tredjelande også vil fortsætte, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle erhverv vil fortsætte, selv om antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes. De ændrede antidumpingforanstaltninger for de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter vil give større muligheder fra Kina til nultold eller reduceret sats. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltningerne ikke har væsentlige følger for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen.
6. Foranstaltningernes effektivitet
(264)
En part påstod, at foranstaltningerne ikke vil være effektive, idet EU-erhvervsgrenen stadig lider skade, selv om antidumpingforanstaltningerne har været indført i næsten 20 år. Det skal bemærkes, at det i undersøgelsen bekræftedes, at de kinesiske eksporterende producenter til trods for de gældende foranstaltninger har omgået foranstaltningerne via andre tredjelande, hvilket i hvert fald delvis forklarede EU-erhvervsgrenens situation i NUP. Påstanden blev derfor afvist.
(265)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod visse parter, at de gældende foranstaltninger, som har varet 23 år, ikke har deres berettigelse i hverken lovgivning eller handelspolitik. Som svar hertil skal det bemærkes, at der ikke findes tidsfrister for foranstaltningernes varighed, så længe betingelserne for deres indførelse eller opretholdelse er opfyldt. I det foreliggende tilfælde er foranstaltningerne berettigede, da undersøgelsen bekræftede, at der finder skadevoldende dumping sted. Desuden undermineres EU-erhvervsgrenens situation af omgåelse. Derfor afvises påstanden.
7. Konklusion
(266)
En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af cykler med oprindelse i Kina vil klart være i EU-erhvervsgrenens og EU-cykeldeleleverandørernes interesse. Det vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at vokse og forbedre sin situation, som er forårsaget af dumpingimporten. Endvidere vil importørerne ikke blive væsentligt påvirket, da der stadig vil være redeligt prissatte cykler fra Kina og andre tredjelande på markedet. Som følge af EU-erhvervsgrenens omfattende brug af fritagelsesordningen blev det også konkluderet, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlige negative følger for brugerne/forbrugerne. Hvis foranstaltningerne derimod ophæves, vil EU-cykelproducenterne sandsynligvis lukke produktionen og dermed bringe EU-cykeldeleproducenternes overlevelse i fare.
(267)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de foreliggende oplysninger om Unionens interesser konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre foranstaltninger med de fastsatte satser (jf. betragtning 279) over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
I. FORESLÅET TOLD
1. Skadestærskel
(268)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser, bør de gældende foranstaltninger, som indførtes ved forordning (EU) nr. 990/2011 videreføres med undtagelse af det i det følgende fastsatte.
(269)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.
(270)
Foranstaltningerne bør indføres på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, men ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en samlet fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 8 % af omsætningen. Dette er samme margen som i den tidligere undersøgelse, da der ikke fandtes nogen begrundelse for at ændre denne sats.
(271)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget lav, jf. betragtning 22 og 24, kan konklusionerne for de samarbejdsvillige virksomheder ikke betragtes som repræsentative for landet. Den landsdækkende dumpingmargen forbliver derfor uændret som fastlagt ved forordning (EF) nr. 1095/2005.
(272)
For de to samarbejdsvillige eksportører, for hvilke der blev konstateret dumping, blev skadesmargenerne fastlagt på grundlag af deres egne eksportpriser sammenlignet, i samme handelsled, med EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende priser på den tilsvarende varetype. Der blev ikke beregnet en skadesmargen for den tredje virksomhed, for hvilken der ikke blev konstateret dumping. For Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. blev der ikke fastlagt en skadesmargen. Der blev derimod fastlagt en væsentlig skadesmargen, som var højere end dumpingmargenen, for Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
(273)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en part, at målfortjenesten på 8 % var fastlagt ud fra markedsvilkår, der ikke svarer overens med den nuværende situation, og at Kommissionen ikke havde fremlagt tilstrækkelige begrundelser for, hvor den målfortjeneste, som blev fastlagt i den tidligere undersøgelse, som er nævnt i betragtning 5, stadig er berettiget. Det skal bemærkes, at der i den nuværende undersøgelse ikke var antydninger af, at målfortjenesten skulle være ændret. Den pågældende part fremlagde ingen beviser for beregning af en alternativ målfortjeneste, der kunne anvendes. Påstanden blev derfor afvist.
2. Endelige foranstaltninger
(274)
Hvad angår de tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende grupper, blev de antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse grupper i undersøgelsen. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse grupper og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre grupper, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(275)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (30) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(276)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i NUP.
(277)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksporterende producenter.
(278)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
(279)
Toldsatserne for de samarbejdsvillige eksportører er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fastlagt på et niveau, der vil være tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. For Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd og Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. er toldsatserne baseret på de dumpingmargener, der blev konstateret i undersøgelsen, da de er lavere end skadesmargenerne. For Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. var skadesmargenen lavere end dumpingmargenen, og tolden er derfor fastlagt på grundlag af skadesmargenen.
(280)
De individuelle toldsatser for NUP er som følger:
Virksomhed
Endelig told
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Alle andre virksomheder
48,5 %
(281)
Det skal bemærkes, at antidumpingtolden på 48,5 %, som gælder alle andre virksomheder i denne forordning (jf. betragtning 279) i medfør af artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 71/97 også finder anvendelse på import af væsentlige dele til cykler, jf. definitionen i artikel 1 i forordning (EF) nr. 71/97, med oprindelse i Kina -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8712 00 30 og ex 8712 00 70 (Taric-kode 8712007091 og 8712007099), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Endelig told
Taric-tillægskode
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Alle andre virksomheder
48,5 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 omhandlede virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Udvidelse af antidumpingtolden på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken til at omfatte importen af dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som indførtes ved forordning (EF) nr. 71/97, videreføres hermed.
Den endelige antidumpingtold i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 71/97 er den antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, som er fastsat i artikel 1, stk. 2.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2013.
A TANÁCS 502/2013/EU RENDELETE
(2013. május 29.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 2474/93/EGK rendelettel (2) 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) kiterjesztette a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészekre is. Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet (4) határozta meg. A kiterjesztett vám alóli mentességet megszerezni kívánó uniós kerékpárgyártóknak meg kell felelniük az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagyis a tevékenységük során felhasznált kínai kerékpáralkatrészek arányának 60 % alatt kell maradnia, vagy pedig a behozott alkatrészekhez hozzáadott értéknek több mint 25 %-nak kell lennie. Mindeddig több mint 250 esetben szereztek mentességet a gyártók.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat) követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (6) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli.
(4)
Az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének és 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kijátszás elleni intézkedések felülvizsgálatát követően a Tanács a 171/2008/EK (7) rendelettel úgy döntött, hogy fenntartja a Kínából származó kerékpárok behozatalára kivetett dömpingellenes vám kiterjesztését a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára.
(5)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (8) (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
2. A vizsgálat hivatalból történő megindítása
(6)
A 2011-es hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok azt mutatták, hogy a meglévő intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények a dömping és a kár tekintetében megváltozhattak, és ezek a változások tartósnak bizonyulhatnak.
(7)
A Bizottság rendelkezésére álló meggyőző bizonyítékok szerint a Kínában működő kerékpárgyártókra alkalmazott exportkvótarendszer, amely miatt az exportáló gyártók nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban a módosítást eredményező időközi felülvizsgálatban, 2011 januárjában megszűnt.
(8)
Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat struktúrájában is történtek változások. Számos uniós gyártó ugyanis a teljes gyártási ciklust (részleges) összeszerelési műveletekkel váltotta fel, melyek során importált alkatrészeket használnak fel.
(9)
Emellett az Európai Unió 2004 és 2007 közötti bővítéseinek eredményeként jelentős számú gyártó csatlakozott az uniós kerékpárágazathoz. Ezenfelül azon gyártók közül, akik már a két bővítést megelőzően is az uniós gazdasági ágazat részét képezték, sokan költöztették át gyártólétesítményeiket az újonnan csatlakozott tagállamokba, illetve hoztak ott létre újakat. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat költségszintje megváltozhatott.
(10)
Végezetül, a kár megszüntetéséhez szükséges jelenlegi szintet az acélból készült kerékpárok alapján számították ki, a jelek szerint azonban a kerékpárok nagy része az utóbbi időben alumíniumötvözetekből készül.
(11)
A fent említett fejlemények tartósnak tűntek, ezért indokolttá tették a kárral és a dömpinggel kapcsolatos megállapítások újraértékelését.
(12)
Ráadásul a mentességi rendszer előnyeit élvező vállalatok száma gyors ütemben növekszik, anélkül, hogy a rendszert 1997-es bevezetése óta módosították volna. Ezenfelül a dömpingellenes intézkedések alól mentes alkatrészek behozatalának nyomon követését végző rendszer meglehetősen bonyolulttá és nehézkessé vált, ami veszélyt jelenthet annak hatékonyságára.
(13)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti vizsgálat megindításához, 2012. március 9-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (9) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának hivatalból történő megindítását.
3. A kijátszás feltárását célzó párhuzamos vizsgálat
(14)
A Bizottság 2012. szeptember 25-én a 875/2012/EU rendelettel (10) vizsgálatot kezdeményezett a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó 990/2011/EU végrehajtási rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatala által megvalósuló esetleges kijátszására és az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételének elrendelésére vonatkozóan (a továbbiakban: a kijátszás feltárását célzó vizsgálat).
(15)
2013 májusában a Tanács az 501/2013/EU rendelettel (11) (a továbbiakban: a kijátszásellenes rendelet) kiterjesztette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára, mivel megállapítást nyer, hogy e behozatalok átrakodás és/vagy összeszerelési műveletek révén az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében kijátsszák az intézkedéseket.
4. Párhuzamos szubvencióellenes vizsgálat
(16)
2012. április 27-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (12) útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok Unióba történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását (a továbbiakban: a szubvencióellenes vizsgálat).
(17)
2012 novemberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (13) útján bejelentette, hogy a kijátszás feltárását célzó vizsgálat megállapításai felhasználhatók a (14) és (15) preambulumbekezdésekben hivatkozott szubvencióellenes eljárásában.
(18)
2013 májusában a Bizottság a 2013/227/EU (14) rendelettel intézkedések alkalmazása nélkül megszüntette a szubvencióellenes vizsgálatot.
5. A vizsgálatban érintett felek
(19)
A vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az uniós gyártók ismert szervezeteit, az ismert kínai exportáló gyártókat és a kínai gyártók egy szervezetét, az érintett ország képviselőit, az ismert importőröket és az importőrök ismert szervezeteit, a kerékpáralkatrészek ismert uniós gyártóit és szervezeteiket, valamint a felhasználók ismert szervezeteit. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(20)
Tekintettel az érintett exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkével összhangban történő mintavételt rendeltek el. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkért minden exportáló gyártót és azok ismert szervezeteit, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat az érintett termékre vonatkozó tevékenységéről 2011. január 1. és 2011. december 31. között.
(21)
Mivel az érintett ország képviselői a vizsgálat megindításakor nem jelentkeztek, a Bizottság megkeresett körülbelül 70, a bizottsági szolgálatok számára a korábbi vizsgálatból már ismert kínai vállalatot. Egy későbbi szakaszban, amikor a (16) preambulumbekezdésben hivatkozott szubvencióellenes vizsgálatot kezdeményezték, a Bizottság körülbelül további 300 kínai exportáló gyártót azonosított, amelyekkel a jelen időközi felülvizsgálattal összefüggésben is kapcsolatba lépett.
(22)
A Bizottság együttműködés elérését célzó erőfeszítései ellenére csak nyolc kínai exportáló gyártó vállalkozáscsoport jelentkezett, amelyek közül csak négy számolt be az Unióba irányuló exportról a (37) preambulumbekezdésben meghatározott felülvizsgálati időszak során, amely a felülvizsgálati időszak során a Kínából származó összesített kerékpárimportnak kevesebb mint 4 %-át tette ki.
(23)
A fentiek alapján úgy határoztak, hogy a kínai exportáló gyártókat illetően nincs szükség mintavételre.
(24)
Ahogy a (63)-(64) és (131) preambulumbekezdésben szerepel, egy kínai exportáló csoport, a Giant China esetében indokolt volt az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazása. Következésképpen a kínai exportáló gyártók részéről tanúsított együttműködés még tovább csökkent.
(25)
A (32)-(35) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az uniós gyártókból álló mintát választottak ki.
(26)
A (36) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság úgy határozott, hogy a független importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel.
(27)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek, valamint minden egyéb olyan félnek, amely ezt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérte, nevezetesen a mintavételbe bevont uniós gyártóknak, a kínai együttműködő exportáló gyártóknak, a (36) preambulumbekezdésben leírtak szerint jelentkezett független importőröknek, és az ismert uniós kerékpáralkatrész-gyártóknak.
(28)
Négy kínai exportáló gyártó vállalatcsoport és képviselőjük, a mintába bekerült nyolc uniós gyártó, egy felhasználói szervezet és az uniós gyártók nyolc szervezete, 53 kerékpáralkatrész-gyártó, és a kerékpáralkatrész-gyártók egy szervezete adott válaszokat a kérdőívekre, valamint nyújtott be egyéb beadványokat. A megkeresett független importőrök egyike sem adott választ a kérdőívre.
(29)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből eredő kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:
a)
uniós kerékpárgyártók
-
Accell Hunland, Magyarország,
-
Decathlon RGVS, Portugália,
-
Denver srl, Olaszország,
-
SC Eurosport DHS, Románia,
-
Koninklijke Gazelle, Hollandia,
-
Maxcom Ltd, Bulgária,
-
MIFA, Németország,
-
Sprick Rowery, Lengyelország;
b)
uniós kerékpáralkatrész-gyártók
-
Chimsport, Románia,
-
Telai Olagnero, Olaszország;
c)
kínai exportáló gyártók
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co..
(30)
Mivel olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalatok telephelyén tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy analóg országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexikóváros, Mexikó,
-
Bicicletas Magistroni, Mexikóváros, Mexikó,
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosí, Mexikó.
(31)
Az alapvető tények és szempontok ismertetését (a továbbiakban: az ismertetés) követően egyes felek úgy érveltek, hogy a felek számára az észrevételezésre biztosított időszak nem volt megfelelő. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a feleknek elegendő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy észrevételeket tegyenek, az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdésének megfelelően. Ezért a Bizottság az észrevételt elutasította.
6. Mintavétel az uniós gyártók körében
(32)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta a vizsgálat megkezdése előtt ismert több mint 380 uniós gyártó közül nyolc vállalatból állt, amelyeket különösen az uniós gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választottak ki, amely a földrajzi kiterjedésre figyelemmel a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A minta kiterjedt a legnagyobb gyártó országokra, a gyártási mennyiségek alapján. Minden ilyen ország esetében a mintában szereplő vállalatok a legnagyobb együttműködő gyártók közül kerültek ki. A minta emellett tartalmazott a legnagyobb együttműködő vállalatcsoportokhoz tartozó jogi személyeket is. Ebben az esetben különös figyelmet fordítottak arra, hogy egyenlő számú vállalatot szerepeltessenek a mintában a régi és az új tagállamokból.
(33)
A minta a felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós gyártás és értékesítés körülbelül 25 %-át képviselte. Az érdekelt feleket felkérték, hogy tanulmányozzák az aktát, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül nyilvánítsanak véleményt arról, megfelelőnek találják-e a választást. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(34)
Egyes érdekelt felek kifogásolták az uniós gyártókat érintő mintavételt. Állításuk szerint: i. az ideiglenes mintában csak az érintett vállalatcsoportokhoz tartozó egyes jogalanyok szerepeltek, nem pedig valamennyi, a szóban forgó terméket gyártó teljes gazdasági egységet alkotó jogi személy; és ii. a javaslat tartalmazott egy olyan vállalatot, amely az utóbbi időben vesztséggel működött, holott az uniós gyártók ezen időszak folyamán sikeresen működtek. Emellett azt állították, hogy e veszteségek nem kapcsolódtak az érintett termékhez.
(35)
Ezeket az érveket az alábbi indokok alapján elutasították: i. A nagyobb csoportokhoz tartozó olyan jogi személyeket, amelyekről megállapították, hogy a csoport más leányvállalataitól függetlenül működnek, az uniós gazdasági ágazat képviselőinek tekintették, és ezért nem volt szükség arra, hogy az egész csoportot egységesen vizsgálják. ii. Az érintett fél nem bizonyította azon állítását, amely szerint a mintába felvett, és állítólagosan veszteségeket elszenvedő vállalat nem reprezentálta az uniós gazdasági ágazatot. Végül, bár a kiválasztott mintának reprezentálnia kell az uniós gazdasági ágazatot, a kiválasztott vállalatoknak nem szükségképpen kell homogénnek lenniük. E fél ezen állítását tehát el kell utasítani.
7. Mintavétel a független importőrök körében
(36)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés független importőrökre vonatkozó mintavételről is rendelkezett. Valamennyi ismert független importőrt megkeresték az eljárás megindításakor. Figyelemmel a mintavétel során beérkezett kis számú válaszra, a Bizottság nem választott ki mintát. Valamennyi jelentkező független importőrt felkértek az együttműködésre, és kérdőívet küldtek számukra. A független importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, és más módon sem működött együtt a jelen vizsgálatban.
8. Vizsgálati időszak
(37)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2008 januárjától a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(38)
A jelen felülvizsgálat tárgyát képező termék a motorral nem rendelkező, jelenleg a 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód alá tartozó, Kínából származó kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).
(39)
A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a kerékpárokat a következő kategóriákba sorolták:
-
A. ATB (24″ vagy 26″ átmérőjű terepkerékpárok, beleértve a hegyikerékpárokat),
-
B. 26″ vagy 28″ átmérőjű trekking-/városi/hibrid/VTC-/túrakerékpárok,
-
C. 16″ vagy 20″ átmérőjű ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok,
-
D. más kerékpárok (kivéve az egykerekűeket).
(40)
A fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ezeket hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján. Mivel a kerékpárok alapvető alkalmazása és használata azonos, azok nagy részben felcserélhetők, és ezért a különböző kategóriájú modellek versenyeznek egymással. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.
(41)
Az egyik fél érvelése szerint a különböző kerékpártípusok jellemzői és felhasználási célja jelentősen eltér, ahogy áraik is jelentősen különböznek, így a fogyasztók szempontjából e különböző kerékpártípusok nem felcserélhetők. Emellett úgy érvelt, hogy az acél- és az alumínium-kerékpárok nem tekinthetők felcserélhetőeknek, és áruk is különböző.
(42)
Érvelése alátámasztása érdekében a fél előterjesztett egy, az öt különböző terméktípus alapvető fizikai és műszaki jellemzőiről, használatáról, valamint felcserélhetőségéről szóló tanulmányt. Meg kell jegyezni, hogy a tanulmány állítólag 36 személy válaszain alapult, ám nem egyértelmű, hogy milyen módon választott ák ki a válaszadókat. Emellett úgy tűnik, hogy a tanulmány kifejezetten a jelen vizsgálat céljára készült. A tanulmány nem tartalmaz semmilyen számszerűsíthető adatot. Meg kell jegyezni, hogy a tanulmány tartalma láthatóan fogyasztók és/vagy kerékpárgyártók nyilatkozatain alapul, nem pedig ellenőrizhető bizonyítékokon. Ennélfogva a tanulmány eredményeinek reprezentativitása megkérdőjelezhető.
(43)
A fél nem nyújtott be semmilyen más, állításait alátámasztó bizonyítékot.
(44)
A vizsgálat megerősítette, hogy a fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Megállapítást nyert különösen az, hogy a különböző nyersanyagok használata nincs hatással egy kerékpár alapvető jellemzőire. Noha az acél és az alumínium egyes műszaki tulajdonságai, mint például a súlya, eltérő, az acélból és az alumíniumból készült kerékpárok alapvető jellemzői hasonlóak.
(45)
Ehhez hasonlóan a fél nem nyújtott be konkrét bizonyítékot arra, hogy egyfelől az acélból, másfelől az alumíniumból készült kerékpárok valóban más alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.
(46)
A sajátos alkalmazás, használat és fogyasztói felfogás tekintetében a jelen vizsgálat megerősítette, hogy minden kerékpárnak ugyanazok az alapvető alkalmazásai, és lényegében ugyanazt a funkciót tölti be. Noha igaz, hogy a különböző kategóriák elsősorban más végfelhasználói elvárás teljesítését célozzák, a végfelhasználók azonban egy bizonyos kategóriába tartozó kerékpárt rendszerint sokféle módon használnak.
(47)
Ebből következik, hogy a különböző kategóriák végfelhasználók általi használata és fogyasztói felfogásai alapján nem léteznek egyértelmű választóvonalak.
(48)
Emellett a gyártás, forgalmazás és elszámolások tekintetében az uniós gyártók gyakran maguk sem tesznek különbséget a különböző kategóriába sorolt kerékpárok között. Valójában gyakran hasonló gyártási eljárásaik vannak valamennyi különböző kerékpár-kategóriájukra.
(49)
Emellett a különböző kategóriába tartozó kerékpárokat hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján.
(50)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.
(51)
Az egyik fél felvetette azt, hogy a jelen vizsgálat a (38) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint két KN-kódra vonatkozik, míg a korábbi vizsgálat a (5) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint három KN-kódra vonatkozott, mégpedig a 8712 00 10, 8712 00 30 és ex 8712 00 80 KN-kódokra. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kódok módosulása a Kombinált Nómenklatúra 2012. január 1-jétől hatályos, az 1006/2011/EU rendelet (15) által előírt módosításának eredménye.
(52)
Ezzel összefüggésben a fél azt állította, hogy a golyóscsapágy nélküli kerékpárokat nem lehet egységes terméknek tekinteni a golyóscsapággyal rendelkező kerékpárokkal. Ugyanakkor a vizsgálat azt mutatta, hogy a golyóscsapágy nélküli kerékpároknak és a golyóscsapággyal rendelkező kerékpároknak ugyanazok a műszaki jellemzői és ugyanaz a használatuk. Emellett a fél semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá állítását, így azt el kellett utasítani.
(53)
Ezenfelül a fél úgy érvelt, hogy az érintett termékre vonatkozó két KN-kód között jelentős különbség van az Eurostat által rögzített átlagos importárak tekintetében. E tekintetben a (157) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hangsúlyozni kell, hogy a termékösszetétel miatt az Eurostat által rögzített átlagos árak csak az ártrendek jelzésére alkalmasak, de nem használhatók a különböző országok és az Unió eladási árainak összehasonlítására.
(54)
Az ismertetést követően az egyik fél megismételte azon állítását, amely szerint a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó különböző kerékpártípusok nem hasonló termékek, és azt állította, hogy valós bizonyítékokat terjesztett elő az alapanyagokat, a fizikai jelleget, a technológiai jellemzőket és a végfelhasználást érintő azon különbségek alátámasztására, amelyek a különböző kerékpártípusok között állítólag fennállnak.
(55)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a fél által állítása szerint előterjesztett valós bizonyíték valójában a Bizottság által a (42) preambulumbekezdésben értékelt tanulmány. Megfelelő értékelés után a Bizottság azt állapította meg, hogy a tanulmány eredményeinek reprezentativitása a (42) preambulumbekezdésben hivatkozott indokok miatt megkérdőjelezhető.
(56)
A felek azt állították, hogy a fél által a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárként meghatározott gyermekkerékpárokat ki kell zárni a vizsgálat hatálya alá tartozó termékek köréből. Ezek az állítások azon a feltételezésen alapultak, amely szerint különösen a használatuk tartama és a jellemzők egyszerűsége alapján e kerékpárok világosan elkülöníthetők a más típusú, a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó kerékpároktól.
(57)
Ugyanakkor ezeket az állításokat a Bizottság nem tekintette elégségesnek ahhoz, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárokat kizárja az érintett termék meghatározásából, mivel azokat nem támasztották alá elegendő olyan bizonyítékkal, amely azt bizonyította volna, hogy a jelen vizsgálatban egyértelmű választóvonalat lehet húzni a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok, valamint az egyéb, a vizsgálat hatálya alá tartozó kerékpárok között. Valójában éppen ellenkezőleg, az nyert megállapítást, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai megegyeznek az érintett termék - emberi erővel, pedál révén meghajtott, egynél több, vázhoz erősített kerékkel rendelkező jármű - alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaival, és ez sokkal fontosabb, mint bármilyen különbség (vagyis lényegileg a kerék mérete). Ezenfelül kitűnt, hogy a gyártás, az értékesítési csatornák, valamint az ügyfélszolgálat nem tért el alapvetően a vizsgálat alatt álló egyéb kerékpártípusokhoz képest. Az a puszta tény, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok elkülönülő termék-alcsoportot alkotnak az érintett termékkörön belül, nem indokolja, hogy azokat kizárják a termékkörből. Valójában megállapítást nyert, hogy nincs egyértelmű választóvonal a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok és az érintett termék között, hanem jelentős átfedés áll fenn az érintett termék meghatározása tekintetében, amely szerint az egy emberi erővel, pedál révén meghajtott, egynél több, vázhoz erősített kerékkel rendelkező jármű, amelyet lényegileg közlekedésre és sportolásra használnak. E tekintetben a vizsgálat rávilágított arra, hogy az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó ténylegesen exportál az Unióba 12 hüvelykes kerékkel rendelkező kerékpárokat, amelyek nem szükségképpen minősülnek gyermekkerékpároknak, hanem olyan, felnőttek által használt összecsukható kerékpárok, amelyek esetében a tárolás fontos jellemzője a kerékpároknak.
(58)
Ennélfogva a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpároknak a vizsgálat hatálya alól történő kizárására irányuló kérelmet a Bizottság elutasította.
2. Hasonló termék
(59)
Az uniós gazdasági ágazat által gyártott, az uniós piacon értékesített kerékpárok, az analóg országban gyártott és annak piacán értékesített kerékpárok, valamint a Kínából származó, az uniós piacra importált kerékpárok alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználása megegyezik, ennélfogva azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
1.1. A piacgazdasági elbánás feltételeinek vizsgálata
(60)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok röviden és kizárólag tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók össze:
-
a vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a cégek világos alapvető számviteli nyilvántartásokkal rendelkeznek, amelyeket független eljárás során auditálnak a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban, és minden célra azokat alkalmazzák,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(61)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a vizsgálatban eredetileg együttműködő exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra.
(62)
A Bizottság valamennyi, a vizsgálatban eredetileg együttműködő exportáló csoport tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott valamennyi információt ellenőrizte az egyes csoportok telephelyein.
(63)
Az egyik csoport, a Giant China válaszát úgy tekintették, hogy az súlyosan hiányos, mivel nem tartalmazott minden előírt információt a csoport szerkezetét illetően, a Bizottság arra irányuló erőfeszítései ellenére, hogy beszerezze a szükséges információkat a csoporttól.
(64)
Az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint a Giant China-t tájékoztatták a rendelkezésre álló tények vele szemben való várható felhasználásáról, és felkérték, hogy tegyen észrevételeket. Mivel azonban a Giant China megtagadta a szükséges információk szolgáltatását a Bizottság számára, az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdését alkalmazták, és a Bizottság elutasította a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet.
(65)
Emellett a vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a kínai vállalatcsoportok egyikének sem adható piacgazdasági elbánás, mivel egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok mindegyikét, méghozzá a következő okok miatt:
1. kritérium
(66)
Egyetlen együttműködő exportáló csoport sem tudta igazolni, hogy teljesíti az 1. kritériumot, mivel a fő nyersanyagok (acél és alumínium) tekintetében hozott döntéseknél állami beavatkozásra került sor. Az acél és alumínium ára az érintett termék gyártási költségének legalább 20-25 %-át jelenti az együttműködő exportáló csoportok számára. Számos vállalat teljes mértékben vertikálisan integrált, vagyis alumíniumtömböket vagy acélt vásárolnak, amelyből csöveket állítanak elő a vázak, illetve villák gyártásához, amelyekből végül a kerékpárokat állítják elő.
(67)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a három együttműködő kínai exportáló gyártó csoport az érintett termék gyártására felhasznált acélt és alumíniumot a kínai belföldi piacon szerezte be.
(68)
Az árak az állami ellenőrzés alatt álló sanghaji színesfémtőzsde (a továbbiakban: a tőzsde vagy SHFE) alumíniumárain alapulnak. Ezen az állami Értékpapírszabályozói Bizottság ellenőrzése alatt álló zártkörű tőzsdén csak a Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok kereskedhetnek. A tőzsde működését szabályozó számos előírás a tőzsde alacsony változékonyságához és a piaci értéket nem tükröző áraihoz járul hozzá: a napi áringadozás az előző kereskedési nap elszámolóáraihoz képest legfeljebb 4 %-os lehet, kevés üzletet kötnek (az egyes hónapok 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, továbbá az ügyleti költségeket a tőzsde és a brókerek egyaránt felszámítják.
(69)
Ezenkívül a tőzsdei ügyletek jellemzője, hogy az árukat Kína területén kizárólag jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. A tőzsde kizárólag fizikai termékek kereskedésére szolgál (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ami teljes mértékben elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével (LME) vagy más piacokkal gyakorlatilag nem lehetséges, így a tőzsde a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti arbitrázs nem lehetséges. A felülvizsgálati időszak során a nyersalumínium árai a helyszíni ár alapján összehasonítva körülbelül 7 %-kal voltak alacsonyabbak az SHFE-en (a héát nem számítva), mint a londoni fémtőzsdén (a héát szintén nem számítva).
(70)
Az Állami Tartalékiroda és más állami szervek a nyersalumínium eladásában és vételében is részt vesznek, így az állam az SHFE működésébe az árképzési mechanizmusa révén is beavatkozik. Emellett az állam az SHFE szabályai révén napi árplafonokat is megállapít, amelyeket az állami szabályozó szervezet, a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.
(71)
Kína azáltal támogatja az alumíniumtermékek feldolgozását, hogy részleges héa-visszatérítést biztosít számos alumíniumtermék kivitele után (a kerékpárok esetében az arány 15 %); míg a nyersalumínium kivitele esetén nincs visszatérítés. Ez a kínai ipar arra való ösztönzésére irányul, hogy tovább dolgozzák fel az alumíniumot, és közvetlen hatással van a nyersalumínium hozzáférhetőségére és árára a belföldi piacon. Ezenfelül a vizsgálat során kiderült, hogy az exportra szánt nyersalumínium 17 %-os adó alá esik, míg a kerékpárok exportját nem terheli kiviteli adó. Ez megerősíti azt a megállapítást, amely szerint a kínai állam beavatkozik az alumínium belföldi piacán. Ezek az eszközök leszorító hatással vannak a belföldi árakra, arra ösztönözve a belföldi ipart, hogy alumíniumot tartalmazó végtermékeket gyártson (mint az érintett termék), mint a belföldi, mind az exportpiacok számára.
(72)
A piac működését az is torzítja továbbá, hogy a kínai állam a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság részét képező Állami Tartalékiroda révén beavatkozik a piac működésébe. 2008 végén és 2009 elején az Állami Tartalékiroda nyersalumínium-készleteket kezdett felvásárolni a kínai alumíniumkohóktól, hogy élénkítse az árucikk árát. Az Állami Tartalékiroda a nyersalumíniumot a Bloomberg jelentése (16) szerint 2010 novemberének elején értékesítette ismét a piacon. A Xinhua Hírügynökség 2008 decemberében számolt be a készletek felhalmozására irányuló intézkedésekről, amelyek révén az árak stabilizálása érdekében a terv szerint 300 000 tonna alumíniumot halmoznának fel a piaci árnál 10 %-kal magasabb árakon (17). Az Állami Tartalékiroda felhalmozási tervének részét képezte a több kínai kohóból való beszerzés, noha körülbelül a felét Aluminium Corporation of China Ltd.-től kívánták beszerezni. A fentiek bizonyítják, hogy a kínai állam elsődleges szerepet játszik a nyersalumínium árának meghatározásában, és hogy beavatkozik a piacon.
(73)
A fent említett jelentős állami beavatkozásra vonatkozó nyilvánvaló célkitűzést többek között a 12. ötéves alumíniumipari fejlesztési terv (2011-2015) is alátámasztja, amelynek keretében a kínai kormány egyértelműen kinyilvánítja a szándékát arra vonatkozóan, hogy az „adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. Ez a terv a korábbi alumíniumipari tervben foglalt politikát folytatja. Az említett tervek végrehajtása már több éve tart és az eddig bemutatottak szerint a felülvizsgálati időszakban számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak.
(74)
Ilyen módon a nyersalumínium-árak tekintetében a kínai állam által előidézett többszörös torzítás kihat a nyersanyagárakra. A gyártók számára ezek a torzulások ráadásul előnyösek olyan értelemben, hogy az alapanyagokat rendszerint a kínai piacon a helyi beszállítóktól szerzik be alapvetően a kínai azonnali piacok árai (vagy az SHFE-árak) alapján. A felülvizsgálati időszakban ezek az árak a világpiaci áraknál mintegy 7 %-kal voltak alacsonyabbak. Amennyiben a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak, akkor a kínai vállalatok elméletileg bizonyos mennyiségeket a londoni fémtőzsde árain is vásárolhatnak, azonban a külföldi gazdasági szereplők számára a kínai beszerzés nem megengedett.
(75)
Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai alumíniumpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult.
(76)
A kínai állam acélágazatba való beavatkozását mutatja az a tény, hogy a nagy kínai acélgyártók túlnyomó többsége állami tulajdonban van, és a beépített acélipari kapacitást és gyártást befolyásolják a különféle ötéves ipari tervek, különösen a vas- és acélágazatra vonatkozó jelenlegi, 12. ötéves terv (2011-2015).
(77)
Az állam jelentős ellenőrzést gyakorol a nyersanyagok piaca felett is. A kokszra (az acélgyártáshoz szükséges legfontosabb nyersanyaggal, a vasérccel együtt) mennyiségi exportkorlátozások és 40 %-os exportvám vonatkozik. Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai acélpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult.
(78)
A Bizottság által lefolytatott dömpingellenes vizsgálat (18) megerősítette az állami beavatkozás jelentőségét a csövek ágazatában is, amelyek az acélkerékpárok gyártásánál használt fő nyersanyagot jelentik.
(79)
Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai alumíniumpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult.
(80)
Ilyen körülmények között egyik vállalat sem tudta bizonyítani, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos döntéseit nem jelentős állami beavatkozás mellett hozza meg, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik. Így nem tudták azt igazolni, hogy az 1. kritérium követelményeinek megfelelnek.
(81)
A többi négy kritérium tekintetében a három együttműködő kínai exportáló gyártó be tudta bizonyítani, hogy megfelelnek a fennmaradó kritériumoknak.
(82)
Az 1. kritériumra vonatkozó fenti megállapítások fényében a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy a piacgazdasági elbánást meg kell tagadni a három együttműködő kínai exportáló gyártó vállalatcsoporttól.
(83)
A Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal és a panaszossal hivatalosan közölte. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.
1.2. A felek észrevételei
(84)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos közlést követően az egyik vállalat úgy érvelt, hogy piacgazdasági elbánás megtagadása a kínai kerékpár-ágazaton, mint egészen alapul, nem pedig az egyes vállalatokon. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy noha a Bizottság a kínai acél- és alumínium-ágazat értékelését végezte el, egyértelmű kapcsolat áll fenn a kínai acél- és alumíniumpiac, és az acél- és alumíniumtermékek együttműködő csoportok által nyersanyagként való megvásárlása között.
(85)
Emellett a fél érvelése szerint a kínai kerékpárgyártók acélra és alumíniumra vonatkozó árelőnye jelentéktelen, mivel csak 1,4 % és 1,75 % közötti értéket jelent, ha figyelembe vesszük, hogy a nyersalumínium és az acél a kerékpárok gyártási költségeinek 20-25 %-át jelenti, és hogy a londoni fémtőzsde és az SHFE árkülönbsége a felülvizsgálati időszak során 7 % volt.
(86)
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az elemzés központi tényezője a nyersanyag aránya a gyártási költségekben (amely ebben az esetben jelentős volt, mivel a gyártási költségnek legalább 20-25 %-át képviselte), valamint az a tény, hogy az alapanyag piaca Kínában torzult. A torzulás által a vállalat költségeire gyakorolt pontos számszerű hatás nem tekinthető döntő tényezőnek.
(87)
Emellett az érvelés szerint a Bizottság egy másik vizsgálatban az érintett termék gyártása során felhasznált közvetlen nyersanyagok árait elemezte, nem pedig az elsődleges nyersanyag árát, és ezért a jelen ügyben a Bizottságnak a közvetlen nyersanyag - vagyis a sajtolt alumíniumötvözet - árait érintő állami beavatkozást kellett volna értékelnie, nem pedig a nyersalumínium - az elsődleges nyersanyag - árával kapcsolatos állami beavatkozást.
(88)
Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy minden vizsgálatot saját érdemi kérdései alapján elemeznek. Ezenfelül az a tény, hogy a nyersalumínium piacát az állam ellenőrzi, azt jelzi, hogy a közbenső alumíniumtermékek piaca szintén nem piacgazdasági feltételek szerint működik, vagyis nem a kínálatnak és a keresletnek megfelelően. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(89)
Az érvelés továbbá azt tartalmazta, hogy a SHFE és a londoni fémtőzsde nyersalumínium-árai közötti különbség adott esetben nem eredményezi a sajtolt alumíniumötvözet árának eltérését a megfelelő piacok között, valamint, hogy figyelembe kell venni az olyan tényezőket, mint a gyártási hatékonyság, a maradványkapacitás és a környezetvédelmi kötelezettségek.
(90)
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy ennek az állításnak az igazolására semmiféle bizonyíték sem érkezett. Az azt alátámasztó bizonyíték hiányában a Bizottság nem tudta elemezni és ellenőrizni ezt az állítást, amit ezért el kellett utasítani.
(91)
Emellett azt állították, hogy annak figyelmen kívül hagyásával, hogy több későbbi közbenső termék van, a Bizottság nem vette figyelembe a kerékpár-végtermék árazásának tényleges jellemzőit és tényezőit. Különösen mivel a kerékpárt (ellentétben a nyersalumíniummal) közvetlenül a végfelhasználónak értékesítik, a nyersanyag árától eltérő tényezők határozzák meg a kerékpárok árát, mint például a kerékpár sajátos műszaki tulajdonságai és a fogyasztói kereslet.
(92)
Ugyanakkor nem szolgáltattak konkrét adatokat ezen figyelembeveendő jellemzőkről és tényezőkről, így a Bizottság azokra nem tehetett észrevételt.
(93)
Egy érdekelt azt is állította, hogy a Bizottság tévesen értékelte azokat az elveket, amelyek alapján az SHFE működik. Az érvelés szerint a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság az SHFE funkcióit a franciaországi Autorité des marchés financiers-hez (a továbbiakban: az AMF) és az egyesült királyságbeli Financial Services Authority-hoz (a továbbiakban: az FSA) hasonlóan szabályozza, valamint, hogy a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság szerepe és sajátos szabályozói/felügyeleti intézkedései összhangban vannak a G-20-ak elveivel. Ebből következően a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság szerepén és az SHFE működésén alapuló, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó következtetések megalapozatlanok.
(94)
Meg kell jegyezni, hogy a vállalat elmulasztotta figyelembe venni azt a tény, hogy míg az FSA (19) és az AMF (20) független nem kormányzati szervezetek, addig a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság minisztériumi szintű szervezeti egység, amely közvetlenül az Államtanács alárendeltségében működik (21). Az Államtanács az államhatalom legfőbb végrehajtó szerve, valamint a legmagasabb szintű államigazgatási szerv (22). Ez egy másik példa arra, hogy az állam aktívan részt vesz a kínai alumíniumpiac szabályozásában. Ami a G-20-ak elveinek aló megfelelést illeti, a vállalat pusztán nyilatkozatot nyújtott be, anélkül, hogy valóban kifejtette volna az általa hivatkozott elveket. Az érvet ezért elutasították.
(95)
Emellett egy vállalat nem értett egyet a Bizottság értékelésével, amely szerint az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével vagy más piacokkal és az SHFE-vel gyakorlatilag nem lehetséges, így az SHFE a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik.
(96)
Meg kell jegyezni, hogy ez ellentmond annak, hogy a vállalat elfogadta az SHFE és a londoni fémtőzsde közötti árkülönbséget azon időszak során, amikor az SHFE ára magasabb volt, mint a londoni fémtőzsde árai, azzal érvelve, hogy ezen időszak folyamán a kínai gyártók többet fizettek az alumíniumtermékekért, mint az uniós gyártók.
(97)
Emellett a vállalat úgy érvelt, hogy 2010-től az SHFE lehetővé tette az alumínium fizikai szállítását a sanghaji szabadkereskedelmi övezetben található vámraktárakba. Ebből következik, hogy e nyilatkozat nem mond ellent Bizottság értékelésének, amely szerint az árukat Kína területén kizárólag az SHFE által jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják, hanem megerősíti azt.
(98)
A további érvek szerint az SHFE határidős piac, és az alumíniumra vonatkozó határidős ügyleteket 1991 óta kötnek az SHFE-n, így a Bizottság értékelése, amely szerint az SHFE-n nem értékesítenek származékos termékeket, téves.
(99)
Az SHFE valóban határidős piac. Ugyanakkor az SHFE-n kötött határidős ügyleteket fizikai szállítással rendezik. A fizikai szállítás nélküli származékos termékek, vagyis a ténylegesen nem teljesített, hanem a teljesítés időpontja előtt eladott ügyletek Kínában korlátozás alá esnek, és ezért az SHFE pusztán fizikai kereskedési platform, amely elszigeteli a kínai alumíniumpiacot.
(100)
Emellett úgy érveltek, hogy a Bizottságnak a héa/adóintézkedések és a nyersalumíniumra irányuló raktározási intézkedések által a kerékpárok árazására gyakorolt hatással kapcsolatos érvelése közgazdaságilag kétséges, indokolása pedig hiányos.
(101)
Ugyanakkor, mivel a vállalat nem fejtette ki, hogy a Bizottság elemzéséből milyen elemek hiányoznak, valamint állítását egyéb módon sem támasztotta alá, így a Bizottság azokra nem tehetett észrevételt.
(102)
Emellett, olyan érvelést is megfogalmaztak, amely szerint hasonlóságok állnak fenn Kína iparpolitikája és az EU szakpolitikái között, valamint, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy Kína iparpolitikája bármilyen közvetlen vagy jelentős hatással lenne a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntéseire, a kerékpárgyártásukra vagy értékesítési műveleteikre.
(103)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalat nem jelölte meg, hogy milyen uniós szakpolitikákra hivatkozik, ezért a Bizottság erre az állításra nem tud észrevételt tenni. Emellett azon állítást illetően, amely szerint nem bizonyították, hogy a kínai iparpolitika jelentős hatást gyakorolt a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntéseire, a kerékpárgyártásukra vagy értékesítési műveleteikre, meg kell jegyezni, hogy a kínai alumíniumágazatban az ötéves terv létezése és az elszigetelt tőzsdén kereskedett alumínium árának - amely a kerékpár összesített gyártási költségének 20-25 %-át teszi ki - torzulásai egyértelmű kapcsolatot jeleznek a kínai iparpolitika és a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntései, a kerékpárgyártásuk és értékesítési műveleteik között.
(104)
Olyan érvelés is megfogalmazódott, amely szerint a Bizottság megsértette az alaprendeletben meghatározott három hónapos határidőt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel a kínai exportőrök együttműködése igen alacsony szintű volt, a Bizottság különleges erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy nagyobb fokú együttműködést érjen el, azáltal, hogy nagy számú további, a vizsgálat későbbi szakaszában azonosított exportőrt keresett meg. Ennek eredményeként nem volt lehetőség a piacgazdasági elbánás meghatározására a kikötött időszakon belül. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a Törvényszék (23) nemrégiben kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte után hozott döntés önmagában nem elegendő ahhoz, hogy a dömpingellenes intézkedéseket előíró rendelet megsemmisítését eredményezze. Azt is meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdését időközben módosították, oly módon, hogy a Bizottságnak csak a mintában szereplő vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását, és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni (24). E módosítást valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során alkalmazni kell, beleértve a jelen vizsgálatot is. A meghatározásokat a vizsgálat megkezdésétől számított nyolc hónapon belül végezték el.
(105)
Figyelemmel a fentiekre, a három hónapos határidő megsértésére vonatkozó állítást a Bizottság ezennel elutasítja.
1.3. A felek kérelme
(106)
Egy fél azt kérte, hogy elemezzék azon kínai gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmeit is, amelyek felhagytak az Unióba irányuló kivitellel. Állítása szerint e gyártók csak a 2005-ben bevezetett dömpingellenes vámok miatt hagytak fel az Unióba irányuló kivitellel.
(107)
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos megállapítások az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megállapított felülvizsgálati időszakra vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy az exportáló gyártóktól a rendes érték és az exportár megállapítása érdekében gyűjtött adatok szintén kizárólag erre az időszakra vonatkoznak. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzést a kínai exportáló gyártók rendes értékének meghatározásával összefüggésben végezték el, amelyet ezután összehasonlítottak ugyanezen időszak exportárával. Ha egy gyártó nem exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen az exportár megállapítása és a dömpingkülönbözet kiszámítása. Ennélfogva nincs ok a piacgazdasági elbánás vizsgálatára egy olyan gyártó tekintetében, amely nem exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt. Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy minden exportáló gyártónak lehetősége van „időközi vizsgálatot” kérni, annak érdekében, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálják helyzetét, illetve azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek nem exportálták az érintett terméket az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakban, lehetőségük van ugyanazon rendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján „új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot” kérni.
(108)
Ezenfelül kérelmében a fél hivatkozott a Bíróságnak a Brosmann-ügyben hozott ítéletére is (25), és úgy tűnt, arra utal, hogy ennek alapján a kínai gyártóknak lehetővé kellene tenni, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket nyújtsanak be akkor is, ha nem exportálják az érintett terméket az Unióba az aktuális vizsgálati időszak alatt. Meg kell állapítani, hogy az ítélet nem az olyan exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmekre vonatkozik, amelyek nem exportáltak a vizsgálati időszak alatt, és így az a jelen összefüggésben nem releváns.
(109)
Következésképpen ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.
(110)
Arra is hivatkoztak, hogy a felülvizsgálati időszak során uniós exporttal nem rendelkező vállalatok exportárait az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése alapján kell meghatározni, vagyis bármely ésszerű alapon.
(111)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem utal arra egyértelműen, hogy exportárat kell képezni az érintett ország gyártói számára, amennyiben semekkora mennyiséget sem exportálnak az Unióba. Ellenkezőleg, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése az importált termék viszonteladási árára hivatkozik, mint az exportár képzésének, és az importálás és a viszonteladás között felmerülő minden költségen végrehajtott kiigazítások alapjára, ami azt jelenti, hogy az Unióba irányuló importra ténylegesen sor kerül. A rendelkezés első mondatában a „bármely egyéb ésszerű alap” olyan sajátos esetekre utal, amelyekben az előbbi, ott említett módszerek nem alkalmazhatók. Ez nem változtat semmit azon, hogy az említett cikk magában foglalja, hogy a felülvizsgálati időszak során történt behozatal az Unióba.
1.4. Következtetés
(112)
A fentiek alapján egyetlen, piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalatcsoport sem tudta igazolni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak való megfelelést. Ezért az a döntés született, hogy a piacgazdasági elbánást egyetlen vállalatcsoport sem kaphatja meg.
2. Egyéni elbánás
(113)
A 2012. szeptember 6-án hatályba lépett 765/2012/EU rendelettel (26) az Európai Parlament és a Tanács módosította az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdését. A 765/2012/EU rendelet 2. cikke úgy rendelkezett, hogy a módosítást csak a hatálybalépését követően indított vizsgálatokra kell alkalmazni. Következésképpen, mivel a jelen vizsgálatot 2012. március 9-én indították meg, a módosítást a jelen vizsgálatra nem kell alkalmazni.
(114)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve, ha az említett vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban igazolni tudják, hogy exportáraik és az értékesítései mennyiségek és feltételek megállapítására szabadon került sor, a valutaváltás piaci árfolyamon történik, és az állami befolyás nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését, ha az exportőrökre eltérő vámmértékek vonatkoznak.
(115)
A piacgazdasági elbánást kérő három együttműködő exportáló csoport egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást. A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy mindhárom kínai csoport megfelel az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi előírásnak.
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(116)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket a belföldi árak alapján vagy az analóg ország kiszámított rendes értéke alapján állapítják meg.
(117)
E célból az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság Mexikót ajánlotta, amely a Kínát érintő korábbi vizsgálat során szintén analóg ország volt.
(118)
Minden érdekelt félnek megadták a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen az analóg ország tervezett kiválasztására.
(119)
Az egyik fél érvelése szerint Mexikó nem a legjobb választás, mint analóg ország, Tajvan viszont jobb lenne, mivel Tajvan nagy kerékpárgyártó, jobban hasonlít Kínára, mint Mexikó, és ez valószínűleg megbízhatóbb rendes értéket eredményez.
(120)
A Bizottság 15 ország tekintetében próbált meg együttműködést elérni, ezek Banglades, Kanada, Kambodzsa, India, Indonézia, Malajzia, Mexikó, Norvégia, Fülöp-szigetek, Srí Lanka, Tajvan, Thaiföld, Tunézia, Törökország és az USA.
(121)
A Bizottság csak három mexikói kerékpárgyártótól kapott választ a kérdőívre, amelyek ahhoz is hozzájárultak, hogy válaszaik helytállóságát a telephelyeiken ellenőrizzék. A megkeresett más országokban további vállalatok nem működtek együtt. E három gyártó belföldi értékesítései a mexikói piac több mint 30 %-át jelentik, amelyet 2011-ben 1,7 millió darabra becsülnek. Több mint 14 gyártó és számos importőr működik versenykörnyezetben. 2011-ban a kerékpárbehozatal főként Kínából (több mint 60 %) és Tajvanból (20 %) származott. Ezek a behozatalok a helyi piac mintegy 5 %-át jelentették (forrás: az ANAFABI, a mexikói kerékpárgyártók szövetségének éves jelentése).
(122)
A mexikói piac érintett termékre vonatkozó profilja, a gazdasági szereplők száma, a belföldi verseny és a gyártási folyamat jellemzői alátámasztották, hogy Mexikó továbbra is megfelelő analóg országnak tekinthető. A fentiekre tekintettel a mexikói piac reprezentatívnak és versenyhelyzetben lévőnek volt tekinthető. Ezért megállapították, hogy Mexikó megfelelő analóg ország.
3.2. A rendes érték meghatározása az analóg országban
(123)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerint, az analóg ország gyártóitól kapott ellenőrzött információk alapján állapítják meg.
(124)
A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a mexikói belső piacon.
(125)
Emellett elemezték, hogy tekinthető-e úgy, hogy azt az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítik. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a felülvizsgálati időszakban a hazai piacon független fogyasztóknak történt nyereséges értékesítés aránya.
(126)
Amennyiben a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-a volt, és ahol az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy azt meghaladta, a rendes érték alapja a tényleges belföldi ár volt. Ezt az árat a felülvizsgálati időszak során az adott terméktípus tekintetében végzett valamennyi belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, az értékesítés nyereségességére való tekintet nélkül.
(127)
Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-a, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes érték alapja a tényleges belföldi ár, amelyet kizárólag az adott terméktípus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítanak.
(128)
Emellett a vizsgálat során nem derült fény olyan terméktípusra, amelynek esetében nyereséges értékesítés nem történt.
4. Exportár
(129)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(130)
Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a kapcsolatban álló importőr által az első független fogyasztó felé felszámított újraértékesítési ár alapján képezték. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék független importőre/kereskedője által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr/kereskedő között fennálló kapcsolat miatt az importőr/kereskedő tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.
(131)
Ahogy a (63) és (64) preambulumbekezdésekben megállapítottuk, a Giant China megtagadta a csoport szerkezetére vonatkozó szükséges információk és a Kínában az érintett termék gyártásában és értékesítésében résztvevő Jinshan Development and Construction Ltd (a továbbiakban: a Jinshan csoport) részét képező vállalatok által a felülvizsgálati időszakban az érintett termék gyártásához, az Unióba irányuló exportértékesítéseinek mennyiségéhez és áraihoz kapcsolódó lényeges információk szolgáltatását a bizottsági szolgálatok számára, ezért az exportár tekintetében az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését alkalmazták.
(132)
A Giant China kifogásolta az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását mind a piacgazdasági elbánás elutasítása, mind a rendelkezésre álló tények exportár-számításokra való alkalmazása tekintetében. Érvelésük szerint a Bizottság által kért információ nem volt szükséges a dömpingkülönbözet kiszámításához. E tekintetben a Giant China úgy érvelt, hogy a Kínában található Jinshan csoporttól kért információ nem volt releváns a piacgazdasági elbánás mérlegelése, illetve az exportárra vonatkozó számítások szempontjából, mivel az csak nagyon közvetetten kapcsolódott a Giant China-hoz és kapcsolt vállalkozásaihoz (a továbbiakban: a Giant csoport).
(133)
Ugyanakkor a vizsgálat megerősítette, hogy a Giant csoport egyik leányvállalata - amely aktívan gyártotta és exportálta az érintett terméket az Unióba a felülvizsgálati időszak egy része alatt -, név szerint a Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (a továbbiakban:a GP) közös részesedés, szerkezeti és ügyvezetési kapcsolatok révén kapcsolódott a Jinshan csoporthoz, és hogy e csoport részt vett az érintett termék gyártásában és értékesítésében. Az érintett termék Kínában történő gyártásában és forgalmazásában résztvevő, a Jinshan csoportba tartozó vállalatok által a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapra és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszok hiányában nem értékelhető, hogy az érintett termék Jinshan csoport általi gyártása és forgalmazása milyen mértékben hatott ki az exportár meghatározására a GP, és ebből következően a Giant mint teljes csoport tekintetében. Emellett nem lehetett megvizsgálni, hogy teljesültek-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő feltételek. Az e tekintetben tanúsított együttműködés hiányára figyelemmel a Giant China állításait el kellett utasítani.
(134)
Ezenfelül a Giant China úgy érvelt, hogy csak akkor kell figyelembe venni az egyéb exportáló gyártókra vonatkozó árinformációkat egy exportáló gyártó egyedi különbözetének kiszámításánál, ha a Giant csoport és a Jinshan csoport a szoros pénzügyi, üzleti és ügyvezetési kapcsolatokra figyelemmel egységes jogalanyt alkot.
(135)
Az iratokban található bizonyítékok megerősítik azt a megállapítást, amely szerint a GP és a Jinshan csoport összekapcsolódik és közöttük szoros kapcsolat áll fenn a közös részesedés, szerkezeti és ügyvezetési kapcsolatok tekintetében. A GP-hez kapcsolódó valamennyi féllel, különösen azokkal a kínai exportáló kerékpárgyártókkal kapcsolatos teljes körű információk hiányában, amelyek a Jinshan csoport leányvállalatai, lehetetlen teljes körű és megbízható számításokat végezni az exportárral kapcsolatban, és így megoldani az egyedi különbözet kiszámítását a GP, és ebből következően a Giant mint teljes csoport tekintetében.
(136)
Az az állítás is megfogalmazódott, hogy a kért információ ésszerűtlen terhet jelentett a Giant China számára, és hogy az a tőle telhető legjobban együttműködött a vizsgálat során. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a végleges ismertetésre tett észrevételekig nem terjesztettek elő azt alátámasztó bizonyítékot, hogy a Giant China bármilyen erőfeszítést tett volna a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben és a dömpingellenes kérdőívben kért, az érintett termék gyártásában és forgalmazásában résztvevő, a Jinshan csoport részét képező vállalatokra vonatkozó információk összegyűjtése érdekében. A vizsgálat során a Giant China előadta, hogy nem volt szükség a kért információ szolgáltatására, azonban nem állította, hogy az ilyen információ beszerzése ésszerűtlenül terhes. A Giant China az állítólagos erőfeszítések kapcsán csak a végső ismertetést követően terjesztett elő bizonyítékokat, olyan szakaszban, amikor az ilyen információkat már nem lehetett ellenőrizni. E bizonyítékokat tehát már nem lehetett figyelembe venni.
(137)
A Giant China előadta, hogy semmiképpen sem állt fenn bármilyen potenciális dömpingellenes intézkedés kijátszásának veszélye, például azáltal, hogy átcsoportosítják a gyártást a két csoport között, mivel a GP, a két csoportot összekötő egyetlen kapocs 2011 szeptemberében abbahagyta működését. E tekintetben meg kell jegyezni - ahogy azt a Giant China is megerősítette -, hogy a felülvizsgálati időszak végén a GP még létezett mint jogi személy. Ennélfogva a gyártási tevékenységet bármikor folytatni lehetett volna a jövőben, és az a tény, hogy a GP állítólag abbahagyta tevékenységét 2011 szeptemberében, nem releváns. Emellett a Giant China úgy érvelt, hogy a kijátszás kockázatát más módon is kezelni lehetett volna, vagyis a (276) és (277) preambulumbekezdésben hivatkozott monitoring-kikötés révén. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a monitoring-kikötés csak a nem kapcsolódó vállalkozásokra vonatkozik, így az azzal járó kockázatok nem azonos jellegűek, és ugyanazok az orvoslási módok nem alkalmazhatók.
(138)
Emellett a Giant China úgy érvelt, hogy a GP kínai helyiségeiben helyszíni vizsgálatot kellett volna tartani a GP 2011 szeptemberét követő gyártási és értékesítési tevékenységének ellenőrzése érdekében. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem tekintette relevánsnak, hogy a GP abbahagyta-e tevékenységét 2011 szeptemberét követően. Valójában még ha így is állt volna a helyzet, a GP bármikor folytathatta volna kerékpár-gyártási és értékesítési tevékenységét, és a helyszíni ellenőrzés nem csökkentette volna ennek kockázatát.
(139)
Ezenfelül a Giant China előterjesztett néhány bizonyítékot, amelyek azt támasztották alá, hogy a Giant csoport részesedését a GP-ben 2013. március 30-án eladták. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy erre az ügyletre a felülvizsgálati időszak után került sor, és összefüggésben a vizsgálat előrehaladott szakaszával, ezt az információt nem lehetett ellenőrizni, illetve az nem is releváns a jelen vizsgálat keretében. E tekintetben, ha a Giant a részvények eladására figyelemmel helyzetének felülvizsgálatát kéri, ezt az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban megfelelő időben mérlegelni lehet.
(140)
Ugyanezekben a beadványokban a Giant China további felvilágosításokat nyújtott az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását alátámasztó bizottsági értékeléssel kapcsolatban. Ezek azonban nem voltak alkalmasak az eredeti bizottsági értékelés megváltoztatására.
(141)
Ennélfogva a Bizottság megerősíti az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének a Giant csoporttal összefüggésben történő alkalmazására vonatkozó megállapításokat.
5. Összehasonlítás
(142)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi paritáson hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a közvetett adók, az árengedmények, a kereskedelmi szintek, a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
6. Dömpingkülönbözet
6.1. Az együttműködő exportáló gyártók esetében
(143)
A három együttműködő vállalat esetében a dömpingkülönbözetek megállapítására úgy került sor, hogy az együttműködő mexikói gyártók tekintetében megállapított súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok Unióba irányuló exportjára vonatkozó súlyozott átlagos exportárral, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése szerint.
(144)
A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a következő:
Vállalatok
Dömpingkülönbözet
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2. Az összes többi exportáló gyártó esetében
(145)
Mivel a kínai együttműködés, ahogy azt a (22) és (24) preambulumbekezdésekben megállapítottuk, nagyon alacsony szintű volt, az együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából. Ezért az egész országra kiterjedő, minden más kínai exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet nem lehet felülvizsgálni.
(146)
Ezért az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet a jelen rendelet változatlanul fenntartja, az 1095/2005/EK rendelet által megállapított 48,5 %-ban.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(147)
Becslések szerint hasonló terméket az Unióban 380 ismert gyártó gyárt. Emellett az uniós gyártók hat nemzeti szervezete jelentkezett.
(148)
Minden rendelkezésre álló információ, többek között az uniós gyártóktól és a nemzeti szervezetektől gyűjtött adatok, valamint a Bizottság rendelkezésére álló gyártási statisztikai adatok is felhasználásra kerültek a teljes uniós gyártás megállapítása céljából, amely a felülvizsgálati időszak során 11 millió kerékpárt tett ki.
(149)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, valamint 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a teljes uniós gyártást képviselő uniós gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: az uniós gazdasági ágazat).
(150)
Ahogy azt fent jeleztük, figyelemmel az együttműködő uniós gyártók nagy számára, nyolc uniós gyártóból álló minta került kiválasztásra, amely a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós gazdasági ágazat általi gyártásának és értékesítésének körülbelül 25 %-át képviseli. Valamennyi, a mintába bekerült uniós gyártó az (1) preambulumbekezdésben leírt mentességi rendszer előnyeiből részesül.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós fogyasztás
(151)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek helyzetét a mintavételi kérdőívre adott válaszok alapján a gyártóktól begyűjtött adatok és az uniós kerékpárgyártók különböző szervezeteitől gyűjtött adatok alapján mérték fel.
(152)
Az uniós fogyasztást a teljes uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon végrehajtott eladásaira (lásd a (151) preambulumbekezdésben szereplő becsléseket) és a többi országból származó behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatokra alapozva állapították meg.
(153)
A felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás a 2008-as 22 459 062 darabról 20 116 602 darabra, vagyis a figyelembe vett időszak alatt 10 %-kal csökkent. Ez főként egy 8 %-os visszaesés eredménye 2008 és 2009 között, miközben a fogyasztás ezután stabil maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt is csak enyhén csökkent (2 %). 2009-ben a piacot különösen befolyásolta a gazdasági válság hatása, és azóta sem állt helyre. A 2011-es újabb visszaesést főként az aktuális gazdasági hangulatot jellemző továbbra is óvatos fogyasztói költekezés okozta.
1. táblázat
Fogyasztás
2008
2009
2010
2011
Mennyiség (darab)
+
Teljes behozatal
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Az uniós piacon értékesített uniós gyártás
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Fogyasztás
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Forrás:
Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
2. A Kínából származó behozatal
2.1. A Kínából származó kerékpárok dömpingelt behozatalának mennyisége és piaci részesedése
(154)
Az érintett termék Kínából származó behozatalának mennyiségét az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatok alapján állapították meg. A Kínából származó behozatal mennyisége meredeken zuhant 2008 és 2009 között, 941 522 darabról 597 339 darabra, vagyis 37 %-kal. 2010-ben a behozatal nőtt, a felülvizsgálati időszakban azonban ismét csökkent, elérve az 581 459 darabot. A kínai behozatal jelentős csökkenése egybeesett a gazdasági válsággal, és azóta sem tért magához. A figyelembe vett időszak során a kínai behozatal összességében 38 %-kal csökkent.
(155)
A kínai piaci részesedés ennek megfelelően a felülvizsgálati időszakban a 2008-as 4,2 %-ról 2,9 %-ra csökkent. A piaci részesedés csökkenését részben ellensúlyozta az uniós fogyasztás csökkenése.
(156)
Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy a kínai behozatal viszonylag alacsony és csökkenő piaci részesedését a (14) és (15) preambulumbekezdésben említett, a kijátszás feltárását célzó, párhuzamosan folyó vizsgálat megállapításaival összefüggésben kell vizsgálni (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést).
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal mennyisége (darab)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Forrás:
Eurostat.
3. Az érintett behozatal árai
3.1. Az árak alakulása
(157)
Ahogy az az 1095/2005/EK rendeletben szerepel, az Eurostat adatait a következő okok miatt lehet csak korlátozott mértékben felhasználni a 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti időszak dömpingelt behozatalai ártrendjeinek a meghatározásához:
(158)
Az Eurostat adatain alapuló importárak nem veszik figyelembe a különböző terméktípusokat, és az érintett termék különböző terméktípusai közötti lényeges árkülönbségeket. Az országonkénti átlagárakat erősen befolyásolja az ország termékösszetétele. Emellett az együttműködő exportőrök behozatalainak modellenkénti összehasonlítása során még ugyanazon terméktípuson és modellen belül is jelentős, a kerékpárok alkatrészeitől függő árkülönbségek vannak. Ezért az Eurostat statisztikáiban található árak továbbra sem döntőek e vizsgálat szempontjából. Az Eurostat Kínára vonatkozó, a továbbiakban indexszel jelölt importárai csak az ártrendek jelzésére alkalmasak, de nem használhatók a különböző országok és az Unió eladási árainak összehasonlítására.
(159)
Az Eurostat adatai szerint a kínai importárak - a továbbiakban indexszel jelölt - súlyozott átlaga a 3. táblázatban szereplő adatoknak megfelelően jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak során. Ugyanakkor anélkül, hogy tudnánk, milyen típusú kerékpárokat importáltak Kínából, valamint, hogy történt-e elmozdulás a termékösszetételben az egyes évek között, nem lehet következtetést levonni.
3. táblázat
A Kínából származó importár
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A Kínából származó importár
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Forrás:
Eurostat.
3.2. Áralákínálás
(160)
Azon együttműködő exportáló gyártók áralákínálását, amelyek esetében a dömpinget megállapították, tényleges ellenőrzött exportárai (CIF uniós határparitás) alapján számították ki, dömpingellenes vámmal együtt, és anélkül is. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó releváns eladási árai az uniós független fogyasztók számára történő eladások árai, amelyeket szükség esetén gyártelepi szintre igazítottak ki. A felülvizsgálati időszak alatt - a kérdőívben meghatározott különböző terméktípusok alapján - áralákínálást csak egy exportáló gyártó esetében állapítottak meg, és az 61 % volt a dömpingellenes vám nélkül, és 44 % azzal együtt.
(161)
Mivel a kínai exportáló gyártók együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és az együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából, valamint az Eurostat által rögzített átlagos ár nem tekinthető döntőnek, a Bizottság úgy tekintette, hogy mivel más megbízhatóbb információk nem álltak rendelkezésre, a (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1095/2005/EK rendelet által elvégzett utolsó hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított áralákínálási szinteket kell referenciaként felhasználni Kína országos áralákínálásának megállapítása során, vagyis a dömpingellenes vám levonása után 53 %-ot, azzal együtt pedig 39 %-ot.
4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(162)
Ahogy azt a (8), (9) és (10) preambulumbekezdésekben jeleztük, a jelen vizsgálat azt elemezte, hogy beállt-e olyan változás az uniós gazdasági ágazat helyzetében, amely indokolja a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat kárra vonatkozó megállapításai újraértékelésének szükségességét. A vizsgálat a következőket erősítette meg: i. A globális tendenciának megfelelően az uniós kerékpárgyártás főként olyan kerékpáralkatrészek munkaigényes összeszereléséből áll, amelyeket a fogyasztói igényeknek megfelelően terveznek és szereznek be különböző forrásokból. ii. A vizsgálat megállapította, hogy a gyártási költség leszorítása érdekében az uniós gazdasági ágazat folyamatos erőfeszítést tesz az összeszerelési folyamat automatizálása és áramvonalasítása érdekében. Emellett a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat vizsgálati időszakához viszonyítva egyes uniós gyártók hasznot húztak Közép-Európa és Kelet-Európa viszonylag alacsonyabb munkaerő-költségeiből. A Bizottság rendelkezésére álló gyártási statisztikák megerősítik ezt a tendenciát. iii. A vizsgálat megerősítette, hogy nyersanyagként előnyben részesítik az alumíniumötvözetet, míg az acél maradt a fő nyersanyag az alsóbb kategóriás modellek és a gyermekkerékpárok esetében. E változások fényében az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálata az alábbiak szerint történt.
(163)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(164)
A kár elemzése céljából a következőképpen állapították meg a kármutatókat:
-
a makrogazdasági mutatókat (gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében, az uniós gyártók nemzeti szervezeteitől és az egyes uniós gyártóktól beszerzett információk alapján végezték el. Ezeket a tényezőket lehetőség szerint összevetették a releváns hivatalos statisztikák által szolgáltatott átfogó adatokkal.
-
a mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési egységárak, gyártási költségek, pénzforgalom, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek) a mintába bekerült uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.
a) Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(165)
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat gyártása folyamatosan csökkent, gyorsabb ütemben, mint az uniós fogyasztás, ahogy az a (153) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban is látható. A gyártás a 2008-as 13 541 244 darabról 11 026 646 darabra csökkent a felülvizsgálati időszakban, ami 19 %-os csökkenést jelent.
4. táblázat
A teljes uniós gyártás
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darab)
Gyártás
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
(166)
A gyártási kapacitás 2008 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal csökkent, ami részben ellensúlyozza a gyártás 19 %-os visszaesése által a kapacitáskihasználási rátára gyakorolt hatást. Az utóbbi 14 százalékponttal esett ugyanezen időszak során, a felülvizsgálati időszak alatt elérve a 74 %-ot.
5. táblázat
Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darab)
Gyártási kapacitás
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Kapacitáskihasználás (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
b) Értékesítési volumen
(167)
Összességében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon az uniós fogyasztáshoz hasonlóan csökkent, a figyelembe vett időszak során 9 %-kal zsugorodva, a 2008-as 12 441 446 darabról a felülvizsgálati időszakban 11 276 240 darabra csökkenve. 2009 és 2010 között ugyanakkor az értékesítések tovább csökkentek, miközben a fogyasztás stabil maradt, ami tükröződik az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 2010-es csökkenésében, ahogy azt a (168) preambulumbekezdésben szereplő 7. táblázat is mutatja. A felülvizsgálati időszakban az értékesítések mennyisége megint nőtt, de nem érte el a 2008-as szintjét.
6. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat értékesítései az Unióban
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darab)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
c) Piaci részesedés
(168)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2008-as 55,4 %-ról 56,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak során, ami 0,7 százalékpontos növekedést jelent a felülvizsgálati időszak alatt. A csekély 0,7 százalékpontos javulás a figyelembe vett időszakban egy jelentős esést is tartalmazott a 2009-es 56,4 %-ról a 2010-es 52,9 %-ra. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének általános növekedése - az értékesítések csökkenő mennyisége mellett (lásd a (167) preambulumbekezdést) - a fogyasztás általános visszaesésével magyarázható (lásd a (153) preambulumbekezdést).
7. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
d) Foglalkoztatás és termelékenység
(169)
A közvetlen foglalkoztatás a 2008-as 14 197 alkalmazottról a felülvizsgálati időszakban 11 783-ra csökkent. E csökkenés a gyártási mennyiség visszaesését követte.
(170)
Összességében a termelékenység 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A gyártás 2008 és 2009 közötti visszaesése, ugyanezen időszak állandó foglalkoztatásával együtt a termelékenység visszaesését eredményezte 2008 és 2009 között. Ezt a termelékenység növekedése követte 2009 és 2010 között, ami ugyanezen időszak során az ágazat szerkezetátalakításával és a hatékonyabb gyártási folyamatokba való befektetésekkel magyarázható. A gyártási mennyiség felülvizsgálati időszak alatti további csökkenése, amely a foglalkoztatás területén mutatkozó kevésbé meredek visszaeséssel párosult, a termelékenység további csökkenését eredményezte a felülvizsgálati időszak során.
8. táblázat
Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Termelékenység (darab/év)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
e) Növekedés
(171)
A figyelembe vett időszak során a fogyasztás 10 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt (csak enyhén, vagyis + 0,7 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak során, ahogy azt a (168) preambulumbekezdésben vázoltuk). A csökkenő uniós piac azt jelenti, hogy az uniós gyártóknak nincs lehetőségük arra, hogy bármilyen növekedésből előnye tegyenek szert.
f) A dömpingkülönbözet nagysága
(172)
A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott, ahogy azt a (143)-(145) preambulumbekezdésben kifejtettük. Figyelemmel Kína jelentős többletkapacitására (lásd a (203) preambulumbekezdést), és a megállapított kijátszást (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést), a tényleges dömpingkülönbözetek által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás nem minősíthető elhanyagolhatónak.
g) A gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól
(173)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nem heverte ki a korábbi dömping hatásait, amit különösen a nyereségesség folyamatosan alacsony szintje és a kapacitáskihasználás csökkenése jelzett. Az uniós gazdasági ágazat felépülését gátolták a bizonyított kijátszási gyakorlatok is (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést).
h) Készletek
(174)
A felülvizsgálati időszak végére az uniós gyártók kerékpárkészletei 517 977 darabot tettek ki, amely nagyrészt stabil a 2008-as szinthez képest, a 2008 és 2009 közötti 25 %-os visszaesés ellenére.
(175)
Egyes uniós gyártók igen korlátozott szintű készletekkel rendelkeztek, mivel teljes gyártási mennyiségüket a csoportjukon belüli kapcsolt vállalkozásoknak értékesítették. Emellett megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók főként vevői megrendelésekre gyártanak. E tényezők torzították a készletek alakulását a figyelembe vett időszak során, így e mutató nem tekinthető relevánsnak.
9. táblázat
Készletek
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darab)
Zárókészletek
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
i) Eladási árak és költségek
(176)
Az átlagos uniós eladási ár gyártelepi paritáson stabil maradt a figyelembe vett időszak során, a 2008 és 2009 közötti 3 %-os emelkedés ellenére. A felülvizsgálati időszakban az eladási ár ismét a 2008-as szintre esett.
10. táblázat
Uniós értékesítési egységárak
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési egységárak az EU-ban (EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
(177)
A gyártási költség kiszámítása az uniós gyártók által előállított hasonló termék összes típusának súlyozott átlaga alapján történt. Összességében a gyártási költség enyhén, 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, ahogy az a 11. táblázatban látható.
11. táblázat
Egységenkénti előállítási költség
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Egységenkénti előállítási költség (EUR/darab)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
j) Nyereségesség
(178)
A Bizottság a nyereségességi szinteket a független fogyasztóknak történő értékesítések alapján állapította meg. Az uniós gazdasági ágazat 2010 és a felülvizsgálati időszak között majdnem elérte a nyereségküszöböt. Egészében véve a nyereségesség csökkent a figyelembe vett időszak során, a 2008-as 1,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban - 0,1 %-ra csökkenve.
12. táblázat
Nyereségesség
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
k) Beruházások és a beruházások megtérülése
(179)
A beruházások lényegesen, 16 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, a 2008-as 7 952 150 EUR-ról a felülvizsgálati időszak alatti 9 263 184 EUR-ra. Ez az uniós gazdasági ágazat arra irányuló folyamatos erőfeszítéseit tükrözi, hogy fokozza a gyártási folyamat hatékonyságát, és versenyképes maradjon.
(180)
A beruházások megtérülése a nyereségességhez hasonló tendenciát követett. 2008-ban a beruházások megtérülése pozitív (14 %) volt, a felülvizsgálati időszakban azonban - 1 %-ra csökkent.
13. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (ezer EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Befektetések megtérülése (%)
14
11
2
-1
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
l) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(181)
A pénzforgalom hasonlóan alakult, mint a nyereségesség, azonban a figyelembe vett időszak során pozitív maradt. Ezt a 14. táblázat a forgalom százalékában fejezi ki.
(182)
Csak a nagyobb csoportok részét képező uniós gyártók nem számoltak be különösebb problémákról a tőkebevonást illetően. Az olyan uniós gyártók, amelyek nem képezték részét nagyobb csoportoknak, az alacsony nyereségességhez és a mind a beszállítókkal, mind a fogyasztókkal szembeni üzleti feltételek romlásához kapcsolódóan a pénzforgalmi helyzetükre nehezedő fokozott nyomásról számoltak be. A tőkebevonási képességet emellett rontotta a bankok vonakodása attól, hogy a jelen gazdasági légkörben finanszírozzák a kerékpárpiacot.
14. táblázat
Pénzforgalom
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
m) Bérek
(183)
A figyelembe vett időszakban az egy alkalmazottra jutó bérköltség nagyrészt stabil maradt, emelkedésére csak 2009-ben került sor. Ennek oka főként a hatékonyság és a minőség fenntartása érdekében a képzett munkavállalók megtartása mellett a személyzet csökkentése által a vállalatok bértáblájára gyakorolt hatás.
15. táblázat
Bérek
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Bérköltség alkalmazottanként (EUR-ban)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
5. A kárra vonatkozó következtetések
(184)
A hatályos intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat teljesítményére vonatkozó kármutatók többsége romlott a figyelembe vett időszak során. Különösen az olyan makrogazdasági gazdasági mutatók, mint a gyártási mennyiség (- 19 %), gyártási kapacitás (- 5 %), kapacitáskihasználási ráta (- 14 %) és a foglalkoztatás (- 17 %) csökkentek jelentősen. Emellett a nyereséggel kapcsolatos mikrogazdasági mutatók is csökkentek a figyelembe vett időszak során, a felülvizsgálati időszakbeli - 0,1 % nyereségesség mellett.
(185)
A fentiek azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny helyzetben van, csökkenő nyereségességgel, és 2010-ben és a felülvizsgálati időszak során a nyereségküszöbhöz közeli helyzetben. Emellett a további növekedés és nyereség lehetőségét teljes mértékben aláásta a Kínából származó dömpingelt behozatalok és a kijátszást megvalósító behozatalok (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést) által gyakorolt nyomás.
(186)
Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazatnak sikerült fenntartania, sőt kissé növelnie is piaci részesedését egy csökkenő piacon. A figyelembe vett időszakban a megnövekedett beruházások (+ 16 %) mutatják az uniós gazdasági ágazat által a versenyképesség megőrzése érdekében tett erőfeszítéseket. Ez, együttesen az uniós gazdasági ágazat legújabb, a (248) preambulumbekezdésben ismertetett innovációival, mutatja annak mögöttes dinamizmusát és gazdasági életképességét.
(187)
A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is az alaprendelet 3. cikkének értelmében vett jelentős kár éri, és továbbra is sebezhető gazdasági helyzetben van.
(188)
Az ismertetést követően a felek - hivatkozva a tartósított mandarinok ügyében hozott ítéletre (27) - úgy érveltek, hogy a Bizottság köteles volt megtenni mindent annak érdekében, hogy orvosolja egyes információknak a kínai gyártók alacsony szintű együttműködése által okozott hiányát, és ezt elmulasztva a Bizottság megsértette az alaprendelet szerinti eljárási kötelezettségeit. Emellett a felek a kínai exportstatisztikák alkalmazását javasolták, amelyek az Eurostattól eltérően bontják fel az uniós piacra exportált kerékpártípusokat, illetve azt, hogy az alaprendelet 6. cikkének (3) vagy (4) bekezdése alapján kérjék fel a legnagyobb importáló tagállamok vámhatóságait arra, hogy elemezzék a Kínából importált különböző kerékpártípusokat.
(189)
Ahogy a (19) és (21) preambulumbekezdésben említettük, a Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kínai exportáló gyártókat, a kínai gyártók egyik szervezetét és az érintett ország képviselőit. A Bizottság körülbelül 70, a bizottsági szolgálatok számára már a korábbi vizsgálatból ismert kínai vállalattal lépett kapcsolatba, egy későbbi szakaszban pedig, amikor a (16) preambulumbekezdésben hivatkozott szubvencióellenes vizsgálatot megindította, körülbelül 300 további kínai exportáló gyártót azonosított, amelyekkel a jelen időközi felülvizsgálattal összefüggésben szintén kapcsolatba lépett. Emellett az érintett ország képviselőit a vizsgálat megindításakor tájékoztatták arról, hogy az exportáló gyártók részéről tanúsított kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre álló tények alapján tett ténymegállapítások kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.
(190)
A tartósított mandarinok ügyében hozott ítéletben a Bíróság által elemzett körülmény azon erőfeszítések szintje volt, amelyeket a Bizottság annak érdekében kellett volna tennie, hogy azáltal szerezzen releváns információkat az áron vagy a számtanilag képzett értéken alapuló rendes érték számítása tekintetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi gyártóitól, hogy együttműködésre törekszik azonosított potenciális analóg piacokkal.
(191)
A jelen vizsgálatban az információk hiányát azon felek együttműködésének széles körű hiánya okozta, amelyek ténylegesen a vizsgálat tárgyát képezték. Ahogy a (186) preambulumbekezdésben említettük, a feleket ismételten felhívták az együttműködésre, de ennek nem tettek eleget. Vagyis a tartósított mandarinok ügyétől eltérően a Bizottság aktívan és ismételten megpróbálta elérni az érintett felek együttműködését. A tartósított mandarinok ügye és a jelen vizsgálat közötti párhuzam tehát nem megalapozott.
(192)
A Bizottság értékelte egyéb források, beleértve a kínai statisztikák hasznosságát. Megállapította, hogy az alternatív források nem voltak megfelelőek a jelen vizsgálat céljaira, mivel nem voltak kellően részletesek ahhoz, hogy lehetővé tegyék új különbözetek kiszámítását. Emellett a kínai statisztikákról megállapítást nyert, hogy azok nincsenek összhangban az Eurostat statisztikáival, mivel például jelentősen magasabb szintű importot mutatnak, mint amelyről az Eurostat beszámol. A javasolt alternatív forrásokat tehát nem lehetett felhasználni. Egyes felek azt is javasolták, hogy a Bizottság törekedjen együttműködésre a legnagyobb importáló tagállamok vámhatóságaival annak érdekében, hogy elemezzék a Kínából importált különböző terméktípusokat. Ezen állításra válaszul a Bizottság úgy tekintette, hogy a gyakorlati kivitelezhetetlenségtől eltekintve, még ha be is szereznék ezen adatokat, azok nem pótolnák az együttműködés elmaradása által okozott információhiányt. Ennek oka különösen az, hogy az elemzés szükséges szintje nem alapozható pusztán olyan számlákra, amelyeken nem írják le a releváns terméktípust az ésszerű terméktípus-összehasonlításhoz szükséges részletességgel.
(193)
Több fél úgy is érvelt, hogy a Bizottság nem végezte el a Kínából származó importok termékösszetételének elemzését, annak érdekében, hogy tisztességesen összehasonlítsa a behozatalt az Unióban gyártott kerékpárokkal, abból a célból, hogy objektív és tisztességes összehasonlítást érjen el a kár és az áralákínálás meghatározásában. Emellett a felek úgy érveltek, hogy a Bizottság a (5) preambulumbekezdésben hivatkozott korábbi vizsgálat során meghatározott áralákínálási adatra hivatkozott, amelyet az Eurostat átlagos árai alapján számítottak ki, anélkül, hogy ismerték volna a behozatal tényleges összetételét. Emellett olyan érvelést is előadtak, amely szerint a Bizottság semmilyen erőfeszítést sem tett annak érdekében, hogy megállapítsa, az importált termékek tényleges összehasonlíthatók voltak-e az Unióban gyártott kerékpárokkal, és ezért a Bizottságnak az együtt nem működő gyártókkal összefüggésben elvégzett áralákínálási elemzése hibás. A fenti okok miatt a felek úgy érveltek, hogy azt is meg kell állapítani, hogy a Bizottság elmulasztotta az objektív értékelést, és azt, hogy megfelelő indokolást adjon azon megállapítására, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri.
(194)
E tekintetben meg kell jegyezni, ahogy arra a (160) preambulumbekezdésben is rámutattunk, hogy azon együttműködő exportáló gyártók áralákínálását, amelyek esetében a dömpinget megállapították, tényleges ellenőrzött exportárai (CIF közösségi határparitás) alapján számították ki, a dömpingellenes vámmal együtt, és e nélkül is, figyelembe véve a felülvizsgálati időszak alatti exportjaik termékösszetételét. Ugyanakkor mivel a kínai exportáló gyártók együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és ebből következően az együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó megállapítások, ahogy azt a (145) preambulumbekezdésben említettük, nem tekintetők reprezentatívnak Kína egésze tekintetében, a (3) preambulumbekezdésben említett módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során megállapított áralákínálási szintek nem módosíthatók.
(195)
Az együttműködés széles körű elmaradásával szembesülve a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatároznia az országos dömping, áralákínálás és kár megszüntetéséhez szükséges szinteket. Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a (192)-(194) preambulumbekezdésekben ismertetett okokból alternatív információforrások nem használhatók. Ennélfogva, ellentétes megállapítás hiányában, a Bizottság a (3) preambulumbekezdésben említett módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során megállapított, az országos dömping, áralákínálás és kár megszüntetéséhez szükséges szinteket vette alapul a jelen vizsgálat céljaira.
(196)
A Bizottság megerősíti, hogy a felek állításával ellentétben az alkalmazott referenciaszintek a (3) preambulumbekezdésben említett 1095/2005/EK rendeletben elvégzett hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított szintek, nem pedig a 990/2011/EU végrehajtási rendeletben elvégzett hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított szintek.
(197)
Emellett a felek azzal is érveltek, hogy a Bizottság elmulasztotta elemezni a nemzeti vámeljárások állítólagos hibáit, amelyek megakadályozták a kínai importárak tisztességes összehasonlítását. Emlékeztetni kell arra, hogy a jelen vizsgálatban az együttműködés széles körű hiánya miatt nem végezhető ésszerű árösszehasonlítás, és ezért ilyen körülmények között a Bizottság az állítást irrelevánsnak tekintette.
F. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓSSÁGA, VALAMINT A DÖMPING ÉS A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Dömping
(198)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, és hogy indokolt-e a változást tartósnak tekinteni.
(199)
A három együttműködő kínai gyártó a korábbi vizsgálat során maradványvám alá esett, míg a jelen vizsgálat során egyedi vámtételt számítottak ki számukra. Ahogy azt a (113) és (115) preambulumbekezdésben említettük, mindhárom kínai exportáló gyártó megfelel az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi előírásnak. Az iratokban nem szerepelt olyan információ, amely arra utalt volna, hogy az érintett együttműködő exportáló gyártók helyzete belátható időn belül megváltozhatna.
(200)
Emellett a vizsgálat azt mutatta, hogy a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során alkalmazott kínai exportkvótarendszert a kínai kormány megszüntette, és nem valószínű, hogy azt visszaállítják, különösen a (203) preambulumbekezdésben tárgyalt, a kerékpárágazatot érintő exportorientált kormányzati politikákra is figyelemmel. Ezenfelül a vizsgálat nem tárt fel arra vonatkozó bizonyítékot, hogy e három vállalat exportárképzési politikája belátható időn belül jelentősen megváltozik.
(201)
Ennélfogva a Bizottság úgy tekintette, hogy a három együttműködő kínai exportáló gyártó tekintetében kiszámított dömpingkülönbözetet eredményező megváltozott körülmények tartósak.
(202)
A Kínával szemben alkalmazott országos vámot illetően a vizsgálat nem tárt fel semmilyen megváltozott körülményt, ezért a Bizottság javasolja azon vámszint fenntartását, amelyet a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során alakítottak ki.
(203)
Azt is megvizsgálták, szükség van-e az intézkedés további alkalmazására a dömping ellensúlyozásához. A kínai kerékpárgyártók szövetsége szerint Kína teljes kerékpár-kibocsátása 2011-ben 83,45 millió darab volt, ami 2,3 %-os növekedést jelent 2010-hez képest. Emellett a kínai kerékpáripar továbbra is exportorientált. Így 2011-ben Kína 55,72 millió kerékpárt exportált, a teljes gyártás 67 %-át, ami 4,2 % csökkenést jelent 2010-hez képest. A belföldi értékesítés körülbelül 23,73 millió darab volt 2011-ben. A legfontosabb gyártási régió Kínában Tiencsin, ahol 2011-ben a teljes kibocsátás körülbelül felét gyártották. Tiencsin 12. ötéves tervre szóló városi könnyűipari és textilipari fejlesztési terve szerint a kerékpárgyártásra szakosodott új ipari parkokat alakítanak ki e területen. Ebből következően 2015-ben a tiencsini terület gyártási kapacitása a becslések szerint 55 millió darab kerékpár lesz, volt, ami 44 %-os növekedést jelent 2011-hez képest, és a kibocsátás felét exportra szánják (ez több, mint az Unió teljes fogyasztása a kerékpárok piacán a felülvizsgálati időszak során).
(204)
Emellett a három együttműködő vállalat 72 % és 81 % közötti kapacitáskihasználásról számolt be a felülvizsgálati időszak során. Kivetítve a kínai gazdasági ágazat többletkapacitását több mint 25 millió kerékpárra becsülhetjük, ami több mint kétszerese az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti teljes gyártásának, és 24 %-kal magasabb az uniós teljes fogyasztásnál. Emellett, mivel a kerékpárgyártás munkaigényes, úgy tűnik, hogy a Kínában rendelkezésre álló jelentős mennyiségű olcsó munkaerőnek köszönhetően a kínai gyártók meglehetősen gyorsan képesek új kapacitásokat létrehozni.
(205)
Emellett a mennyiség tekintetében az uniós piac a világon a második legnagyobb, a kínai piac után, ami igen vonzóvá teszi az Uniót a potenciális kereslet szempontjából.
(206)
A kijátszás feltárását célzó vizsgálat megállapításai (lásd a (14) preambulumbekezdést) megerősítik, hogy az uniós piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek intézkedések hiányában nagy valószínűséggel ismét jelentős mennyiséget irányítanának az Unióba.
(207)
Emellett Kína egyéb potenciális jelentős exportpiacai dömpingellenes intézkedéseket alkalmaznak (Kanada (28)), ami szűkíti a kínai export számára vámok nélkül hozzáférhető harmadik országbeli potenciális piacokat.
(208)
Emlékeztetni kell arra, hogy az Egyesült Államokban korábban volt belföldi kerékpárgyártás, és dömpingellenes vámokat vetettek ki Kínával szemben. Ugyanakkor miután a dömpingellenes vámokat a 90-es évek végén hatályon kívül helyezték, a kínai import jelentős mennyiségben jelent meg az Egyesült Államok piacán. A belföldi gyártás az ezt követő években szinte megszűnt. 2011-ben becslések szerint az Egyesült Államokban értékesített kerékpárok 99 %-át importálták, 93 %-ot Kínából, 6 %-ot pedig Tajvanból. Az Egyesült Államokban a belföldi kerékpárgyártást évi 56 000 darabra becsülik, körülbelül 16 millió kerékpárt kitevő évi fogyasztás mellett. Az Egyesült Államok teljes kerékpárpiacát (beleértve a kapcsolódó alkatrészek és kiegészítők értékesítését is) 2011-ben 6 milliárd USD-re értékelték.
(209)
Végkövetkeztetésként megállapítható, hogy a kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált gazdasági ágazat, amely korábban világszerte több piacon követett már tisztességtelen árképzési politikát. Emellett a kijátszások feltárását célzó vizsgálat megállapításai megerősítették, hogy a kínai exportőrök továbbra is érdeklődést tanúsítanak az uniós piac iránt. Emellett e magatartás arra utal, hogy amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, nagyon valószínű, hogy az uniós piac az alacsony árú kínai import célkeresztjébe kerül, a belföldi piac átvételének céljából. Ennélfogva azt lehet megállapítani, hogy az intézkedések további alkalmazására továbbra is szükség van a dömping ellensúlyozásához.
(210)
Az ismertetést követően olyan érvelés fogalmazódott meg, amely szerint az elemzés figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a kínai gyártási növekedést korlátozza a munkaerő rendelkezésre állása, valamint, hogy Kína elveszíti az egyéb preferenciális kereskedelmi egyezmény hatálya alá tartozó dél-ázsiai országokkal szemben fennálló munkaerőköltség-előnyét. Az együttműködés hiánya miatt az állítást nem lehetett ellenőrizni, ezért azt a Bizottság figyelmen kívül hagyta.
2. Károkozás
(211)
Ami a hivatalból indított időközi felülvizsgálat indokait illeti, a vizsgálat az uniós kerékpárágazat szerkezetében bekövetkezett alábbi változásokat vizsgálta meg. i. a teljes gyártási ciklus felváltása (részleges) összeszerelési műveletekkel, melyek során importált alkatrészeket használnak fel; ii. a költségszint változása a bővítés és áthelyezés, valamint a közép- és kelet-európai új gyártólétesítmények felállítása következtében; iii. növekvő mértékű váltás a nyersanyag-felhasználás terén az acélról az ötvözetekre, a fogyasztói tendenciák nyomán. A (162) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások eredményeként a fent említett fejlemények jelenleg is folyamatban vannak, azok globális jellegűek, ezért nem várható, hogy az előrelátható jövőben megváltoznak.
(212)
Ami a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó értékelést illeti, figyelemmel az uniós gazdasági ágazat (184)-(187) preambulumbekezdésekben leírt, már így is sérülékeny helyzetére, az is valószínű, hogy az uniós gyártók nem lesznek képesek ellenállni a további árnyomásnak, amelyet a kínai dömpingelt import okozna, és ennek következtében arra kényszerülnének, hogy elhagyják az uniós piacot, aminek következménye a foglalkoztatás és a beruházások, a technológia és a know-how elvesztése lenne (lásd a (247) és (248) preambulumbekezdéseket). Ennélfogva azt a következtetést kell levonni, hogy ebben az esetben az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a kár folytatódása.
(213)
Egyes felek úgy érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenved jelentős kárt, mivel a nyilvánosan elérhető információk arra utalnak, hogy pénzügyi helyzete kedvező. Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét a vizsgálat során az uniós gyártók reprezentatív mintájától gyűjtött és ellenőrzött információk alapján értékelte. Ezt az értékelést nem helyettesíthetik az egyes uniós gyártókra vonatkozó nyilvánosan elérhető információk, még akkor sem, hogy gyártásuk és értékesítésük értéke állítólag jelentős. Ennélfogva a vizsgálat (162)-(187) preambulumbekezdésben elemzett megállapításai ellentmondanak az e felek által benyújtott információknak. Ezért az állításukat megalapozatlannak tekintették.
(214)
Amellett is érveltek, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása hátrányos megkülönböztetéssel járna, mivel az egyéb harmadik országokból, különösen Srí Lankából származó behozatalok állítólagosan dömpingeltek, és kárt okoznak, ugyanakkor az ezen országokból származó behozatalokkal szemben nem alkalmaznak dömpingellenes intézkedéseket. A kijátszás feltárását célzó vizsgálat eredményeként a dömpingellenes intézkedések kiterjesztésre kerültek a kerékpárok többek között Srí Lankáról származó behozatalára. Emellett nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely azt támasztaná alá, hogy az érintette ország valódi gyártói dömpingelnének. Ennélfogva a Bizottság a fél által előterjesztett érvet megalapozatlannak ítélte és elutasította.
G. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(215)
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének és 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár az érintett dömpingelt behozatalok miatt következett-e be. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanakkor kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. Különösen a kijátszás feltárását célzó vizsgálat eredményeit elemezték.
2. A Kínából származó dömpingelt behozatalok hatása
(216)
A figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal csökkent, a felülvizsgálati időszak során 2,9 %-os piaci részesedést képviselve. E viszonylag alacsony és csökkenő piaci részesedést az Indonéziából, Malajziából, Srí Lankából és Tunéziából származó kijátszó behozatalokkal összefüggésben kell vizsgálni (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést).
(217)
Ahogyan azt a (160) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező import továbbra is jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon, ezzel jelentős nyomást gyakorolva az uniós piac árszintjére.
(218)
Ugyanakkor a legtöbb kármutató csökkenő tendenciát jelzett, különösen a gyártási (- 19 %), és az értékesítési mennyiség (- 9 %), a kapacitás (- 5 %) és a kapacitáskihasználás (- 14 %).
(219)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak során csökkent, az uniós gazdasági ágazat pedig a kínai árnyomás miatt közel került a nyereségküszöbhöz. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes nyereséges szintekre növelni az árait anélkül, hogy jelentős piaci részesedést veszítene.
(220)
Megállapítást nyert tehát, hogy a kerékpárok dömpingelt árú importja által gyakorolt nyomás döntő hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny gazdasági helyzetére.
(221)
Az ismertetést követően az az érvelés fogalmazódott meg, hogy a csökkenő gyártási szintek és kapacitás-kihasználás relevanciáját a Bizottság nem indokolta meg megfelelően, figyelemmel különösen arra, hogy úgy tekintette, hogy a gyártás visszaesése nem gyakorolt hatást a nyereségességre. Meg kell jegyezni, hogy minden kárelem releváns az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése szempontjából, függetlenül attól, hogy egy konkrét esetben hatással vannak-e a nyereségesség szintjére. Ahogy a (237) preambulumbekezdésben kifejtjük, a nyereségesség és a nyereséghez kapcsolódó egyéb mutatók visszaesését nem a zsugorodó piac okozta, hanem az a dömpingelt kínai behozatal folyamatos nyomásának volt betudható. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
(222)
Ugyanaz a fél azt is kifejtette, hogy a kínai import piaci részesedésének alakulását nem elemezték megfelelően, mivel az elemzés nem terjedt ki az import hirtelen visszaesésére a figyelembe vett időszak folyamán. A fél azt is előadta, hogy az okozati összefüggés elemzése nem vette figyelembe ezen exportok növekvő ártendenciáját. Ezen érvre válaszul emlékeztetni kell arra, hogy a kínai behozatal csökkenő mennyiségét a párhuzamosan folyó, a kijátszás feltárását célzó vizsgálattal összefüggésben kell vizsgálni (lásd a (216) preambulumbekezdést). A kínai behozatal Eurostat alapján megállapított ártendenciája nem releváns, mivel nem veszi figyelembe a kijátszó országokon keresztül zajló kínai import árainak alakulását. Ezen indokok alapján tehát a Bizottság az érvelést elutasította.
3. A kijátszó behozatalok hatása
(223)
Ahogy a (15) preambulumbekezdésben említettük, a kijátszás feltárását célzó vizsgálat a Kínával szemben hatályos intézkedések kijátszását állapította meg, összeszerelési műveletek és az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában történő átrakodás révén. E megállapítások alapján a szóban forgó országokból származó, az Eurostat adatai szerinti importmennyiség és az ismert valódi gyártók (vagyis az 501/2013/EU rendeletben meghatározott okok alapján mentességre jogosult gyártók) által exportált mennyiség közötti különbözetet a hatályban lévő intézkedéseket kijátszó behozatalnak tekintették (a továbbiakban: a kijátszó behozatalok).
(224)
Az okozati összefüggés elemzésével összefüggésben e behozatalokat úgy tekintették, hogy azok ténylegesen Kínából származnak, és ezért azokat a közvetlenül Kínából származó behozatalokkal együtt kell megvizsgálni. Ennek alapján a Kínából származó behozatal így megállapított mennyisége a felülvizsgálati időszak során 1 904 761 darab volt. 2008-ban a behozatal 2 321 240 darabot tett ki. A behozatal 2009-ben 1 802 101 darabra csökkent, vagyis 22 %-kal, 2010-ben pedig szinte ugyanarra a szintre nőtt, mint 2008-ban, 10,6 %-os piaci részesedést érve el. Végül a behozatal a felülvizsgálati időszak során ismét csökkent 13 %-kal, 9,5 % piaci részesedést érve el. A figyelembe vett időszak során a behozatal mennyisége 18 %-kal csökkent. A zsugorodó piaccal összefüggésben (lásd a (153) preambulumbekezdést), az importált mennyiségek ismertetett csökkenése nem eredményezett jelentős piaci részesedésvesztést, mivel az a figyelembe vett időszak során csak 0,8 %-kal csökkent. Mivel a Kínából származó behozatalok és a kijátszó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű összehasonlítani e behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott áraival.
16. táblázat
A Kínából származó behozatal és az Indonéziából, Malajziából, Srí Lankából és Tunéziából származó kijátszó behozatal együttesen
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A behozatalok mennyisége (darab)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Piaci részesedés (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Forrás:
Eurostat.
(225)
Az ismertetést követően egyes felek úgy érveltek, hogy a kijátszó behozatalok hatásának elemzése hiányos volt, mivel kizárólag a mennyiségi hatásokon alapult, és ezáltal nem tartalmazott a termékösszetétel elemzésén alapuló árösszehasonlítást. Állításuk szerint az elemzés ezen hiánya egy eljárási hiba eredménye volt, mivel a termékösszetétel elemzése az érintett országok exportáló gyártói részéről tanúsított együttműködés ellenére maradt el. Emellett azt is állították, hogy az ezen országokból származó, az Unióba irányuló import alsó árkategóriába tartozó gyermek- és egyéb kerékpárokat érint, amelyek nem versengenek az Unióban gyártott kerékpárokkal. Ezen érvre válaszul a Bizottság megjegyezte, hogy a (192) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem lehetett elvégezni a termékösszetétel elemzését. Emellett a kijátszó behozatalok többsége olyan átrakodás volt, amelyek esetében nem állt rendelkezésre a termékösszetételre vonatkozó információ. Végül meg kell jegyezni, hogy az uniós gyártókról megállapítást nyert, hogy minden termékszegmensben folytatnak gyártást; ennélfogva a gyermek- és egyéb kerékpárok állítólagosan nem versengő importjával kapcsolatos állításról a Bizottság megállapította, hogy az megalapozatlan.
4. Egyéb tényezők hatása
4.1. Egyéb országokból származó behozatalok
(226)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal a felülvizsgálati időszak során 6 931 333 darabot tett ki. A behozatal e szintje a figyelembe vett időszakban enyhe, 1 %-os növekedést tükrözött.
(227)
Figyelemmel az uniós fogyasztás zsugorodására, az egyéb harmadik országból származó behozatalok piaci részesedése nagyobbrészt stabil maradt, a felülvizsgálati időszak során 34 %-ot érve el.
(228)
Továbbra is Tajvan volt az Unióba exportáló fő ország, viszonylag állandó piaci részesedéssel a figyelembe vett időszakban, ami a felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás 14 %-át jelentette.
(229)
Thaiföld az Unióba exportáló második legnagyobb ország. Piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban, azaz a 2008-as 7 %-ról a felülvizsgálati időszak alatt 5 %-ra csökkent.
(230)
Ahogyan az a (157) preambulumbekezdésből kiderül, az Eurostat szerinti árak nem veszik figyelembe az egyes országokból származó különböző termékösszetételeket, ezért az ártrendeket csak indexek jelzik. Mivel a más harmadik országokból származó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű összehasonlítani e behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon alkalmazott árakkal.
(231)
Ugyanakkor azt is hozzá kell tenni, hogy csak a Tajvanból származó behozatal mennyisége haladta meg a Kínából származó behozatalt (a kijátszó behozatalokkal együtt). E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Tajvanból származó kerékpárimport rendszerint a felső kategóriát célozza, és ezzel ellentétes bizonyítékot nem terjesztettek elő. Ezért megállapítást nyert, hogy e behozatal nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot ért kár okának.
(232)
Több fél azt állította, hogy az egyéb harmadik országból származó behozatalok a kínai behozataloknál alacsonyabb áron történtek, és ezért nem a kínai import okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. Ez az érv nem fogadható el, mivel az átlagos importárak nem határozhatók meg az Eurostat adatai alapján a (157) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt, és így ennek alapján nem lehet következtetést levonni.
(233)
Egy másik fél azt állította, hogy a harmadik országból származó, 2011. január 1-jétől az általános preferenciarendszer (GSP) hatálya alá tartozó importok várhatóan növekedni fognak (Kambodzsa és Banglades). Ugyanakkor az importárakra és mennyiségekre gyakorolt hatást és az uniós piacra gyakorolt hatást nem lehet előzetesen értékelni. Emellett nem állt rendelkezésre információ ezen országok arra vonatkozó képességéről, hogy növeljék a gyártási kapacitásukat és az uniós piacra irányuló értékesítéseik mennyiségét. Ennélfogva ezen az alapon nem lehet határozott következtetést levonni, és ezt az állítást el kellett utasítani.
(234)
Az ismertetést követően a felek azt állították, hogy a preferenciális kereskedelmi egyezmények hatálya alá tartozó országokból származó import hatásának elemzése nem volt megfelelő, mivel az ezen országokból származó import állítólag jelentős mennyiségű volt a kínai importhoz képest, és annak egy része jelentősen alacsonyabb áron történt. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy Kína a második legnagyobb, az Unióba exportáló ország. Az egyéb harmadik országból származó import mennyisége a Kínából származó import mennyisége alatt maradt. Emellett ezen országokkal szemben nem hivatkoztak dömpingre. Ennélfogva a Bizottság megállapította, hogy az ezen országokból származó import nem járhatott olyan hatással, amely megszüntetné a megállapított okozati összefüggést a Kínából származó dömpingelt import jelentős mennyisége, és az ezzel egybeeső, az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. Ezen indokok alapján a Bizottság az érvelést elutasította.
17. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal (29)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Darab
Piaci részesedés
Ár
darab/EUR
Darab
Piaci részesedés
Ár
darab/EUR
Darab
Piaci részesedés
Ár
darab/EUR
Darab
Piaci részesedés
Ár
darab/EUR
Tajvan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indexálva
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thaiföld
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indexálva
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Egyéb országok
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indexálva
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Összesen
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indexálva
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Forrás:
Eurostat.
4.2. A fogyasztás alakulása
(235)
Amint az a (153) preambulumbekezdésben szerepel, 2008-tól a felülvizsgálati időszakig a fogyasztás 10 %-kal csökkent. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak sikerült fenntartania, sőt kissé növelnie is piaci részesedését (lásd a (168) preambulumbekezdést). Ezért a csökkenő piac nem lehet a kár forrása.
4.3. Gazdasági válság és éghajlati viszonyok
(236)
Egyes felek azt állították, hogy az Unióban uralkodó negatív gazdasági feltételek hatással voltak a fogyasztók vásárlási magatartására a figyelembe vett időszak során. Azt is állították, hogy az Unióban 2011-ben jellemző kedvezőtlen időjárási viszonyok legalábbis részben kihatottak az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Állítólag e tényezők eredményezték, hogy összességében csökkent a fogyasztás a kerékpárok piacán az Unióban.
(237)
A vizsgálat valóban rámutatott, hogy az uniós fogyasztás csökkent a figyelembe vett időszak során. Ugyanakkor, ahogy azt a (234) preambulumbekezdésben említettük, a piac zsugorodása nem tekinthető a kár forrásának.
(238)
E felek azt is állították, hogy a gyártás és a foglalkoztatás csak azért esett vissza, mert követte a fogyasztási tendenciát, nem pedig a dömpingelt importok miatt. Ugyanakkor, mivel a kerékpárágazatot nem jellemzik magas állandó költségek, a gyártás csökkenése nem befolyásolta az uniós kerékpárágazat nyereségességét. A foglalkoztatást illetően ez az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítási folyamatának eredménye. Mindenesetre e fejlemény nem magyarázza az egyéb kármutatókat érintő negatív tendenciákat.
4.4. Nem dömpingelt behozatal
(239)
Az egy együttműködő exportáló gyártótól származó nem dömpingelt behozatal elhanyagolható mennyiséget képviselt, vagyis a Kínából származó teljes import közel 0 %-át, így nem lehetett észrevehető hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.5. Elektromos kerékpárok
(240)
Amellett is érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az elektromos kerékpárok fejlődése okozta, amelyek állítólag helyettesítik az érintett terméket. Ugyanakkor az elektromos kerékpárok fejlődése igen friss, és csak marginális értékesítési mennyiségeket eredményezett a felülvizsgálati időszak alatt. Ezért nem lehettek hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.6. A szerkezeti változások hatása
(241)
Az ismertetést követően egy fél azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta elemezni a piac és az uniós gazdasági ágazat elismert szerkezeti változásai által a kárral és az okozati összefüggéssel kapcsolatos elemzésre gyakorolt hatást. Példaként a fél arra hivatkozott, hogy a Bizottság gyártási költségekre vonatkozó elemzésében nem tért ki a gyártás kelet-európai országokba történő áthelyezésére. Ezen állításra válaszul a Bizottság megjegyezte, hogy a változások tartós jellegére vonatkozó elemzést elvégezte (lásd a (162) preambulumbekezdést) és azt állapított meg, hogy a változások tartósak (lásd a (211) preambulumbekezdést). Ezért új kárelemzést végzett, uniós gyártóknak a szerkezeti változásokat tükröző mintáján. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy e változások hatását megfelelően figyelembe vette a kárral és az okozati összefüggéssel kapcsolatos elemzésben. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
4.7. Következtetés
(242)
A zsugorodó uniós fogyasztás ellenére megállapítást nyert, hogy a kínai kerékpárok jelentős mennyiségű közvetlen vagy kijátszó importja jutott be az uniós piacra. E behozatalok stabil és jelentős piaci részesedése a figyelembe vett időszak során egybeesett az uniós gazdasági ágazat folyamatos gazdasági sebezhetőségének időszakával (lásd a (184)-(187) preambulumbekezdést). Ezért megállapítható, hogy okozati összefüggés van a Kínából származó (közvetlen és kijátszó) behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.
(243)
A Bizottság egyéb tényezőket is megvizsgált, mint az egyéb harmadik országokból származó behozatalok hatása, a fogyasztás alakulása, a gazdasági válság és az éghajlati viszonyok, a nem dömpingelt importok, és az elektronikus kerékpárok fejlődése. Ezen tényezők egyike sem bizonyult elég jelentősnek ahhoz, hogy megszakítsa a dömpingelt kínai behozatal és az elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
(244)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt kivitel káros hatásaitól -, azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal, a kijátszó behozatalokkal együtt, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
H. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(245)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra az egyértelmű következtetésre vezetnének, hogy a Kínából származó behozatalok vonatkozásában a dömpingellenes intézkedések kiszabása az alább meghatározott mértékben (lásd a (279) preambulumbekezdést) nem szolgálja az Unió érdekeit.
(246)
Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges túlzott hátrányos hatását is értékeljék.
(247)
Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek - így az uniós gazdasági ágazat, a kerékpáralkatrész-gyártók, a független importőrök és a felhasználók érdekeinek - megítélésén alapult.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(248)
A vizsgálat kimutatta, hogy az iparág helyzete továbbra is veszélyeztetett. Figyelemmel a Kínából származó dömpingelt import jelentős mennyiségére, és a dömping és a kár folytatódásának valószínűségére, erős a valószínűsége, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gyártás megszűnne.
(249)
Az uniós gazdasági ágazat jelentős mértékben hozzájárul a technológiai innovációhoz és melléktermékekhez, mint a nemrégiben kifejlesztett elektromos segédhajtású kerékpárok (Electronically Power Assisted Cycles, EPAC), valamint az elektromos kerékpárok, amelyek nem lennének gazdaságilag életképesek, ha nincs uniós kerékpáripar. Emellett az uniós gazdasági ágazat hozzájárul olyan környezetvédelmi célokhoz, mint a közlekedés zöldebbé tétele és a széntelenítés.
(250)
Az uniós gazdasági ágazat emellett húzóerőt jelent a kapcsolódó gazdasági ágazatok számára, mint a kerékpáralkatrészek, kerékpár-kiegészítők gyártása és a kapcsolódó szolgáltatások. Összességében az uniós gazdasági ágazat közvetlenül és közvetve 60 000 és 70 000 közötti számú munkahelyet teremt az uniós piacon.
(251)
Az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a szerkezetátalakítás érdekében és beruházott az innovációba, ami elveszne, ha az uniós gazdasági ágazat megszűnne. Ezzel szemben az intézkedések hatályban tartásával az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét fenn tudná tartani és esetleg növelni is tudná, ezáltal a beruházások megfelelő megtérülését érve el ahhoz, hogy folytathassa az új technológiákba és az innovációba történő újraberuházást.
(252)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos, a (184)-(187) preambulumbekezdésben szereplő következtetésekre figyelemmel várható, hogy az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete jelentősen romlani fog, és végül a gyártás megszűnésének kockázatával jár. Ezért a dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat érdekében állnak.
3. A kerékpáralkatrész-gyártók érdekei
(253)
A vizsgálat során a kerékpáralkatrész-gyártók szövetsége (COLIPED) jelentkezett. A COLIPED arra vonatkozó információkat szolgáltatott, hogy körülbelül 370 olyan vállalat van az Unióban, amelyek alkatrészeket szállítanak a kerékpárgyártóknak, és amelyek körülbelül 16 000 embert foglalkoztatnak. A beszállítói ágazat az uniós kerékpárgyártás folyatatásától függ.
(254)
53 kerékpáralkatrész-gyártó jelentkezett, támogatva az intézkedéseket, amelyek a kerékpárgyártó ágazat becsült 1,2 milliárd EUR összegű összforgalmának 39 %-át képviselik. A kerékpáralkatrész-gyártók számára előnyös a hatályos intézkedések kiterjesztése a lényeges kerékpár-alkatrészekre (lásd az (1) preambulumbekezdést). A fennálló mentességi rendszer (lásd az (1) preambulumbekezdést) ösztönzi a helyi kerékpáralkatrész-gyártást, mivel a felhasznált kerékpár-alkatrészekben az összérték 60 %-a alatti szintre korlátozza a kínai tartalmat. A hatályos intézkedések eredményeként az uniós gazdasági ágazat képes volt fejlődni és olyan új projektekbe beruházni, amelyek célja egyes lényeges alkatrészek Unión belüli gyártásának folytatása volt.
(255)
E tekintetben megállapítást nyert, hogy az intézkedések hiányában és az uniós kerékpárgyártás várható befejeződése esetén az uniós kerékpáralkatrész-gyártási ágazat szintén negatív következményekkel szembesülne, mivel elveszítenék vevőiket. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése a kerékpáralkatrész-gyártó ágazat érdekét szolgálná.
4. A felhasználók/fogyasztók érdeke
(256)
Az Európai Kerékpárosok Szövetsége (European Cyclists’ Federation, ECF), az Európában működő nemzeti kerékpáros-szövetségek csúcsszervezete támogatta a hatályos dömpingellenes intézkedések folytatását. Az ECF érvelése szerint a helyi gyártás a fogyasztók érdekét szolgálja, mivel biztosítja a minőséget és a biztonságot, valamint a szakosodott ügyfélszolgálatot.
(257)
Az ECF állítása szerint a kínai import fokozódása negatív hatással lennel az Unió kiváló minőségi és biztonsági színvonalára, a fogyasztó kárára.
(258)
A dömpingellenes vámok fogyasztói árra gyakorolt hatását nem tartják jelentősnek, mivel az uniós kerékpárgyártók többsége a mentességi rendszer hatálya alatt működik, vagyis a Kínából vámmentesen importálható lényeges kerékpáralkatrészek aránya a felhasznált alkatrészek összértékének legfeljebb 60 %-a lehet.
(259)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések hatása nem lesz jelentős a felhasználókra/fogyasztókra nézve. Az intézkedések fennállása ellenére a Kínából, illetve az intézkedések hatálya alatt nem álló országokból származó kerékpárok elérhetők. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések nincsenek jelentős hatással az uniós felhasználókra.
(260)
Az ismertetést követően egy fél azzal érvelt, hogy az elemzés során elmulasztották figyelembe venni az intézkedések által a felhasználókra gyakorolt negatív hatást, amit az intézkedések eredményeként előállt többletköltségek jelentenek. Meg kell jegyezni, hogy a fogyasztókat képviselő ECF minőségi és biztonsági okokból az intézkedések támogatása mellett foglalt állást (lásd a (255) preambulumbekezdést). Emellett a mentesítési rendszer folytán a fogyasztók számára már előnyt jelent az egyes kerékpár-alkatrészek alacsonyabb ára (lásd a (257) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság az érvelést megalapozatlannak találta.
5. A független importőrök érdeke
(261)
A független importőrök egyike sem működött együtt a vizsgálatban. Ezért nem lehetett értékelni az intézkedések hatását a felülvizsgálati időszak alatt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatalok megakadályozása, hanem a tisztességes kereskedelem visszaállítása és annak biztosítása, hogy a behozatal ne kárt okozó dömpingárakon történjen.
(262)
Emlékeztetni kell arra, hogy vannak más importforrások is, és a kerékpárfogyasztás körülbelül 45 %-a valójában importált kerékpár.
(263)
Mivel a Kínából tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, és a harmadik országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik majd, ha Kínából szemben a dömpingellenes intézkedések fennmaradnak. A módosított dömpingellenes intézkedések a három együttműködő exportáló gyártó esetében növelnék a Kínából származó behozatal lehetőségeit 0 %-os vagy csökkentett vám mellett. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések nincsenek jelentős hatással az uniós független importőrökre.
6. Az intézkedések hatékonysága
(264)
Az egyik fél érvelése szerint az intézkedések nem lennének hatékonyak, mivel az uniós gazdasági ágazat a majdnem 20 éve hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére is kárt szenved el. Meg kell jegyezni, hogy a hatályos intézkedések ellenére bebizonyosodott, hogy a kínai exportáló gyártók harmadik országokon keresztül kijátsszák az intézkedéseket, ami legalábbis részben megmagyarázza az uniós gazdasági ágazat helyzetét a felülvizsgálati időszak alatt. Ezért ezen érvet elutasították.
(265)
Az ismertetést követően egyes felek azzal érveltek, hogy a több mint huszonhárom éve fennálló intézkedéseket sem jogi, sem kereskedelempolitikai indokok nem támasztják alá. Ezen állításra válaszul meg kell jegyezni, hogy semmilyen időbeli korlát nem korlátozza az intézkedések időtartamát, ameddig kivetésük vagy fenntartásuk feltételei fennállnak. Emellett a szóban forgó intézkedések fenntartása indokolt, mivel a megállapítások megerősítették a kárt okozó dömping fennállását. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat helyzetét tovább rontja a kijátszás. Emiatt a Bizottság ezt az érvet elutasította.
7. Következtetés
(266)
A Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat és az uniós kerékpáralkatrész-szállítók érdekeit szolgálná. Ezáltal az uniós gazdasági ágazat növekedhetne, és javíthatná a dömpingelt behozatal által okozott helyzetét. Továbbá az importőröket ez nem fogja jelentősen érinteni, mivel a tisztességes árú, Kínából és harmadik országokból származó kerékpárok továbbra is elérhetőek lesznek a piacon. Emellett a jelenlegi mentességi rendszer uniós gazdasági ágazat általi kiterjedt használata miatt megállapítást nyert, hogy a fennálló intézkedések hatása nem volt jelentős a felhasználókra/fogyasztókra nézve. Ezzel szemben, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, az uniós kerékpárgyártók valószínűleg beszüntetik tevékenységüket, ami az uniós kerékpáralkatrész-gyártók létét is veszélyeztetni fogja.
(267)
A fentiekre való tekintettel azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellen szólnának, a lent megjelölt mértékben (lásd a (279) preambulumbekezdést).
I. JAVASOLT VÁMOK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(268)
A dömpinggel, az okozott kárral, és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket tekintetbe véve a 990/2011/EU végrehajtási rendelet által elrendelt fennálló intézkedéseket - az alábbiakban megjelölt kivételekkel - fenn kell tartani.
(269)
A Bizottság ezen intézkedések mértékének megállapításához a meglévő dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe.
(270)
Az intézkedéseket úgy kell elrendelni, hogy megszüntesse a szóban forgó behozatalok által okozott károkat anélkül, hogy meghaladná a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyből fedezhetők az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését teszi lehetővé, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Unióban történő értékesítése révén elérne. Az e számításhoz használt, adózás előtti haszonkulcs a kerékpáreladások forgalmának 8 százaléka. Ez ugyanaz, mint a korábbi vizsgálatban, mivel nem volt ok mértékének megváltoztatására.
(271)
Mivel a kínai együttműködés, ahogy azt a (22) és (24) preambulumbekezdésekben megállapítottuk, nagyon alacsony szintű volt, az együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából. Ezért az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet a jelen rendelet változatlanul fenntartja, az 1095/2005/EK rendelet által megállapított mértékben.
(272)
A két együttműködő kínai exportáló gyártó esetében, amelyek vonatkozásában a dömpinget megállapították, a kárkülönbözeteket azonos kereskedési szint mellett saját exportáraik és az érintett terméktípus uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árai összevetése alapján állapították meg. Nem számítottak kárkülönbözetet a harmadik vállalat esetében, amelynél nem állapítottak meg dömpinget. Az Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. esetében nem állapítottak meg kárkülönbözetet. Ugyanakkor a dömpingkülönbözetnél lényegesen magasabb kárkülönbözetet állapítottak meg a Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. esetében.
(273)
Az ismertetést követően egy fél úgy érvelt, hogy a 8 %-os elvárható haszonkulcsot olyan piaci feltételek mellett állapították meg, amelyek nem felelnek meg a jelenlegi helyzetnek, és a Bizottság elmulasztott megfelelő indokokat szolgáltatni annak igazolására, hogy miért tekinti még mindig igazoltnak az (5) preambulumbekezdésben hivatkozott korábbi vizsgálat során meghatározott elvárható haszonkulcsot. Meg kell jegyezni, hogy a jelen felülvizsgálat során nem utaltak arra, hogy az elvárható haszonkulcsot meg kellene változtatni. A szóban forgó fél nem terjesztett elő alkalmazandó alternatív elvárható haszonkulcsra vonatkozó, alátámasztott számítást. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
2. Végleges intézkedések
(274)
Ami a három együttműködő kínai exportáló csoportot illeti, az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok az e csoportok esetében a vizsgálat során talált helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett csoportok - így az említett konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében konkrétan meg nem nevezett csoport - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből, és azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(275)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (30), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(276)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a felülvizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(277)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek a különleges intézkedések a következők: az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a minden más exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
(278)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(279)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében az együttműködő gyártók vámtételeit az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges szinten állapítják meg. A Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd és az Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd esetében a vámtételek a vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözeteken alapulnak, mivel azok alacsonyabbak voltak, mint a kárkülönbözetek. Az Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. esetében a kárkülönbözet alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, így a vámot a kárkülönbözet szintjén állapították meg.
(280)
A felülvizsgálati időszakra számított egyedi vámtételek a következők:
Vállalatok
Végleges vám
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd.
0 %
Minden más vállalat
48,5 %
(281)
Meg kell jegyezni, hogy a 71/97/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint az e rendelet által minden más vállalattal szemben kiszabott 48,5 %-os dömpingellenes vám (lásd a (279) preambulumbekezdést), vonatkozik a 71/97/EK rendelet 2. cikkében meghatározott lényeges kerékpáralkatrészek Kínából származó behozatalára is,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre Kínai Népköztársaságból származó, a 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 (TARIC-kód 8712007091 és 8712007099) KN-kód alá tartozó, motorral nem rendelkező kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Végleges vám
TARIC kiegészítő kód
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Minden más vállalat
48,5 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre történő, a 71/97/EK rendelettel előírt kiterjesztését a jelen rendelet fenntartja.
Az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő, „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám jelenti a 71/97/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő végleges dömpingellenes vámot.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 29-én.