KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1253/2014
af 7. juli 2014
om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design for ventilationsaggregater
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2009/125/EF skal energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning i Unionen og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger, omfattes af en gennemførelsesforanstaltning eller selvreguleringsforanstaltning vedrørende krav til miljøvenligt design.
(2)
Kommissionen har evalueret de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af ventilationsaggregater. Evalueringen viser, at ventilationsaggregater omsættes på EU-markedet i stort antal. Energiforbruget i brugsfasen er det vigtigste miljømæssige aspekt af ventilationsaggregater, og der er et væsentligt potentiale for omkostningseffektive energibesparelser og nedbringelse af drivhusgasemissionerne.
(3)
Ventilatorer er en vigtig del af ventilationsaggregater. Der er fastsat generelle mindstekrav til ventilatorers energieffektivitet i Kommissionens forordning (EU) nr. 327/2011 (2). Strømforbruget til ventilationsfunktionen af ventilatorer, som er en del af ventilationsaggregater, er omfattet af mindstekravene til energieffektivitet i den nævnte forordning, men mange ventilationsaggregater anvender ventilatorer, som ikke er omfattet af forordningen. Det er derfor nødvendigt at indføre gennemførelsesforanstaltninger for ventilationsaggregater.
(4)
Der bør skelnes mellem foranstaltninger, der gælder for ventilationsaggregater til boliger, og foranstaltninger, der gælder for ventilationsaggregater til andet end boliger, på grundlag af deres individuelle volumenstrøm, da der i praksis anvendes to forskellige målestandarder.
(5)
Små ventilationsaggregater med en tilført elektrisk effekt på under 30 W pr. luftstrøm bør undtages fra kravene i denne forordning, dog bør de opfylde informationskravene. Denne type aggregater er konstrueret til mange forskellige anvendelsesformål, de fungerer først og fremmest lejlighedsvis og har kun en supplerende funktion, f.eks. i badeværelser. At medtage disse aggregater ville udgøre en væsentlig administrativ byrde for så vidt angår markedsovervågning på grund af det store antal solgte aggregater, som kun tegner sig for en lille del af energibesparelsespotentialet. De har dog funktioner, som ligner andre ventilationsaggregaters, så de bør tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med revisionen af denne forordning. Derudover bør ventilationsaggregater, som specifikt er konstrueret til kun at fungere i nødsituationer eller i særlige eller farlige miljøer, også undtages, da de kun bruges sjældent og i kort tid. Undtagelserne tydeliggør også, at multifunktionsaggregater, som først og fremmest varmer eller køler, samt køkkenemhætter ikke er omfattet. Kommissionen har gennemført forberedende undersøgelser, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af ventilationsaggregater til boliger og til andet end boliger er blevet analyseret. Undersøgelserne er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(6)
Det miljømæssige aspekt af produkterne i undersøgelsen, der er udpeget som væsentligt i forbindelse med denne forordning, er energiforbruget i brugsfasen. Det årlige elforbrug i Unionen for produkter omfattet af denne forordning er anslået til 77,6 TWh i 2010. Samtidig tegner disse produkter sig for en energibesparelse til rumopvarmning på 2 570 PJ. Samlet set er energibalancen, når der anvendes en primærenergiomregningsfaktor på 2,5 for elektricitet, 1 872 PJ årlig primærenergibesparelse i 2010. Uden særlige foranstaltninger skønnes den samlede besparelse at ville stige til 2 829 PJ i 2025.
(7)
De forberedende undersøgelser viser, at energiforbruget for produkter, der er omfattet af denne forordning, kan reduceres væsentligt. Den kombinerede virkning af krav til miljøvenligt design, der er fastsat i denne forordning og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1254/2014 (3), forventes at medføre en samlet forøgelse af energibesparelsen på 1 300 PJ (45 %), så den når 4 130 PJ i 2025.
(8)
De forberedende undersøgelser viste, at de forskellige krav med hensyn til andre parametre for miljøvenligt design, som omhandlet i bilag I, del 1, til direktiv 2009/125/EF, er unødvendige, fordi ventilationsaggregaters energiforbrug i brugsfasen er det aspekt, der har langt den største betydning for miljøet.
(9)
Kravene til miljøvenligt design bør indføres gradvist for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Tidsplanen bør tage hensyn til omkostningsvirkningen for slutbrugere og producenter, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, samtidig med at det sikres, at ventilationsaggregaters miljøpræstationer forbedres hurtigst muligt.
(10)
Målinger og beregninger af de relevante produktparametre bør udføres ved brug af pålidelige, nøjagtige og reproducerbare metoder under anvendelse af de seneste almindeligt anerkendte måle- og beregningsmetoder, herunder harmoniserede standarder fra de europæiske standardiseringsorganisationer, når sådanne er vedtaget, i overensstemmelse med procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (4).
(11)
Referenceværdier for aktuelt tilgængelige ventilationsaggregater med stor energieffektivitet bør fastsættes i gennemførelsesforanstaltningen på grundlag af de oplysninger, der er indsamlet under forberedelsen af foranstaltningen, således at producenter kan anvende disse til at evaluere alternative designløsninger og produktets derved opnåede miljømæssige egenskaber i forhold til referenceværdierne. Det vil bidrage til generel udbredelse af og let adgang til information, navnlig for små og mellemstore virksomheder og helt små virksomheder, hvilket yderligere befordrer integrationen af de bedste designteknologier og letter udviklingen af mere effektive produkter med sigte på at nedbringe energiforbruget.
(12)
Det konsultationsforum, der er omhandlet i artikel 18 i direktiv 2009/125/EF, er blevet hørt.
(13)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i direktiv 2009/125/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på ventilationsaggregater og fastsætter krav til miljøvenligt design i forbindelse med deres markedsføring eller ibrugtagning.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på ventilationsaggregater, som:
a)
er envejsventilationsaggregater (udsugning eller indblæsning) med en tilført elektrisk effekt på mindre end 30 W, dog skal de opfylde informationskravene
b)
er tovejsventilationsaggregater med en tilført elektrisk effekt til ventilatorerne på mindre end 30 W pr. luftstrøm, dog skal de opfylde informationskravene
c)
er aksial- eller centrifugalventilatorer kun udstyret med et ventilatorhus, jf. forordning (EU) nr. 327/2011
d)
udelukkende er udformet til drift i en potentielt eksplosiv atmosfære, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF (5)
e)
udelukkende er udformet til drift i nødsituationer, til korttidsdrift, og som overholder de grundlæggende krav til bygværker for så vidt angår brandsikkerhed, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 (6)
f)
udelukkende er udformet til drift:
i)
hvor driftstemperaturen på den transporterede luft overstiger 100 °C
ii)
hvor den omgivende driftstemperatur for den motor, der driver ventilatoren - hvis motoren er placeret uden for luftstrømmen - overstiger 65 °C
iii)
hvor temperaturen af den transporterede luftart eller den omgivende driftstemperatur for motoren - hvis motoren er placeret uden for luftstrømmen - er lavere end - 40 °C
iv)
hvor forsyningsspændingen overstiger 1 000 V AC eller 1 500 V DC
v)
i giftige, stærkt korroderende eller brændbare miljøer eller miljøer med abrasive stoffer
g)
har en varmeveksler og en varmepumpe til varmegenvinding eller giver mulighed for varmeoverførsel eller udsugning ud over det, der sker med varmegenvindingssystemet, dog ikke varmeoverførsel i forbindelse med frostsikring eller afisning
h)
er klassificeret som køkkenemhætter, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 66/2014 om køkkenudstyr (7).
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »ventilationsaggregat«: et eldrevet apparat med mindst ét ventilatorhjul, én motor og et ydre kabinet, som har til formål at udskifte indeluft med udeluft i en bygning eller en del af en bygning
2) »ventilationsaggregat til boliger«: et ventilationsaggregat, hvor
a)
den maksimale volumenstrøm ikke overstiger 250 m3/h
b)
den maksimale volumenstrøm ligger mellem 250 m3/h og 1 000 m3/h, og for hvilket producenten har angivet, at det udelukkende er bestemt til ventilationsformål i boliger
3) »ventilationsaggregat til andet end boliger«: et ventilationsaggregat, hvor den maksimale volumenstrøm overstiger 250 m3/h, og for hvilket producenten, hvis den maksimale volumenstrøm ligger mellem 250 m3/h og 1 000 m3/h, ikke har angivet, at det udelukkende er bestemt til ventilationsformål i boliger
4) »maksimal volumenstrøm«: den oplyste maksimale volumenstrøm for et ventilationsaggregat, der kan opnås med integreret eller separat medleveret styreenhed ved standardluftbetingelser (20 °C) og 101 325 Pa, når aggregatet er fuldt installeret (f.eks. med rene filtre) i henhold til producentens anvisninger; for ventilationsaggregater til boliger med kanaler er den maksimale volumenstrøm relateret til en luftstrøm ved 100 Pa ekstern statisk trykforskel, og for ventilationsaggregater til boliger uden kanaler er den relateret til luftstrømmen ved den lavest mulige totaltrykforskel, der vælges blandt et sæt værdier på 10 (minimum)-20-50-100-150-200-250 Pa, idet der vælges en værdi, som er lig med eller ligger lige under værdien af den målte trykforskel
5) »envejsventilationsaggregat«: et ventilationsaggregat, som kun producerer en luftstrøm i én retning, enten fra inde til ude (udblæsning) eller fra ude til inde (indblæsning), og hvor den mekanisk producerede luftstrøm balanceres med naturligt luftindtag eller -aftræk
6) »tovejsventilationsaggregat«: et ventilationsaggregat, som producerer en luftstrøm mellem inde og ude, og som har både udsugnings- og indblæsningsventilatorer
7) »ækvivalent ventilationsaggregatmodel«: et ventilationsaggregat med de samme tekniske egenskaber i henhold til de gældende produktinformationskrav, men som markedsføres som en anden ventilationsaggregatmodel af den samme producent, autoriserede repræsentant eller importør.
Til brug i forbindelse med bilag II-IX er der anført yderligere definitioner i bilag I.
Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
1. Fra den 1. januar 2016 skal ventilationsaggregater til boliger opfylde de specifikke krav til miljøvenligt design i bilag II, punkt 1.
2. Fra den 1. januar 2016 skal ventilationsaggregater til andet end boliger opfylde de specifikke krav til miljøvenligt design i bilag III, punkt 1.
3. Fra den 1. januar 2018 skal ventilationsaggregater til boliger opfylde de specifikke krav til miljøvenligt design i bilag II, punkt 2.
4. Fra den 1. januar 2018 skal ventilationsaggregater til andet end boliger opfylde de specifikke krav til miljøvenligt design i bilag III, punkt 2.
Artikel 4
Informationskrav
1. Fra den 1. januar 2016 skal producenter af ventilationsaggregater til boliger, deres autoriserede repræsentanter og importører overholde informationskravene i bilag IV.
2. Fra den 1. januar 2016 skal producenter af ventilationsaggregater til andet end boliger, deres autoriserede repræsentanter og importører overholde informationskravene i bilag V.
Artikel 5
Overensstemmelsesvurdering
1. Producenter af ventilationsaggregater skal foretage den overensstemmelsesvurdering, der er fastlagt i artikel 8 i direktiv 2009/125/EF, under anvendelse af den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem, der er fastlagt i samme direktivs bilag V.
I forbindelse med overensstemmelsesvurderingen for ventilationsaggregater til boliger foretages beregningen af kravet til det specifikke energiforbrug i henhold til bilag VIII til denne forordning.
I forbindelse med overensstemmelsesvurderingen for ventilationsaggregater til andet end boliger foretages beregningen af kravet til det specifikke energiforbrug i henhold til bilag IX til denne forordning.
2. Det tekniske dokumentationsmateriale, der sammenstilles i henhold til bilag IV til direktiv 2009/125/EF, skal omfatte en kopi af de produktoplysninger, der er anført i bilag IV og V til denne forordning.
Når oplysningerne i det tekniske dokumentationsmateriale om en bestemt ventilationsaggregatmodel er beregnet ud fra konstruktionen og/eller ekstrapoleret fra andre ventilationsaggregater, bør det tekniske dokumentationsmateriale indeholde følgende oplysninger:
a)
nærmere oplysninger om disse beregninger eller ekstrapolationer eller begge dele
b)
nærmere oplysninger om prøvninger, som er foretaget for at verificere nøjagtigheden af beregningerne og ekstrapolationerne
c)
en liste over alle andre ventilationsaggregatmodeller, hvor oplysningerne i det tekniske dokumentationsmateriale er fremkommet på samme grundlag
d)
en liste over ækvivalente ventilationsaggregatmodeller.
Artikel 6
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaternes myndigheder anvender verifikationsproceduren i bilag VI, når de udfører de i artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF omhandlede markedstilsyn, for at sikre, at der er overensstemmelse med de krav, der er fastsat for ventilationsaggregater til boliger i bilag II til denne forordning og for ventilationsaggregater til andet end boliger i bilag III til denne forordning.
Artikel 7
Referenceværdier (benchmarks)
Referenceværdierne omhandlet i direktiv 2009/125/EF, bilag I, del 3, punkt 2, som skal finde anvendelse på ventilationsaggregater, er anført i bilag VII til denne forordning.
Artikel 8
Revision
Kommissionen vurderer behovet for at fastsætte krav vedrørende lækage i lyset af den teknologiske udvikling og forelægger resultaterne af denne vurdering for konsultationsforummet senest den 1. januar 2017.
Kommissionen reviderer denne forordning i lyset af den teknologiske udvikling og forelægger konsultationsforummet resultaterne af revisionen senest den 1. januar 2020.
Revisionen skal omfatte en vurdering af følgende:
a)
en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet for denne forordning til at omfatte envejsventilationsaggregater med en elektrisk indgangseffekt på mindre end 30 W samt tovejsventilationsaggregater med en samlet elektrisk indgangseffekt for ventilatorerne på mindre end 30 W pr. luftstrøm
b)
verifikationstolerancerne i bilag VI
c)
om det er hensigtsmæssigt at tage hensyn til virkningerne af filtre med lavt energiforbrug på energieffektiviteten
d)
behovet for at indføre et yderligere niveau med strengere krav til miljøvenligt design.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2014.
A BIZOTTSÁG 1253/2014/EU RENDELETE
(2014. július 7.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szellőztetőberendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében végrehajtási intézkedés vagy önszabályozó rendelkezés keretében kell meghatározni azon, energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezési követelményeit, amelyek értékesítési és kereskedelmi szempontból jelentős volument képviselnek, és számottevő hatást gyakorolnak környezetükre az Unióban, és a környezetre gyakorolt hatásuk túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A Bizottság megvizsgálta a szellőztetőberendezések műszaki, környezeti és gazdaságossági jellemzőit. A vizsgálat tanúsága szerint az uniós piacon nagy mennyiségben forgalmaznak szellőztetőberendezéseket. A szellőztetőberendezések környezeti jellemzői közül a használat közbeni energiafogyasztás tekintendő a leglényegesebb paraméternek, amely jelentős potenciált képvisel a költséghatékony energiamegtakarítás és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.
(3)
A ventilátorok a szellőztetőberendezések fontos alkatrészei. A 327/2011/EU bizottsági rendelet (2) általános minimumkövetelményeket állapít meg a ventilátorok energiafelhasználási hatásfokára. A szellőztetőberendezések részét képező ventilátorok szellőztetőfunkciójának villamosenergia-fogyasztását az említett rendelet energiahatékonysági minimumkövetelményei szabályozzák, számos szellőztetőberendezés azonban olyan ventilátorokat használ, amelyek nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá. Ezért a szellőztetőberendezésekre vonatkozóan végrehajtási intézkedéseket szükséges bevezetni.
(4)
Az intézkedések meghatározásakor helyénvaló a lakóépületeket szellőztető berendezések és a nem lakóépületeket szellőztető berendezések között - az egyedi légtömegáram alapján - különbséget tenni, mivel a gyakorlatban is két különböző mérési szabványkészlet van használatban.
(5)
A légáramonként 30 W-nál kisebb felvett elektromos teljesítményű, kisméretű szellőztetőberendezéseket nem indokolt e rendelet követelményeinek hatálya alá vonni, esetükben kizárólag a termékinformációs követelmények teljesítését indokolt előírni. Az említett berendezéseket számos különböző alkalmazásra tervezik, működésük nagyrészt időszakos, és csupán kiegészítő funkciót töltenek be, például fürdőszobák szellőztetését végzik. Amennyiben ezek a berendezések is e rendelet hatálya alá tartoznának, az az értékesített termékek nagy mennyiségére való tekintettel a piacfelügyelet terén jelentős adminisztratív terhekkel járna, ugyanakkor csak kismértékben növelné az energiamegtakarítási lehetőségeket. Mivel azonban az említett berendezések a többi szellőztetőberendezéshez hasonló szerepet töltenek be, ezen rendelet felülvizsgálata során indokolt megvizsgálni, hogy a rendelet hatályát helyénvaló-e rájuk is kiterjeszteni. Nem indokolt továbbá e rendelet útján szabályozni a kifejezetten és kizárólag vészhelyzeti célokra vagy különleges, illetve veszélyes környezetben való működésre tervezett szellőztetőberendezéseket, mivel azok használata ritka és rövid időtartamú. A hatály alóli kizárásnak egyértelművé kell tennie, hogy az elsősorban fűtésre vagy hűtésre használt többfunkciós készülékeket és a konyhai páraelszívókat szintén ki kell zárni. A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a lakóépületeket szellőztető berendezések és a nem lakóépületeket szellőztető berendezések műszaki, környezeti és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit.
(6)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezetvédelmi paraméterei közül e rendelet szempontjából a használat közbeni energiafogyasztás tekintendő a leglényegesebbnek. A szóban forgó termékek éves villamosenergia-fogyasztása az Unióban 2010-ben becslések szerint 77,6 TWh volt. Ugyanakkor ezen termékek 2 570 PJ helyiségfűtési energiát takarítanak meg. A fentieket összesítve - a villamosenergiára 2,5 értékű primerenergia-átalakítási tényezőt alkalmazva - a 2010-es energiamérleg 1 872 PJ éves primerenergia-megtakarítást mutat. Az összesített megtakarítás különleges intézkedések bevezetése nélkül 2025-re előreláthatólag 2 829 PJ-ra növekszik.
(7)
Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztása lényegesen csökkenthető. Az e rendeletben és az 1254/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) előírt, környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények együttes eredményeként az összesített megtakarítás várhatóan 1 300 PJ-lal (45 %) lesz nagyobb, azaz 2025-ben eléri a 4 130 PJ-t.
(8)
Az előkészítő vizsgálatok szerint a szellőztetőberendezések tekintetében szükségtelen a 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében említett egyéb környezettudatos tervezési paraméterekre vonatkozóan követelményeket meghatározni, mivel esetükben a használati fázisban fellépő energiafogyasztás messze a legjelentősebb környezeti paraméter.
(9)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket fokozatosan indokolt bevezetni, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására. A menetrend meghatározásánál figyelembe kell venni a végfelhasználók és a gyártók, különösen a kis- és középvállalkozások költségeire gyakorolt hatást, ugyanakkor el kell kerülni, hogy a szellőztetőberendezések környezeti teljesítményének javítása szükségtelen késedelmet szenvedjen.
(10)
A termékparamétereket olyan megbízható, pontos és megismételhető számítási és mérési módszerekkel indokolt meghatározni, amelyek figyelembe veszik az általánosan elismert legkorszerűbb mérési és számítási módszereket, beleértve - amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak - az európai szabványügyi testületek által a Bizottság felkérése nyomán az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) előírt eljárásokkal elfogadott harmonizált szabványokban foglaltakat is.
(11)
A jelenleg hozzáférhető, magas energiafelhasználási hatásfokkal rendelkező szellőztetőberendezés-típusokra vonatkozóan indokolt a végrehajtási intézkedésben - az intézkedés kidolgozása során összegyűjtött információk alapján - referenciaértékeket meghatározni annak érdekében, hogy a gyártók ezen értékelést felhasználhassák alternatív tervezési megoldások mérlegelésére és a termék által elért környezeti teljesítmény referenciaértékekkel való összevetésére. Ezáltal biztosítható, hogy a releváns információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a mikrovállalkozások számára, ami az érintett termékkörben elő fogja segíteni az energiafogyasztást mérséklő legjobb műszaki megoldások alkalmazását és még nagyobb hatásfokú termékek kifejlesztését.
(12)
A Bizottság konzultációt folytatott a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal.
(13)
Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A rendelet tárgya és hatálya
(1) E rendeletet a szellőzőberendezésekre kell alkalmazni; rendelkezései környezettudatos tervezési követelményeket állapítanak meg az említett berendezések forgalomba hozatalára és üzembe helyezésére vonatkozóan.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)
az olyan egyirányú (elszívó vagy befúvó) szellőztetőberendezésekre, amelyek felvett elektromos teljesítménye nem éri el a 30 W-ot, azonban a termékinformációs követelmények ezekre is vonatkoznak;
b)
az olyan kétirányú szellőztetőberendezésekre, amelyek esetében a ventilátorok felvett elektromos összteljesítménye légáramonként 30 W-nál kisebb, azonban a termékinformációs követelmények ezekre is vonatkoznak;
c)
azon axiálventilátorokra és centrifugális ventilátorokra, amelyek mindössze a 327/2011/EU rendelet szerinti foglalattal vannak ellátva;
d)
azon szellőztetőberendezésekre, amelyeket kizárólag és kifejezetten a 94/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározottak szerinti robbanásveszélyes légkörben való üzemelésre terveztek;
e)
azon szellőztetőberendezésekre, amelyeket kifejezetten és kizárólag vészhelyzeti használatra, rövid időtartamú működésre terveztek, és amelyek megfelelnek a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) az építmények tűzbiztonsága tekintetében meghatározott alapvető követelményeknek;
f)
a kifejezetten és kizárólag az alábbi működési körülményekre tervezett szellőztetőberendezésekre:
i.
ha az áramoltatott levegő üzemi hőmérséklete meghaladja a 100 °C-ot;
ii.
ha a ventilátort hajtó, az áramoltatott levegőn kívül elhelyezkedő motor üzemi környezeti hőmérséklete meghaladja a 65 °C-ot;
iii.
ha az áramoltatott levegő hőmérséklete vagy az áramoltatott levegőn kívül elhelyezkedő motor üzemi környezeti hőmérséklete - 40 °C-nál kisebb;
iv.
ha a tápfeszültség váltóáram esetében 1 000 V-nál, egyenáram esetében 1 500 V-nál nagyobb;
v.
mérgező, nagymértékben korrozív vagy gyúlékony környezetben vagy nagyfokú kopást előidéző anyagok jelenlétében;
g)
a hővisszanyerést szolgáló hőcserélővel és hőszivattyúval rendelkező berendezésekre, valamint az olyan berendezésekre, amelyeknél a hővisszanyerő rendszerben végzett hőátadástól és hőkivonástól függetlenül is van lehetőség hőátadásra és hőkivonásra, kivéve a fagyvédelmi és jégmentesítési célú hőátadást;
h)
a konyhai berendezésekről szóló 66/2014/EU bizottsági rendelet (7) hatálya alá tartozó, páraelszívóként besorolt berendezésekre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „szellőztetőberendezés”: elektromos árammal működtetett, legalább egy járókerékkel, egy motorral és készülékházzal rendelkező készülék, amely egy épületben vagy épületrészben a használt levegő kültéri levegővel való cseréjét szolgálja;
2. „lakóépületeket szellőztető berendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely esetében
a)
a maximális légtömegáram nem haladja meg a 250 m3/h-t;
b)
a maximális légtömegáram 250 és 1 000 m3/h közé esik, és a gyártó nyilatkozata szerint a berendezés rendeltetése kizárólag lakóépület szellőztetése;
3. „nem lakóépületeket szellőztető berendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely esetében a maximális légtömegáram meghaladja a 250 m3/h-t, vagy a maximális légtömegáram 250 és 1 000 m3/h közé esik, és a gyártó nem nyilatkozott úgy, hogy a berendezés rendeltetése kizárólag lakóépület szellőztetése;
4. „maximális légtömegáram”: a gyártó által megadott azon legnagyobb légtömegáram, amely a gyártó utasításainak megfelelően, teljes mértékben összeszerelt (például tiszta szűrőkkel ellátott) szellőztetőberendezés beépített szabályzói vagy a berendezéshez külön beszerezhető szabályzók segítségével standard léghőmérsékleten (20 °C) és légnyomáson (101 325 Pa) elérhető; lakóépületeket szellőztető, légcsatornával ellátott berendezések esetében 100 Pa külső statikus nyomáskülönbség melletti légáramra megállapítva, lakóépületeket szellőztető, légcsatorna nélküli berendezések esetében a 10 (minimum)-20-50-100-150-200-250 Pa össznyomáskülönbségek közül azon legalacsonyabb elérhető érték melletti légáramra megállapítva, amely egyenlő a mért nyomáskülönbség értékével, vagy majdnem eléri azt;
5. „egyirányú szellőztetőberendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely csak egyetlen irányba - beltérből kültér felé (elszívás) vagy kültérből beltér felé (befúvás) - állít elő légáramot, és a mechanikusan előállított légáram természetes levegő bevezetésével vagy elszívásával egyenlítődik ki;
6. „kétirányú szellőztetőberendezés”: olyan szellőztetőberendezés, amely a beltér és a kültér között állít elő légáramot, és rendelkezik mind elszívó, mind befúvó ventilátorral;
7. „egyenértékű szellőztetőberendezés-modell”: az alkalmazandó termékinformációs követelmények szerint ugyanolyan műszaki jellemzőkkel rendelkező, de ugyanazon gyártó, meghatalmazott képviselő vagy importőr által másik szellőztetőberendezés-modellként forgalomba hozott szellőztetőberendezés.
A II-IX. melléklet alkalmazásában az I. mellékletben található fogalommeghatározások is irányadók.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
(1) A lakóépületeket szellőztető berendezéseknek 2016. január 1-jétől teljesíteniük kell a II. melléklet 1. pontjában szereplő különös környezettudatos tervezési követelményeket.
(2) A nem lakóépületeket szellőztető berendezéseknek 2016. január 1-jétől kell teljesíteniük a III. melléklet 1. pontjában szereplő különös környezettudatos tervezési követelményeket.
(3) A lakóépületeket szellőztető berendezéseknek 2018. január 1-jétől teljesíteniük kell a II. melléklet 2. pontjában szereplő különös környezettudatos tervezési követelményeket.
(4) A nem lakóépületeket szellőztető berendezéseknek 2018. január 1-jétől teljesíteniük kell a III. melléklet 2. pontjában szereplő különös környezettudatos tervezési követelményeket.
4. cikk
Tájékoztatási követelmények
(1) A lakóépületeket szellőztető berendezések gyártóinak, azok meghatalmazott képviselőinek és az importőröknek 2016. január 1-jétől teljesíteniük kell a IV. melléklet szerinti tájékoztatási követelményeket.
(2) A nem lakóépületeket szellőztető berendezések gyártóinak, azok meghatalmazott képviselőinek és az importőröknek 2016. január 1-jétől teljesíteniük kell az V. melléklet szerinti tájékoztatási követelményeket.
5. cikk
Megfelelőségértékelés
(1) A szellőztetőberendezések gyártóinak a 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelést az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszer vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.
A lakóépületeket szellőztető berendezések megfelelőségértékeléséhez a fajlagos energiafogyasztásra vonatkozó követelményt e rendelet VIII. mellékletének megfelelően kell kiszámítani.
A nem lakóépületeket szellőztető berendezések megfelelőségértékeléséhez a különös környezettudatos tervezési követelmények tekintetében végzendő méréseket és számításokat e rendelet IX. mellékletének megfelelően kell elvégezni.
(2) A 2009/125/EK irányelv IV. mellékletének megfelelően összeállított műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az e rendelet IV. és V. mellékletében meghatározott termékinformációkat.
Amennyiben egy szellőztetőberendezés adott modellje esetében a műszaki dokumentációban olyan információk szerepelnek, amelyeket tervalapú számítások és/vagy más szellőztetőberendezések adatainak extrapolációja révén nyertek, a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az alábbi információkat:
a)
a fent említett számítások és/vagy extrapoláció részletes ismertetése;
b)
a gyártó által a számítások és az extrapoláció pontosságának ellenőrzésére végzett vizsgálatok részletes ismertetése;
c)
bármely más olyan szellőztetőberendezés-modellek felsorolása, amelyek esetében a műszaki dokumentációban szereplő információkat ugyanazon az alapon nyerték;
d)
az egyenértékű szellőztetőberendezés-modellek felsorolása.
6. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatoknak az e rendelet II. mellékletében a lakóépületeket szellőztető berendezésekre és az e rendelet III. mellékletében a nem lakóépületeket szellőztető berendezésekre megállapított követelmények teljesülése érdekében történő elvégzésekor a tagállami hatóságok az e rendelet VI. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
7. cikk
Referenciaértékek
A 2009/125/EK irányelv I. melléklete 3. részének 2. pontjában említett, szellőztetőberendezésekre alkalmazandó referenciaértékeket e rendelet VII. melléklete határozza meg.
8. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság a technológiai haladás fényében legkésőbb 2017. január 1-jéig értékelést végez arról, hogy szükség van-e a szivárgási arányokra vonatkozó követelmények meghatározására, és az értékelés eredményeit a konzultációs fórum elé tárja.
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében legkésőbb 2020. január 1-jéig felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit a konzultációs fórum elé tárja.
A felülvizsgálat során az alábbiak mérlegelésére kerül sor:
a)
e rendelet hatályának esetleges kiterjesztése a 30 W-nál kisebb felvett elektromos teljesítményű egyirányú berendezésekre, valamint azon kétirányú szellőztetőberendezésekre, amelyek ventilátorainak felvett elektromos összteljesítménye légáramlatonként nem éri el a 30 W-ot;
b)
a VI. mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések;
c)
az alacsony energiafogyasztású szűrők energiahatékonyságra gyakorolt hatásai figyelembevételének helyénvalósága;
d)
egy szigorúbb környezettudatos tervezési követelményeket előíró további szakasz megállapításának szükségessége.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 7-én.