KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 665/2014
af 11. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 for så vidt angår betingelserne for brugen af det fakultative kvalitetsudtryk »bjergprodukt«
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 31, stk. 3 og 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I medfør af forordning (EU) nr. 1151/2012 blev der oprettet en ordning for fakultative kvalitetsudtryk for at hjælpe producenter af landbrugsprodukter med værdiforøgende karakteristika og egenskaber med at gøre opmærksom på disse karakteristika og egenskaber på det indre marked. Der blev fastsat betingelser for brugen af det fakultative kvalitetsudtryk »bjergprodukt«, og Kommissionen fik beføjelser til at vedtage delegerede retsakter om fastlæggelse af undtagelser fra betingelserne for anvendelse af udtrykket i behørigt begrundede tilfælde og for at tage hensyn til særlige naturbetingede begrænsninger, der påvirker landbrugsproduktionen i bjergområder. Kommissionen får ved nævnte forordning ligeledes beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om fastsættelse af produktionsmetoder og andre kriterier, der er relevante for anvendelsen af udtrykket.
(2)
For at undgå, at forbrugerne vildledes, bør udtrykket »bjergprodukt«, for så vidt angår produkter af animalsk oprindelse, præciseres. For produkter, der stammer fra dyr, såsom mælk og æg, skal produktionen finde sted i et bjergområde. For produkter, der stammer fra dyr, såsom kød, skal dyrene opdrættes i et bjergområde. Eftersom landbrugere ofte køber unge dyr, bør disse tilbringe mindst to tredjedele af deres liv i et bjergområde.
(3)
Græsningsskifte, herunder skifte fra græsgange i bjergområder til ikke-bjergområder, praktiseres i mange områder inden for Unionen for at drage nytte af græsningssæsonerne. Det sikrer, at højereliggende græsgange, der ikke egner sig til kontinuerlig græsning, og traditionelle kulturlandskaber i bjergområderne bevares. Græsningsskifte har desuden direkte miljøfordele, for eksempel i kraft af at risikoen for erosion og laviner nedbringes. For at tilskynde fortsat brug af græsningsskifte, bør det således være tilladt at anvende udtrykket »bjergprodukt« om produkter, der stammer fra dyr på skiftende græsgange, der har tilbragt mindst en fjerdedel af deres levetid på bjerggræsgange.
(4)
For at sikre, at foder til husdyr overvejende stammer fra et bjergområde, bør det præciseres, at mindst halvdelen af det årlige foderforbrug i princippet, beregnet af tørstofindholdet, skal bestå af foder fra et bjergområde.
(5)
Eftersom det tilgængelige foder udgør mere end halvdelen af det årlige foderforbrug for drøvtyggere i bjergområder, bør procentsatsen være højere for disses vedkommende.
(6)
På grund af naturbetingede begrænsninger og eftersom foder, der produceres i bjergområder, overvejende er til drøvtyggere, stammer kun en lille del af svinefoder fra bjergområder. For at opfylde kravet om ligevægt mellem det dobbelte formål med udtrykket »bjergprodukt«, jf. betragtning 45 i forordning (EU) nr. 1151/2012, og sikre at svineproduktionen i bjergområder kan fortsætte og den landlige struktur dermed opretholdes, skal andelen af svinefoder fra et sådant område udgøre under halvdelen af dyrenes årlige foderforbrug.
(7)
Foderrestriktioner bør ligeledes gælde for dyr på skiftende græsgange, så længe de befinder sig i et bjergområde.
(8)
Det samme gør sig gældende for biavl, her benævnt stadeskifte, og udtrykket »bjergprodukt«, for så vidt angår produkter fra biavl, bør derfor også præciseres. Da det sukker, som bier fodres med, normalt ikke kommer fra et bjergområde, bør foderrestriktionerne ikke gælde for bier.
(9)
For at undgå vildledning af forbrugerne, bør udtrykket »bjergprodukt« kun anvendes på produkter af vegetabilsk oprindelse, hvis planterne er dyrket i et bjergområde.
(10)
Det bør tillades, at forarbejdede produkter indeholder ingredienser i form af råmaterialer, såsom sukker, salt eller urter, der ikke kan produceres i samme bjergområde, forudsat at de ikke udgør mere en 50 % af ingrediensernes samlede vægt.
(11)
I visse dele af Unionens bjergområder er der ikke tilstrækkelige ressourcer til at producere mælk og mælkeprodukter af råmælk, slagte dyrene, udskære og udbene slagtekroppene og til at presse olivenolie. Naturbetingede begrænsninger påvirker udbuddet af passende forarbejdningsfaciliteter i bjergområderne og gør desuden forarbejdningen kompliceret og urentabel. At forarbejdningen finder sted uden for bjergområdet ændrer ikke produktets beskaffenhed, for så vidt angår, at det hidrører fra et bjergområde. Det bør derfor være tilladt at anvende udtrykket »bjergprodukt« om sådanne produkter, der er produceret uden for et bjergområde. Med tanke på visse medlemsstaters placering af forarbejdningsfaciliteterne og nødvendigheden af at imødekomme forbrugernes forventninger, bør forarbejdningsprocesserne finde sted højst 30 km fra det pågældende bjergområde.
(12)
For at eksisterende faciliteter kan fortsætte deres produktion af mælk og mælkeprodukter, bør det kun være tilladt for de faciliteter, der allerede var etableret på datoen for ikrafttrædelsen af forordning (EU) nr. 1151/2012, at anvende udtrykket »bjergprodukt«. Eftersom antallet af sådanne faciliteter varierer i de forskellige bjergområder, bør medlemsstaterne have ret til at vedtage strengere afstandskrav eller til helt at fjerne denne mulighed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Produkter af animalsk oprindelse
1. Udtrykket »bjergprodukt« kan anvendes på produkter, der stammer fra dyr opdrættet i et bjergområde, jf. artikel 31, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, og som er forarbejdet i et sådant område.
2. Udtrykket »bjergområde« kan anvendes på produkter af animalsk oprindelse, hvor dyret har tilbragt mindst to tredjedele af sin levetid i et bjergområde, hvis produkterne er forarbejdet i et sådant område.
3. Med forbehold af stk. 2 kan udtrykket »bjergområde« anvendes på produkter, der stammer fra dyr på skiftende græsgange, der har tilbragt mindst en fjerdedel af deres liv med græsningsskifte på bjerggræsgange.
Artikel 2
Foder
1. Med henblik på artikel 31, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 betragtes foder til husdyr som overvejende at komme fra et bjergområde, hvis den andel af dyrenes årlige foderforbrug, der ikke kan produceres i et bjergområde, beregnet af tørstofindholdet, ikke overstiger 50 % eller, for så vidt angår drøvtyggere, 40 %.
2. Med forbehold af stk. 1 må andelen, for så vidt angår svin, af foder, der ikke kan produceres i bjergområder, beregnet af tørstofindholdet, ikke overstige 75 % af dyrenes årlige foderforbrug.
3. Stk. 1 finder ikke anvendelse på foder til drøvtyggere, jf. artikel 1, stk. 3, når disse opdrættes uden for et bjergområde.
Artikel 3
Produkter fra biavl
1. Udtrykket »bjergprodukt« kan anvendes på produkter fra biavl, hvis bierne udelukkende har indsamlet nektar og pollen i bjergområder.
2. Med forbehold af artikel 31, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012, er det ikke et krav, at det sukker, som bier fodres med, kommer fra et bjergområde.
Artikel 4
Produkter af vegetabilsk oprindelse
Med forbehold af artikel 31, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 kan udtrykket »bjergprodukt« kun anvendes på produkter af vegetabilsk oprindelse, hvis planten er dyrket i et bjergområde, jf. artikel 31, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012.
Artikel 5
Ingredienser
Når følgende ingredienser anvendes i produkter omhandlet i artikel 1 og 4, tillades det, at de kommer fra et sted uden for bjergområdet, forudsat at de ikke udgør mere end 50 % af ingrediensernes samlede vægt.
a)
produkter, der ikke er opført i traktatens bilag I samt
b)
urter, krydderier og sukker.
Artikel 6
Forarbejdningsprocesser uden for et bjergområde
1. Med forbehold af artikel 31, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012 og artikel 1, stk. 1 og 2, i nærværende forordning kan følgende forarbejdningsprocesser finde sted uden for et bjergområde, forudsat at afstanden fra det pågældende bjergområde ikke overstiger 30 km:
a)
forarbejdningsprocesser i forbindelse med produktion af mælk og mælkeprodukter på faciliteter, der var etableret den 3. januar 2013
b)
slagtning samt udskæring og udbening af slagtekroppe
c)
olivenoliepresning.
2. Medlemsstaterne kan beslutte, for så vidt angår produkter, der er forarbejdet på deres område, at undtagelsen i stk. 1, litra a), ikke finder anvendelse, eller at forarbejdningsfaciliteterne skal ligge inden for en nærmere angivet afstand på under 30 km fra det pågældende bjergområde.
Artikel 7
Ikrafttræden
Denne forordning træder på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2014.
A BIZOTTSÁG 665/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 11.)
az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés használatának feltételei tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) és (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1151/2012/EU rendelet létrehozta a minőségre utaló választható kifejezések rendszerét annak érdekében, hogy a termelők számára megkönnyítse az értéknövelő sajátosságokkal és jellemzőkkel rendelkező mezőgazdasági termékek jellemzőinek és sajátosságainak a belső piacon való megismertetését. A rendelet megállapította a „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés használatának feltételeit, és feljogosította a Bizottságot arra, hogy a hegyvidéki térségekben a mezőgazdasági termelést hátrányosan befolyásoló természeti adottságok figyelembevétele céljából kellően indokolt esetben eltéréseket lehetővé tévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. A rendelet arra is feljogosítja a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a termelési módszerek megállapítására és egyéb, a minőségre utaló választható kifejezés használata szempontjából releváns kritériumokra vonatkozóan.
(2)
A fogyasztók megtévesztésének elkerülése érdekében egyértelműbbé kell tenni, hogy az állati eredetű termékekre milyen esetben használható a „hegyvidéki termék” kifejezés. Az állatok által előállított termékek, mint a tej és a tojás esetében a termelésnek hegyvidéken kell történnie. Az állatokból előállított termékek esetében az állatokat hegyvidéki térségben kell felnevelni. Mivel a gazdálkodók gyakran jutnak fiatal állatokhoz vásárlás útján, célszerű azt előírni, hogy az állat legalább az élete utolsó kétharmadát töltse hegyvidéki térségben.
(3)
A legelő állatok vándoroltatása - ami akár a hegyvidék és az alacsonyabb fekvésű területek között is történhet - az Unió számos területén élő gyakorlat, amely az időszakos legelők kihasználását szolgálja. Lehetővé teszi az év csak egy részében használható magas fekvésű legelők és az ember által kialakított hagyományos hegyvidéki tájkép megőrzését. A vándorlegeltetésnek a környezetre nézve kedvező hatásai vannak, ugyanis csökkenti az erózió és a lavinák kialakulásának kockázatát. A vándorlegeltetés hagyományának megőrzése érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezést olyan állatokból készített termékek esetében is lehessen alkalmazni, amelyek életüknek legalább egy negyedét hegyvidéki legelőkön töltötték.
(4)
Mivel a kötött tartású állatok esetében is biztosítani kell, hogy takarmányuk alapvetően hegyvidéki származású legyen, egyértelművé kell tenni, hogy az állatok által évente elfogyasztott táplálék legalább felének, szárazanyagban kifejezve, hegyvidéki területről kell származnia.
(5)
A kérődzők esetében az éves takarmányszükségletnek több mint a fele megterem a hegyvidékeken, ezért esetükben magasabb arányt kell előírni.
(6)
A természetes adottságok következtében, és mivel a hegyvidékeken elsősorban kérődzőknek szoktak takarmányt termeszteni, a sertések takarmányai viszonylag kis arányban származnak hegyvidéki térségekből. Annak érdekében, hogy az 1151/2012/EU rendelet (45) preambulumbekezdésének megfelelő „hegyvidéki termék” kifejezés alkalmazásának mindkét célja teljesüljön, vagyis egyrészt folytatódhasson a hegyvidékeken a sertések nevelése, másrészt megőrződjön a vidék szerkezete, célszerű megelégedni azzal, ha a sertések éves takarmányának kevesebb, mint fele származik hegyvidékről.
(7)
A takarmány származására vonatkozó megkötés a vándoroltatott legelő állatok esetében csak a hegyvidéki térségekben töltött időben alkalmazandó.
(8)
Mivel a méhkasokat is gyakran vándoroltatják, egyértelművé kell tenni, hogy a méhészeti termékekre milyen esetben alkalmazható a „hegyvidéki termék” kifejezés. Azonban, mivel a méheknek adott cukor általában nem hegyvidékről származik, a méhek esetében nem szabad a takarmányozásra vonatkozó megkötéseket alkalmazni.
(9)
A fogyasztók félrevezetésének elkerülése érdekében a „hegyvidéki termék” kifejezést csak olyan növényi eredetű termékekre szabad alkalmazni, amelyek hegyvidéken termett növényekből készültek.
(10)
A feldolgozott termékek esetében meg kell engedni, hogy összetevőként tartalmazzanak olyan nyersanyagokat, pl. cukrot, sót és fűszereket, amelyek nem állíthatók elő hegyvidéken, amennyiben az ilyen összetevők nem tesznek ki többet az összetevők teljes tömegének felénél (50 %).
(11)
Az Unió egyes hegyvidéki térségei nem rendelkeznek olyan infrastruktúrával, ahol megoldható a nyerstejből a tej és a tejtermékek előállítása, az állatok levágása, a tetemek darabolása és kicsontozása, vagy az olívaolaj préselése. A hegyvidékek természetes adottságai korlátozzák a megfelelő létesítmények rendelkezésre állását, és megnehezítik vagy ellehetetlenítik a helyben történő feldolgozást. A hegyvidék közelében történő feldolgozás azonban nem befolyásolja a termékek hegyvidéki származását. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezést a hegyvidéken kívül feldolgozott hegyvidéki termékekre is alkalmazzák. Figyelemmel egyes tagállamokban a feldolgozó létesítmények elhelyezkedésére és ugyanakkor a fogyasztói igények kielégítésének szükségességére, célszerű úgy rendelkezni, hogy a feldolgozási műveletek a származási hegyvidéki térségtől 30 km-es távolságon belül végzendők el.
(12)
Annak érdekében, hogy a tejet és tejtermékeket előállító meglévő létesítmények működése fennmaradhasson, elő kell írni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezés csak az 1151/2012/EU rendelet hatálybalépésekor már meglévő létesítmények termékeire alkalmazható. Mivel a különböző hegyvidéki térségek között nagyok az eltérések az ilyen létesítmények rendelkezésre állása tekintetében, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a feldolgozás távolsága tekintetében szigorúbb követelményeket vezessenek be, vagy az erre vonatkozó engedményt eltöröljék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Állati eredetű termékek
(1) Állatok által előállított termékekre a „hegyvidéki termék” kifejezés akkor alkalmazható, ha a termékeket az 1151/2012/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki térségben állították elő és dolgozták fel.
(2) Állatokból előállított termékekre a „hegyvidéki termék” kifejezés akkor alkalmazható, ha az állatok legalább életük utolsó két harmadát hegyvidéki térségben töltötték, és a termék feldolgozására is hegyvidéken került sor.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve a „hegyvidéki termék” kifejezés alkalmazható az olyan vándorlegeltetéssel nevelt állatokból előállított termékekre, amely állatok életük legalább egy negyedét hegyvidéki térségek legelőin töltötték.
2. cikk
Takarmányok
(1) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában az állatok takarmánya akkor tekinthető alapvetően hegyvidéki térségekből származónak, ha az állat éves táplálékfogyasztásának nem hegyvidéken előállított része szárazanyagban kifejezve nem haladja meg az 50 %-ot, illetve kérődzők esetében a 40 %-ot.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a sertések esetében a nem hegyvidéki térségben előállított takarmány aránya szárazanyagban kifejezve elérheti az éves fogyasztás 75 %-át.
(3) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az 1. cikk (3) bekezdésében említett, vándorlegeltetéssel nevelt állatokra azokban az időszakokban, amelyeket a hegyvidéken kívül töltenek.
3. cikk
Méhészeti termékek
(1) Méhészeti termékekre akkor alkalmazható a „hegyvidéki termék” kifejezés, ha a méhek kizárólag hegyvidéki térségekben gyűjtöttek nektárt és virágport.
(2) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve a méheknek adott cukornak nem szükséges hegyvidéki térségből származnia.
4. cikk
Növényi eredetű termékek
Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve a „hegyvidéki termék” kifejezés csak olyan növényekből készült termékekre alkalmazható, amely növények az 1151/2012/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki térségben termettek.
5. cikk
Összetevők
Az 1-4. cikkben említett termékekhez felhasználhatók a következő, nem hegyvidékről származó összetevők, amennyiben ezek nem tesznek ki többet az összetevők teljes tömegének 50 %-ánál:
a)
a Szerződés I. mellékletében nem szereplő termékek; valamint
b)
gyógynövények, fűszerek és cukor.
6. cikk
A hegyvidéken kívül végzett feldolgozási műveletek
(1) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontjától és e rendelet 1. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve a következő feldolgozási műveletek elvégezhetők a hegyvidéki térségen kívül, annak 30 km-es körzetében:
a)
tej és tejtermékek előállítását szolgáló feldolgozási műveletek a 2013. január 3-án már működő létesítményekben;
b)
állatok levágása, a tetemek darabolása és kicsontozása;
c)
olívaolaj préselése.
(2) A területükön feldolgozott termékek kapcsán az egyes tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdés a) pontjában biztosított eltérés nem alkalmazható, illetve hogy a feldolgozó létesítményeknek a szóban forgó hegyvidéki térségtől 30 km-nél kisebb, általuk meghatározott távolságon belül kell lenniük.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.