DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) Nr. 1071/2013
af 24. september 2013
om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (omarbejdning)
(ECB/2013/33)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (1), særlig artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 4,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2531/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks anvendelse af mindstereserver (2), særlig artikel 6, stk. 4,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 25/2009 af 19. december 2008 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2008/32) (3) er blevet ændret væsentligt. Da der skal foretages yderligere ændringer, navnlig i lyset af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (4), bør den omarbejdes af hensyn til klarhed.
(2)
Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) kræver til opfyldelse af sine opgaver, at MFI-sektoren udarbejder konsoliderede balancer. Hovedformålet med disse informationer er at forsyne Den Europæiske Centralbank (ECB) med et omfattende statistisk billede af den monetære udvikling i de medlemsstater, der har euroen som valuta (herefter »medlemsstater i euroområdet«), og der betragtes som et samlet økonomisk område. Disse statistikker omfatter de aggregerede finansielle aktiver og passiver med hensyn til beholdninger og transaktioner med udgangspunkt i en fuldstændig og homogen pengesektor og rapporteringspopulation og udarbejdes regelmæssigt. Det er desuden nødvendigt med tilstrækkeligt detaljerede statistiske data for at sikre den fortsatte analytiske værdi af euroområdets monetære aggregater og modparter.
(3)
I overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og i henhold til betingelserne i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) skal ECB vedtage forordninger i det omfang, det er nødvendigt for at udføre ESCB's opgaver som defineret i ESCB-statutten og i visse tilfælde fastsat i Rådets bestemmelser i henhold til traktatens artikel 129, stk. 4.
(4)
ECB skal ifølge ESCB-statuttens artikel 5.1 med støtte fra de nationale centralbanker indsamle den statistiske information, som er nødvendig for at udføre ESCB's opgaver, enten fra de kompetente nationale myndigheder eller direkte fra de økonomiske enheder. ESCB-statuttens artikel 5.2 foreskriver, at de nationale centralbanker i videst muligt omfang udfører de opgaver, der er beskrevet i artikel 5.1.
(5)
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2533/98 skal ECB specificere den faktiske rapporteringspopulation inden for referencerapporteringspopulationen og kan helt eller delvist fritage nærmere angivne klasser af rapporteringsenheder fra dens statistiske rapporteringskrav. Ifølge artikel 6, stk. 4, kan ECB vedtage forordninger med nærmere angivelse af betingelserne for udøvelse af verifikationsretten eller retten til at foranstalte tvungen indsamling af statistisk information.
(6)
I henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 2533/98 skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med ESCB i fuldt omfang med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i medfør af ESCB-statuttens artikel 5.
(7)
Det kan være hensigtsmæssigt for de nationale centralbanker at indsamle de statistiske oplysninger fra den faktiske rapporteringspopulation, der er nødvendige for at opfylde ECB's statistiske krav, inden for rammerne af en bredere statistisk indberetning, som de nationale centralbanker afstikker under eget ansvar i overensstemmelse med EU-retten, national ret eller etableret praksis, og som også tjener andre statistiske formål, så længe opfyldelsen af ECB's statistiske krav ikke bringes i fare. Dette vil også kunne begrænse rapporteringsbyrden. Af hensyn til gennemsigtigheden er det i disse tilfælde passende at underrette rapporteringsenhederne om, at der er indsamlet data, som tjener andre statistiske formål. I særlige tilfælde kan ECB til opfyldelse af sine krav basere sig på statistiske oplysninger, der er indsamlet med disse andre formål for øje.
(8)
Disse statistiske krav har den største detaljeringsgrad for modparter, der indgår i den pengeholdende sektor. Der kræves detaljerede data om: a) indskud opdelt efter delsektor og løbetid og desuden klassificeret efter valuta med henblik på en nærmere analyse af udviklingen af komponenter denomineret i udenlandsk valuta, der indgår i pengemængdemålet M3, og på undersøgelsen af graden af substituerbarhed mellem M3's komponenter denomineret i udenlandsk valuta og komponenterne denomineret i euro; b) udlån opdelt efter delsektor, løbetid, formål, rentetilpasning og valuta, da disse oplysninger betragtes som væsentlig for den monetære analyse; c) positioner over for andre MFI'er i det omfang, det er nødvendigt for at udligne beholdninger mellem MFI'erne indbyrdes eller for beregning af reservekravsgrundlaget; d) positioner over for residenter uden for euroområdet (resten af verden) med hensyn til »tidsindskud med en løbetid på over to år«, »indskud med opsigelsesvarsel på over to år« samt »genkøbsforretninger« med det formål at beregne reservekravsgrundlaget underlagt den positive reservekravskoefficient; e) positioner over for resten af verden for samlede indskud med det formål at lave en opstilling over eksterne modparter; f) indskud og udlån over for resten af verden opdelt på oprindelige løbetider på under og over ét år af hensyn til betalingsbalance og finansielle statuskonti.
(9)
Med henblik på indsamling af statistisk information om MFI'ers værdipapirporteføljer i henhold til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1011/2012 af 17. oktober 2012 om statistik over beholdninger af værdipapirer (ECB/2012/24) (5) indberetter de nationale centralbanker data, værdipapir-for-værdipapir, på kvartalsbasis. De nationale centralbanker kan kombinere rapporteringskravene i denne forordning med kravene i forordning (EU) nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), hvis dette mindsker kreditinstitutternes rapporteringsbyrde. De nationale centralbanker kan tillade, at pengemarkedsforeninger (MMF'er) 1073indberetter oplysninger i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. /2013 af 18. oktober 2013 om statistik vedrørende investeringsforeningers aktiver og passiver (ECB/2013/38) (6), for at lette byrden for fondsforvaltere.
(10)
ECB beregner finansielle transaktioner som forskellen mellem positioner af beholdninger på indberetningsdatoerne ultimo måneden, hvor virkningen af ændringer, som opstår som følge af andre ikke-transaktionsmæssige påvirkninger, er fjernet. Kravene til rapporteringsenhederne omfatter ikke valutakursændringer, som beregnes af ECB, eller af de nationale centralbanker efter høring af ECB, ud fra beholdningsdata, valuta-for-valuta, der tilvejebringes af rapporteringsenhederne, eller omklassifikationer, som de nationale centralbanker selv indsamler ved hjælp af diverse informationskilder, som de allerede råder over.
(11)
I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 2531/98 kan ECB vedtage forordninger eller beslutninger om fritagelse af institutioner for reservekrav, om specifikation af grundlaget for at udelade eller fratrække passiver, som en institution skylder en anden institution, fra reservekravsgrundlaget og om opstilling af forskellige reservekravskoefficienter for særlige passivkategorier. Artikel 6 i forordning (EF) nr. 2531/98 giver ECB hjemmel til fra institutionerne at indsamle de oplysninger, der er nødvendige for anvendelse af reservekravet, samt til at verificere nøjagtigheden og kvaliteten af de oplysninger, som institutionerne fremsender, for at eftervise opfyldelsen af reservekravet. Med henblik på at nedbringe den samlede rapporteringsbyrde er det ønskværdigt, at de statistiske oplysninger vedrørende den månedlige balance anvendes til regelmæssig beregning af reservekravsgrundlaget i kreditinstitutterne, der er underlagt ECB's reservekravssystem, i henhold til Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 1745/2003 af 12. september 2003 om anvendelse af mindstereserver (ECB/2003/9) (7).
(12)
Det er nødvendigt at fastsætte særlige procedurer for fusioner og spaltninger, der involverer kreditinstitutter, for at præcisere disse institutioners forpligtelser med hensyn til reservekrav.
(13)
ECB har behov for information om MFI'ernes aktivitet vedrørende securitisation for at kunne fortolke udviklingen i kredit og långivning i euroområdet. Sådan information supplerer desuden data, der indberettes i henhold til Den Europæiske Centralbanks 1075forordning (EU) nr. /2013 af 18. oktober 2013 om statistik over aktiver og passiver hos financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner (ECB/2013/40) (8).
(14)
Selv om forordninger udstedt af ECB i henhold til statuttens artikel 34.1 ikke medfører rettigheder eller forpligtelser for medlemsstater, der ikke har euroen som valuta (herefter »medlemsstater uden for euroområdet«), finder ESCB-statuttens artikel 5 anvendelse på medlemsstater både i og uden for euroområdet. Betragtning 17 i forordning (EF) nr. 2533/98 henviser til det faktum, at ESCB-statuttens artikel 5, sammen med artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, indebærer en forpligtelse til, at medlemsstater uden for euroområdet på nationalt plan udformer og gennemfører alle de foranstaltninger, som de finder passende for at gennemføre indsamlingen af de statistiske oplysninger, der er nødvendige for at opfylde ECB's statistiske rapporteringskrav, og de rettidige forberedelser på statistikområdet, for at de kan blive medlemsstater i euroområdet.
(15)
Standarderne for beskyttelse og anvendelse af fortrolig statistisk information, som fastsat i artikel 8 i forordning (EF) nr. 2533/98, bør finde anvendelse.
(16)
I medfør af artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2533/98 kan ECB pålægge rapporteringsenheder, som ikke opfylder de statistiske rapporteringskrav fastsat i ECB's forordninger eller afgørelser, sanktioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a) »monetær finansiel institution« (MFI): en resident enhed, der tilhører en af følgende sektorer:
a)
pengeinstitutter:
i)
kreditinstitutter, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (9), og
ii)
pengeinstitutter, undtagen kreditinstitutter, som udgør
-
andre finansielle institutter, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling og hvis aktiviteter består i at modtage indskud og/eller indlånslignende indskud fra institutionelle enheder, ikke kun fra MFI'er (klassifikationen af disse institutioner som MFI'er bestemmes af graden af substituerbarhed mellem de instrumenter, de udsteder, og indskud placeret i kreditinstitutter), og som for egen regning i det mindste i økonomisk henseende yder lån og/eller foretager investeringer i værdipapirer, eller
-
elektroniske pengeinstitutter, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling i form af udstedelse af elektroniske penge, eller
b)
pengemarkedsforeninger (MMF'er) i henhold til artikel 2
b) »rapporteringsenhed« og »resident«: samme betydning som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 2533/98
c) »relevant national centralbank«: den nationale centralbank i den medlemsstat, hvor MFI’en er resident
d) »financial vehicle corporation«(FVC): samme betydning som defineret i artikel 10751 i forordning (EU) nr. /2013 (ECB/2013/40)
e) »securitisation«: en transaktion som enten er a) en traditionel securitisation, som defineret i artikel 4 i forordning (EU) nr. 575/2013, og/eller b) en securitisation som defineret i artikel 1 i forordning (EU) nr. /2013 1075(ECB/2013/40), der indebærer en afhændelse til en FVC af de securitiserede lån
f) »elektroniske pengeinstitutter« og »elektroniske penge«: samme betydning som defineret i artikel 2, nr. 1) og 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/110/EF (10)
g) »nedskrivning«: den direkte reduktion af hovedstolen på et udlån på balancen på grund af dets misligholdelse
h) »afskrivning«: den direkte afskrivning af hovedstolen på et udlån, der medfører, at det fjernes fra balancen
i) »låneservicerer«: en MFI som servicerer de underliggende lån for en securitisation, eller lån, der på anden vis er blevet overdraget, for så vidt angår opkrævning af hovedstol og renter fra skyldnerne
j) »afhændelse af lån«: rapporteringsenhedens økonomiske overdragelse af et lån eller en gruppe lån til en erhverver, enten ved hjælp af overdragelse af ejendomsret eller ved undertransport
k) »erhvervelse af lån«: overdragelse fra en ovedrager af et lån eller en gruppe lån til en rapporteringsenhed, enten ved hjælp af overdragelse af ejendomsret eller ved undertransport
l) »koncern-interne positioner«: positioner mellem pengeinstitutter i euroområdet, som tilhører samme koncern, der består af et moderselskab og alle dets direkte eller indirekte kontrollerede medlemmer, der er residente i euroområdet
m) »haleinstitut«: et lille MFI, som har fået en undtagelse i henhold til artikel 9, stk. 1
n) »ophør af indregning«: fjernelse af et udlån eller en del heraf fra den beholdning, som er indberettet i overensstemmelse med bilag I, del 2 og 3, herunder fjernelse af lånet som følge af anvendelse af en undtagelse som angivet i artikel 9, stk. 4.
Artikel 2
Identifikation af pengemarkedsforeninger
Kollektive investeringsinstitutter, som opfylder samtlige følgende kriterier, behandles som en pengemarkedsforening, såfremt de:
a)
har som investeringsformål at bevare en forenings kapital og give et afkast, der svarer til renten på pengemarkedsinstrumenter
b)
investerer i pengemarkedsinstrumenter, der opfylder kriteriet for pengemarkedsinstrumenter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (UCITS) (11), eller indskud i kreditinstitutter eller, alternativt, sikrer, at likviditeten og værdiansættelsen af den portefølje, hvori de investerer, vurderes på et tilsvarende grundlag
c)
sikrer, at de pengemarkedsinstrumenter, hvori de investerer, er af høj kvalitet, som fastsat af administrationsselskabet. Kvaliteten af pengemarkedsinstrumenter fastsættes bl.a. på grundlag af følgende faktorer:
i)
pengemarkedsinstrumentets kreditkvalitet
ii)
arten af den aktivklasse, som pengemarkedsinstrumentet repræsenterer
iii)
for strukturerede finansielle instrumenter, den operationelle risiko og modpartsrisikoen, som er forbundet med den strukturerede finansielle transaktion
iv)
likviditetsprofilen
d)
sikrer, at deres portefølje har en vægtet gennemsnitlig løbetid (weighted average maturity, WAM) på ikke mere end seks måneder og en vægtet gennemsnitlig levetid (weighted average life, WAL) på ikke mere end 12 måneder (i overensstemmelse med bilag I, del 1, afsnit 2)
e)
dagligt offentliggør nettoaktivværdien (NAV) og beregner prisen på deres andele samt den daglige udstedelse og indfrielse af andele
f)
begrænser deres investeringer i værdipapirer til at omfatte værdipapirer med en resterende løbetid i forhold til den på værdipapiret fastsatte dato for indfrielse på to år eller mindre, forudsat at det resterende tidsforløb indtil den næste rentetilpasningsdato er 397 dage eller mindre, hvor variabelt forrentede værdipapirer skal tilpasses til en pengemarkedsrente eller et pengemarkedsindeks
g)
begrænser deres investeringer i andre kollektive investeringsinstitutter til dem, som er omfattet af definitionen af pengemarkedsforeninger
h)
hverken direkte eller indirekte er eksponeret over for aktier eller råvarer, herunder via derivater, og som kun anvender derivater i overensstemmelse med foreningens pengemarkedsinvesteringsstrategi. Derivater, som medfører en eksponering over for udenlandsk valuta, må kun anvendes til afdækningsformål. Investering i værdipapirer i andre end basisvaluta er tilladt, såfremt valutaeksponeringen er afdækket fuldt ud
i)
har en konstant eller variabel nettoaktivværdi (NAV).
Artikel 3
Faktisk rapporteringspopulation
1. Den faktiske rapporteringspopulation omfatter de MFI'er, som har hjemsted i en medlemsstat i euroområdet (i overensstemmelse med bilag II, del 1).
2. MFI'er i den faktiske rapporteringspopulation er underlagt alle statistiske rapporteringskrav, medmindre en undtagelse i henhold til artikel 9 finder anvendelse.
3. Enheder, der opfylder MFI-definitionen, er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, selv om de ikke er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 575/2013.
4. Med henblik på indsamling af statistiske oplysninger om residens for indehavere af aktier/andele i pengemarkedsforeninger som angivet i bilag I, del 2, afsnit 5.7, består den faktiske rapporteringspopulation desuden af andre finansielle formidlere, undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser (»OFI'er«), med forbehold af eventuelle undtagelser i henhold til artikel 9, stk. 2, litra c). Med henblik på denne forordning kan de nationale centralbanker oprette og vedligeholde en liste over andre finansielle formidlere, der udgør en del af den faktiske rapporteringspopulation, i overensstemmelse med principperne i bilag I, del 2, afsnit 5.7.
Artikel 4
Liste over MFI'er til statistiske formål
1. Direktionen opretter og vedligeholder en liste over MFI'er i statistisk øjemed, under hensyntagen til kravene til hyppighed og tidsfrister, som følger af brugen heraf i forbindelse med ECB's reservekravssystem. Listen over MFI'er til statistiske formål skal omfatte en angivelse af, hvorvidt de er underlagt ECB's reservekravssystem. Listen over MFI'er skal være ajourført, korrekt, så konsekvent som muligt og tilstrækkelig stabil til statistiske formål.
2. De nationale centralbanker og ECB skal gøre listen over MFI'er til statistiske formål og ajourføringerne heraf tilgængelige for rapporteringsenhederne på en passende måde, herunder ad elektronisk vej, via internettet eller, på anmodning fra rapporteringsenhederne, i papirbaseret form.
3. Listen over MFI'er til statistiske formål skal kun være til orientering. I tilfælde af at den senest tilgængelige version af listen er fejlbehæftet, pålægger ECB dog ikke en enhed sanktioner, hvis den ikke har opfyldt sine statistiske rapporteringskrav korrekt, men handlede i god tro på grundlag af den fejlbehæftede liste.
Artikel 5
Statistiske rapporteringskrav
1. Den faktiske rapporteringspopulation indberetter til den nationale centralbank i den medlemsstat, hvor MFI'en er resident: a) månedlige beholdninger vedrørende balancen ultimo måneden og b) månedlige aggregerede tal for justeringer for værdiændringer. De aggregerede tal for justeringer for værdiændringer indberettes med hensyn til af- og nedskrivning af udlån svarende til udlånene, idet værdiændringer af værdipapirer er omfattet. Yderligere detaljer om visse balanceførte poster indberettes kvartalsvist eller årligt. De nationale centralbanker kan indsamle kvartalsdataene på månedsbasis, hvis dette fremmer dataudarbejdelsesprocessen. De krævede statistiske oplysninger er nærmere angivet i bilag I.
2. De nationale centralbanker kan indsamle den fornødne statistiske information om værdipapirer, der er udstedt og indehaves af MFI'er, værdipapir-for-værdipapir, for så vidt de i stk. 1 nævnte data kan udledes i overensstemmelse med mindstestandarderne i bilag IV.
3. MFI'erne indberetter i overensstemmelse med mindstekravene i bilag I, del 4, tabel 1A, månedlige justeringer for værdiændringer vedrørende hele det datasæt, som ECB kræver. De nationale centralbanker kan indsamle supplerende data, som ikke er omfattet af mindstekravene. Disse supplerende data kan angå opdelingerne, der er markeret i tabel 1A bortset fra »mindstekravene«.
4. ECB kan forlange uddybende information om justeringerne i posten »omklassifikationer og andre reguleringer«, som indsamles af de nationale centralbanker.
5. De rapporteringsenheder, som ikke opfylder de statistiske rapporteringskrav fastsat i denne forordning, kan ECB pålægge sanktioner i henhold til afgørelse ECB/2010/10 af 19. august 2010 om manglende overholdelse af statistiske indberetningskrav (12).
Artikel 6
Supplerende statistiske rapporteringskrav vedrørende securitisationer af lån og andre overdragelser af lån
MFI'er indberetter følgende oplysninger:
a)
nettostrømme vedrørende securitisationer af lån og andre overdragelser af lån, som er foretaget i indberetningsperioden, i overensstemmelse med bilag I, del 5, afsnit 2
b)
udestående beløb ultimo perioden og finansielle transaktioner, undtagen afhændelse og erhvervelse af lån i løbet af den relevante periode, hvad angår securitiserede lån og lån, som ikke er indregnede, for hvilke MFI'en handler som låneservicerer i overensstemmelse med bilag I, del 5, afsnit 3. De nationale centralbanker kan udvide disse rapporteringskrav til at omfatte alle lån, som er ophørt med at blive indregnet, som serviceres af MFI'er, og som er blevet securitiserede eller på anden vis er blevet overdraget
c)
udestående beløb ultimo kvartalet vedrørende alle udlån, for hvilke MFI'en handler som låneservicerer i en securitisation, i overensstemmelse med bilag I, del 5, afsnit 4
d)
ved anvendelse af International Accounting Standard 39 (IAS 39), International Financial Reporting Standard 9 (IFRS 9) eller tilsvarende nationale regnskabsregler de udestående beløb ultimo perioden vedrørende udlån, der er afhændet ved hjælp af securitisation, og der ikke er ophørt med at være indregnet, i overensstemmelse med bilag I, del 5, afsnit 5.
Artikel 7
Tidsfrister
1. De nationale centralbanker bestemmer hvornår og med hvilken hyppighed, de senest skal modtage data fra rapporteringsenhederne for at overholde den nedenfor angivne tidsfrist, under hensyntagen til kravet til tidsfrister vedrørende ECB's reservekravssystem, hvis relevant, og giver rapporteringsenhederne meddelelse herom.
2. De nationale centralbanker fremsender månedlige statistikker til ECB inden forretningstids ophør den 15. arbejdsdag efter udgangen af den måned, de vedrører.
3. De nationale centralbanker fremsender kvartalsstatistikker til ECB inden forretningstids ophør den 28. arbejdsdag efter udgangen af det kvartal, de vedrører.
Artikel 8
Regnskabsregler til brug for statistisk indberetning
1. Medmindre andet er fastsat i denne forordning, følger MFI'erne med henblik på indberetning efter denne forordning de regnskabsregler, som er fastsat i den nationale lovgivning, der gennemfører Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (13) samt alle andre gældende internationale standarder.
2. Indskud og udlån indberettes som det udestående nominelle beløb ultimo måneden. Nedskrivninger og afskrivninger som defineret i den gældende regnskabspraksis er ikke indeholdt i dette beløb. Indskud og udlån skal ikke opgøres netto i forhold til andre aktiver og passiver.
3. Uanset gældende bogføringspraksis og nettingpraksis i medlemsstaterne i euroområdet skal alle finansielle aktiver og passiver indberettes på bruttobasis til statistiske formål.
4. De nationale centralbanker kan tillade indberetning af udlån, på hvilke der er foretaget hensættelser, uden hensættelser, og indberetning af erhvervede udlån til den pris, der er betalt ved erhvervelsen, på den betingelse at denne rapporteringspraksis anvendes af alle residente rapporteringsenheder.
Artikel 9
Undtagelser
1. Små MFI'er kan undtages, som følger:
a)
De nationale centralbanker kan indrømme små MFI'er undtagelse, såfremt deres samlede bidrag til den nationale MFI-balance, for så vidt angår beholdninger ikke overstiger 5 %.
b)
For kreditinstitutter skal de under litra a) nævnte undtagelser føre til, at de kreditinstitutter, som er omfattet af undtagelserne, får en lettelse af rapporteringskravene, uden at dette berører kravene om beregning af reservekravene, som angivet i bilag III.
c)
Med hensyn til små MFI'er, som er omfattet af den under litra a) nævnte undtagelse, indsamler de nationale centralbanker fortsat som minimum data, der vedrører den samlede balance mindst årligt, således at størrelsen af det samlede bidrag til den nationale MFI-balance fra de indberettende hale-institutter kan overvåges.
d)
Uden at det berører litra a) kan de nationale centralbanker indrømme undtagelser til kreditinstitutter, som ikke falder ind under den ordning, der er angivet under litra a) og litra b), med den virkning, at deres rapporteringskrav nedsættes svarende til dem, der er fastsat i bilag I, del 6, såfremt deres samlede andel af den nationale MFI-balance med hensyn til beholdninger hverken overstiger 10 % af den nationale MFI-balance eller 1 % af MFI-balancen i euroområdet.
e)
De nationale centralbanker undersøger i god tid, at betingelserne som angivet under litra a) og litra d) er overholdt, således at undtagelse om nødvendigt kan indrømmes eller annulleres med virkning fra starten af hvert år.
f)
Små MFI'er kan vælge ikke at benytte sig af undtagelserne og i stedet opfylde rapporteringskravene fuldt ud.
2. Pengemarkedsforeninger kan undtages af de nationale centralbanker, som følger:
a)
De nationale centralbanker kan undtage pengemarkedsforeninger for de i artikel 5, stk. 1, angivne statistiske rapporteringskrav, såfremt pengemarkedsforeningerne i stedet indberetter balancedata i overensstemmelse med artikel 5 i forordning 1073(EU) nr. /2013 (ECB/2013/38), på følgende betingelser:
i)
pengemarkedsforeninger indberetter disse data månedligt i overensstemmelse med den »kombinerede metode« som angivet i bilag I i forordning (EU) 1073nr. /2013 (ECB/2013/38) og i overensstemmelse med de i dennes artikel 9 angivne tidsfrister
ii)
pengemarkedsforeninger indberetter beholdninger ultimo måneden af aktier/andele i pengemarkedsforeninger i overensstemmelse med de i artikel 7, stk. 2, angivne tidsfrister.
b)
De nationale centralbanker kan også undtage pengemarkedsforeningerne fra følgende statistiske rapporteringskrav:
i)
tilvejebringelse af de samlede positioner for: 1) indskud fra og udlån til centralbanker og pengeinstitutter, 2) indskud fra og udlån til alle modpartssektorer, undtagen sektoren for ikke-finansielle selskaber, opdelt efter oprindelig løbetid, og 3) grænseoverskridende indskud og udlån internt i euroområdet opdelt efter land og sektor
ii)
tilvejebringelse af de samlede påløbne renter for udlån og indskud
iii)
særskilt tilvejebringelse af positioner for aktiver og passiver over for sektorerne for forsikringsselskaber og pensionskasser
iv)
tilvejebringelse af informationer om koncern-interne positioner, udlån og indskud
c)
De nationale centralbanker kan indrømme undtagelser fra de statistiske rapporteringskrav, for så vidt angår hjemstedet for indehavere af aktier/andele af pengemarkedsforeninger:
i)
såfremt aktier/andele i pengemarkedsforeninger udstedes for første gang, eller såfremt markedsudviklingen nødvendiggør et andet indberetningsalternativ eller en anden kombination af alternativer, som defineret i bilag I, del 2, afsnit 5.7, litra b), kan de nationale centralbanker indrømme undtagelse i et år fra de statistiske rapporteringskrav i bilag I, del 2, afsnit 5.7, eller
ii)
såfremt den krævede statistiske information vedrørende hjemsted for indehavere af aktier/andele i pengemarkedsforeninger er indhentet fra andre tilgængelige kilder i overensstemmelse med bilag I, del 2, afsnit 5.7. De nationale centralbanker undersøger i god tid, at denne betingelse er opfyldt, således at undtagelse om nødvendigt kan indrømmes eller annulleres med virkning fra et års begyndelse efter aftale med ECB.
3. Der kan indrømmes undtagelse vedrørende indberetning af justeringer for værdiændringer for MFI'er, som følger:
a)
Med forbehold af stk. 1 kan de nationale centralbanker undtage pengemarkedsforeninger fra indberetning af justeringer for værdiændringer ved at fritage pengemarkedsforeningerne fra ethvert krav om indberetning af justeringer for værdiændringer.
b)
De nationale centralbanker kan undtage fra kravet vedrørende indberetningshyppighed og -frister, hvad angår værdiændringer af værdipapirer, og kræve kvartalsvis indberetning med de samme frister som for kvartalsvis indberettede beholdningsdata under følgende betingelser:
i)
rapporteringsenheder, der anvender forskellige værdiansættelsesmetoder, forsyner de nationale centralbanker med relevante oplysninger om værdiansættelsespraksis, herunder kvantitative angivelser af procentdelene af deres beholdninger af disse instrumenter
ii)
såfremt der er foretaget en væsentlig værdiændring, kan de nationale centralbanker anmode rapporteringsenhederne om at tilvejebringe yderligere oplysninger om den måned, hvor denne udvikling har fundet sted.
c)
De nationale centralbanker kan indrømme undtagelse fra indberetning af værdiændringer af værdipapirer, herunder fuldstændig undtagelse fra indberetning for kreditinstitutter, som månedsvis indberetter værdipapirbeholdninger, værdipapir-for-værdipapir, under følgende betingelser:
i)
den indberettede information omfatter for alle værdipapirer den værdi, hvortil de er bogført på balancen
ii)
med hensyn til værdipapirer uden offentligt tilgængelige identifikationskoder omfatter den indberettede information oplysning om instrumentkategori, løbetid og udsteder, som i det mindste er tilstrækkelig for udarbejdelse af de opdelinger, der er angivet som »mindstekrav« i bilag I, del 5.
4. Der kan gives undtagelse til MFI'erne for statistisk indberetning af lån, som er afhændet ved hjælp af securitisation.
MFI'er, der anvender International Accounting Standard 39 (IAS 39), International Financial Reporting Standard 9 (IFRS 9) eller tilsvarende nationale regnskabsregler, kan af deres nationale centralbank få tilladelse til at holde lån ude fra beholdninger som krævet i bilag I, del 2 og 3, hvor disse lån er afhændet ved hjælp af securitisation i henhold til national praksis, såfremt denne praksis finder anvendelse på alle residente MFI'er.
5. Der kan indrømmes undtagelse til MFI'er for visse kvartalsvise beholdninger, som er relateret til medlemsstater uden for euroområdet.
Såfremt tal, der er indsamlet på et højere aggregeringsniveau, viser, at positioner i forhold til residente modparter i medlemsstater uden for euroområdet eller positioner i forhold til valutaen i en medlemsstat uden for euroområdet ikke er signifikante, kan en national centralbank beslutte ikke at kræve indberetning i forhold til denne medlemsstat. Den nationale centralbank skal underrette sine rapporteringsenheder om en sådan beslutning.
Artikel 10
Mindstestandarder og nationale indberetningssystemer
1. Rapporteringsenhederne skal overholde de statistiske rapporteringskrav, som de er underlagt, i overensstemmelse med mindstestandarderne for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner som fastsat i bilag IV.
2. De nationale centralbanker definerer og indfører de indberetningssystemer, som den faktiske rapporteringspopulation skal anvende i overensstemmelse med nationale krav. De nationale centralbanker sikrer, at indberetningssystemerne tilvejebringer de krævede statistiske informationer og giver mulighed for nøje at kontrollere opfyldelsen af de mindstestandarder for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner, som er fastsat i bilag IV.
Artikel 11
Fusioner, spaltninger og reorganiseringer
I tilfælde af en fusion, spaltning eller anden reorganisering, som kan påvirke opfyldelsen af en rapporteringsenheds statistiske forpligtelser, skal den faktiske rapporteringsenhed, så snart planen om at gennemføre den pågældende ændring er offentliggjort, og inden for en rimelig frist inden den får virkning, underrette den pågældende nationale centralbank om de procedurer, der er planlagt til at opfylde de i denne forordning fastsatte statistiske rapporteringskrav.
Artikel 12
Anvendelse af de indberettede statistiske oplysninger med henblik på mindstereserver
1. De statistiske oplysninger, som et kreditinstitut indberetter i henhold til denne forordning, anvendes af kreditinstituttet til beregning af sit reservekravsgrundlag i henhold til forordning (EF) nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Kreditinstituttet skal navnlig anvende disse oplysninger til at verificere overholdelsen af sit reservekrav i reservekravsperioden.
2. Dataene for haleinstitutternes reservekravsgrundlag for tre reservekravsperioder baseres på data fra ultimo kvartalet indsamlet af de nationale centralbanker inden for 28 arbejdsdage efter udgangen af det kvartal, som de vedrører.
3. I tilfælde af modstrid går de særlige regler om anvendelse af ECB's reservekravssystem i bilag III forud for alle bestemmelser i forordning (EF) nr. 1745/2003 (ECB/2003/9).
4. For at lette ECB's og kreditinstitutternes likviditetsstyring skal reservekravene bekræftes senest den første dag i reservekravsperioden. Der kan dog under særlige omstændigheder opstå behov for, at kreditinstitutter indberetter revisioner af reservekravsgrundlaget eller af reservekrav, der er blevet bekræftet. Procedurerne for bekræftelse eller anerkendelse af reservekrav berører dog ikke rapporteringsenhedernes forpligtelse til altid at indberette korrekte statistiske oplysninger og til så hurtigt som muligt at revidere ukorrekte statistiske oplysninger, som de allerede har indberettet.
Artikel 13
Verifikation og tvungen indsamling
Den nationale centralbank udøver retten til at verificere eller foretage tvungen indsamling af de informationer, som rapporteringsenhederne skal tilvejebringe i henhold til denne forordning, uden at det berører ECB's ret til selv at udøve denne ret. De nationale centralbanker udøver især denne ret, når en institution i den faktiske rapporteringspopulation ikke opfylder mindstestandarderne for overførsel, nøjagtighed, begrebsmæssig overensstemmelse og revisioner som fastlagt i bilag IV.
Artikel 14
Første indberetning
1. Den første indberetning i henhold til denne forordning skal begynde med data for december 2014.
2. Den første indberetning i henhold til denne forordning vedrørende felter, som svarer til medlemsstater i euroområdet, i bilag I, del 3, tabel 3, påbegyndes med de første kvartalsvise data efter datoen for deres indførelse af euro.
3. Den første indberetning i henhold til denne forordning vedrørende felter, som svarer til medlemsstater uden for euroområdet, i bilag I, del 3, tabel 3 og 4, påbegyndes med de første kvartalsdata efter datoen for deres tiltrædelse af Unionen. Hvis den pågældende nationale centralbank beslutter ikke at kræve, at den første indberetning af insignifikante data indledes med de første kvartalsdata efter datoen for vedkommende medlemsstats eller medlemsstaters tiltræden af Unionen, påbegyndes indberetningen 12 måneder efter, at den nationale centralbank har informeret rapporteringsenhederne om kravet om indberetning.
Artikel 15
Ophævelse
1. Forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.
2. Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til denne forordning og læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag VI.
Artikel 16
Afsluttende bestemmelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. Den er gældende fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 24. september 2013.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1071/2013/EU RENDELETE
(2013. szeptember 24.)
a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozás)
(EKB/2013/33)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1)
A monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló 25/2009/EK európai központi banki rendelet (EKB/2008/32) (3) jelentősen módosult. Mivel most további módosításokra kerül sor, különösen tekintettel az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), a rendeletet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.
(2)
A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatai teljesítése érdekében előírja a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) ágazati összevont mérlegének elkészítését. Ennek fő célja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) átfogó statisztikai képet kapjon az egy gazdasági területnek tekintett azon tagállamokban, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok) kibontakozó monetáris fejleményekről. Ezek a statisztikák lefedik az aggregált pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket állományok és tranzakciók tekintetében, a teljes körű és homogén MPI-szektor és adatszolgáltatói kör alapján, és rendszeresen készülnek. Az euroövezet monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai használhatóságának garantálásához szükség van kellő mélységgel részletezett adatokra is.
(3)
Az EKB-nak - az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) megállapított feltételek értelmében - rendeleteket kell alkotnia olyan mértékben, amennyiben az szükséges a KBER alapokmányban meghatározott KBER-feladatok végrehajtásához, és a Tanács által a Szerződés 129. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekben megállapított egyes esetekben.
(4)
A KBER-alapokmány 5.1. cikke előírja, hogy az EKB a nemzeti központi bankok (NKB-k) támogatásával gyűjtse be az illetékes nemzeti hatóságoktól vagy közvetlenül az érintett gazdasági szereplőktől a KBER feladatainak végrehajtása érdekében szükséges statisztikai információkat. Az alapokmány 5.2. cikk e előírja, hogy az Alapokmány 5.1. cikkben előírt feladatokat - a lehetséges mértékben - az NKB-k látják el.
(5)
A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésük végrehajtására vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni.
(6)
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a tagállamok szervezzék meg saját statisztikai adatszolgáltató rendszerüket, és teljes körűen működjenek együtt a KBER-rel a KBER-alapokmány 5. cikkéből eredő kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében.
(7)
Helyénvaló lehet, ha az NKB-k a tényleges adatszolgáltatók körétől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében az uniós vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban statisztikai célokkal létrehozott statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyeztetheti az EKB felé a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB a saját kötelezettségei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen, más céllal összegyűjtött statisztikai információkra.
(8)
Az adatszolgáltatási követelmények azon esetben a legrészletesebbek, amennyiben az ügyfelek a pénztartó szektor részét képezik. Részletes adatokra a következők tekintetében van szükség: a) a betéti kötelezettségekről alszektorok és futamidők szerinti, valamint további, devizanemenként osztályozott statisztikai információk szükségesek az M3 monetáris aggregátumban szereplő külföldi valuta komponensekben bekövetkező fejlemények alaposabb elemzésének lehetővé tétele érdekében, valamint az M3 külföldi valutákban és euróban levő komponensei közötti helyettesíthetőség mértékének megállapítására irányuló vizsgálat lehetővé tételére; b) a hitelek alszektor/futamidő, felhasználási cél, kamatmegállapítás és pénznem szerinti részletezésben, mivel ezek az információk a monetáris elemzéshez alapvetően szükségesnek minősülnek; c) más MPI-kkel szembeni pozíciók részletezése annyiban, amennyiben ez az MPI-k közötti egyenlegek nettósításának vagy a tartalékalap kiszámításának lehetővé tételéhez szükséges; d) nem euroövezeti rezidensekkel (külfölddel) szembeni pozíciók a „két éven túli, megállapodás szerinti lejáratú betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” esetében azért, hogy a pozitív tartalékaránytól függő tartalékalap kiszámítható legyen; e) a külfölddel szemben fennálló összes betéti kötelezettség, hogy a külföldi ügyfelek adatait össze lehessen állítani; f) a fizetési mérleg és a pénzügyi beszámolók céljára a külfölddel szemben fennálló betéti kötelezettségek és hitelek egy év alatti és azt meghaladó eredeti futamidőnél részletezve.
(9)
Az MPI-k értékpapír-portfólióira vonatkozó, az értékpapír-állományokról szóló statisztikákról szóló, 2012. október 17-i 1011/2012/EU európai központi bank rendelet (EKB/2012/24) (5) szerinti statisztikai adatgyűjtés céljaira az NKB-k negyedévenként értékpapíronként szolgáltatnak adatokat. Az NKB-k ezt az adatszolgáltatási követelményt kombinálhatják az e rendelet és az 1011/2012/EU (EKB/2012/24) rendelet szerinti adatszolgáltatással, amennyiben ez a hitelintézetek adatszolgáltatási terheit csökkentheti. Az NKB-k lehetővé tehetik a pénzpiaci alapok (PPA-k) számára, hogy a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó statisztikákról szóló, 2013. október 18-i 1073/2013/EU (EKB/2013/38) európai központi banki rendeletben (6) meghatározottak szerint teljesítsék az adatszolgáltatást annak érdekében, hogy csökkentsék az alapkezelők terheit.
(10)
Az EKB a pénzügyi ügyleteket a hó végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítja, amelyekből kiszűri a nem az ügyleteknek tulajdonítható változások hatásait. Az adatszolgáltatóknak előírt követelmény nem vonatkozik az árfolyamváltozásokra, amelyeket az EKB - vagy az EKB-val való konzultációt követően az NKB - az adatszolgáltatók által devizanemenként külön-külön megadott állományadatok alapján számít ki, vagy az átsorolási kiigazításokra, amelyeket az NKB-k a számukra már rendelkezésre álló, különféle információs forrásokból saját maguk gyűjtenek.
(11)
A 2531/98/EK rendelet 5. cikke felhatalmazza az EKB-t, hogy rendeleteket vagy határozatokat fogadjon el egyes intézmények kötelező tartalékképzési kötelezettség alóli mentesítése érdekében és arra, hogy részletesen meghatározza azon lehetőségeket, amikor bármely más intézménnyel szembeni kötelezettségeket a tartalékalapból ki lehet zárni vagy le lehet vonni, továbbá amikor a források egyes kategóriáira eltérő tartalékrátákat lehet megállapítani. A 2531/98/EK rendelet 6. cikke alapján az EKB jogosult bekérni az intézményektől a kötelező tartalékképzésére vonatkozó előírások alkalmazásához szükséges információkat, valamint a pontosság és a tartalom minősége szempontjából ellenőrizni azokat az információkat, amelyeket ezek az intézmények a kötelező tartalék képzésére vonatkozó előírások betartásának alátámasztására szolgáltatnak. A teljes adatszolgáltatási kötelezettségekkel járó terhek csökkentése érdekében kívánatos, hogy a havi mérlegkimutatásra vonatkozó statisztikai információkat a statisztikai célon túlmenően a KBER kötelező tartalékolási rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítására is használják, a kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i, 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendeletnek (7) megfelelően.
(12)
Szükséges a hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén követendő sajátos eljárások meghatározása annak érdekében, hogy tisztázni lehessen az ilyen intézmények tartalékképzési kötelezettségeit.
(13)
Az EKB-nak adatokra van szüksége az MPI-k értékpapírosítási tevékenységéről annak érdekében, hogy értelmezhesse az euroövezetben a hitelezéssel és kölcsönnyújtással kapcsolatos fejleményeket. Ezek az adatok egyben kiegészítik az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló, 2013. október 18-i 1075/2013/EU (EKB/2013/40) európai központi banki rendelet (8) értelmében jelentett adatokat.
(14)
Bár elismert tény az, hogy az EKB által, az Alapokmány 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat, és nem rónak kötelezettségeket, amelyeknek pénzneme nem az euro, az Alapokmány 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet emlékeztet arra, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai információszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak.
(15)
Alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására szolgáló, a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében szereplő előírásokat,
(16)
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)
„monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): a következő szektorok bármelyikébe tartozó rezidens vállalkozás:
1.
a központi bankok; és
2.
egyéb MPI-k, melyek a következőkből állnak
a)
betétgyűjtő vállalatok:
i.
a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló 2013. június 26-i 573/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézetek; és
ii.
nem hitelintézeti betétgyűjtő vállalatok, amelyek:
-
más pénzügyi intézmények, amelyek elsősorban pénzügyi közvetítéssel foglalkoznak, és amelyek üzleti tevékenysége betéteknek és/vagy betétet lényegében helyettesítő eszközöknek az elfogadása gazdasági egységektől - vagyis nemcsak monetáris pénzügyi intézményektől (az egyéb MPI-k által kibocsátott pénzügyi instrumentumok, illetve a hitelintézeteknél elhelyezett betétek közötti helyettesíthetőségének mértéke határozza meg az „egyéb MPI”-ként történő besorolást) -, valamint a legalábbis közgazdasági értelemben saját kockázatra történő hitelnyújtás és/vagy értékpapír-befektetés, vagy
-
olyan elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, amelyek főtevékenysége elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítés; vagy
b)
a 2. cikk szerinti pénzpiaci alapok (MMF);
b)
„adatszolgáltató”: jelentése azonos a 2533/98/EK tanácsi rendelet 1. cikkében adott meghatározással;
c)
„érintett NKB” azon euroövezeti tagállam NKB-ja, amelyben a MPI rezidens;
d)
„pénzügyi közvetítő vállalat (PKV)”: jelentése azonos a 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkében adott meghatározással;
e)
„értékpapírosítás”: a következő tranzakciók: a) az 575/2013/EU rendelet 4. cikkében meghatározott hagyományos értékpapírosítás; vagy b) a 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkében meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése,
f)
„elektronikuspénz-kibocsátó intézmény” és „elektronikus pénz”: jelentése azonos a 2009/110/EK európai parlamenti irányelv (10) 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében adott meghatározással;
g)
„leírás”: a hitel kétessé válása miatt a mérlegben nyilvántartott hátralékos hitel közvetlen csökkentése,
h)
„kivezetés”: a hitel teljes nyilvántartott összegének leírása, melynek eredményeként az eszköz a mérlegből kikerül;
i)
„hitelgondozó”: az az MPI, amely kezeli az értékpapírosítás vagy egyébként átruházott hitel mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében;
j)
„hitel elidegenítése”: hitel vagy hitelcsomag átruházása az adatszolgáltató által egy átvevőnek, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg,
k)
„hitel megszerzése”: hitel vagy hitelcsomag megszerzése az adatszolgáltató által egy nem MPI átadótól, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg;
l)
„csoporton belüli pozíciók”: azonos, egy anyavállalatból és valamennyi, általa közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzött euroövezeti csoporttagból álló csoporthoz tartozó euroövezeti hitelgyűjtő vállalatok közötti pozíciók;
m)
„a »kisebb« csoporthoz tartozó intézmény”: olyan kisméretű MPI, amely a 9. cikk (1) bekezdése szerint eltérést kapott;
n)
„kivezetés a mérlegből”: a hitel vagy annak egy része kivétele az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett állományokból, beleértve annak a 9. cikk (4) bekezdésében említett eltérés alkalmazása miatti kivételét is.
2. cikk
A PPA-k azonosítása
Azokat a következő kritériumoknak megfelelő kollektív befektetési vállalkozásokat kell PPA-nak tekinteni, amelyek:
a)
befektetési célkitűzése az alap tőkéjének megőrzése és arra a pénzpiaci eszközök kamatlábának megfelelő hozam biztosítása;
b)
a következőkbe fektetnek be: olyan pénzpiaci eszközök, amelyek megfelelnek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) a pénzpiaci eszközökre meghatározott kritériumoknak, vagy hitelintézetnél elhelyezett betétek, vagy ehelyett biztosítják, hogy az állóeszközök portfóliójának likviditása és értékelése egyenértékű módon kerüljön meghatározásra;
c)
biztosítják, hogy a pénzpiaci eszközök, amelyekbe befektetnek, az alapkezelő által meghatározott jó minőségű eszközök legyenek. A pénzpiaci eszközök minősége többek között a következő tényezők alapján határozható meg:
i.
a pénzpiaci eszköz hitelminősítése;
ii.
a pénzpiaci eszköz által képviselt eszközosztály jellege;
iii.
strukturált pénzügyi eszközök esetében a strukturált pénzügyi tranzakcióval járó operatív és partnerkockázat;
iv.
a likviditási profil;
d)
d) biztosítják, hogy portfóliójuk súlyozott átlagos lejárata (WAM) legfeljebb 6 hónap és súlyozott átlagos élettartama (WAL) legfeljebb 12 hónap legyen (az I. melléklet 1. része 2. szakaszának megfelelően;
e)
napi nettó eszközértéket (net asset value - NAV) és részvényeik/befektetési jegyeik tekintetében napi árfolyamot jegyeznek, valamint a részvények/befektetési jegyek jegyzése és visszaváltása napi alapon történik;
f)
az értékpapír-befektetéseket azon értékpapírokra korlátozzák, amelyeknek a jogszerű visszaváltás napjáig hátralévő futamideje legfeljebb két év, feltéve, hogy legfeljebb 397 nap a következő olyan kamatláb újramegállapítási időpontig hátralévő idő, amikor a változó kamatozású értékpapír kamatozását piaci vagy indexhez kötött kamatozásra kell visszaállítani;
g)
a befektetéseket a PPA-k fogalommeghatározásának megfelelő más kollektív befektetési vállalkozásokba történő befektetésre korlátozzák;
h)
nem vállalnak közvetlen vagy közvetett tulajdonosi vagy árupiaci kitettséget, beleértve a származtatott eszközök révén történő kitettséget, és származtatott eszközöket csak az alap pénzpiaci befektetési stratégiájának megfelelően használnak. Kizárólag fedezeti célból használhatóak az árfolyam-kockázati kitettséget eredményező származtatott eszközök. A nem bázisvalutában denominált értékpapírokba való befektetés az árfolyamkockázat teljes fedezettsége mellett megengedett;
i)
állandó vagy változó nettó eszközértékkel rendelkeznek.
3. cikk
Tényleges adatszolgáltatói kör
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamok területén rezidens monetáris pénzügyi intézményekből áll (a II. melléklet 1. részének megfelelően).
(2) A tényleges adatszolgáltatói körbe tartozó MPI-k teljes körű statisztikai adatszolgáltatásra kötelezettek, kivéve, ha a 9. cikk szerint megadott bármely mentesítés érvényesül.
(3) Az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak megfelelő jogalanyok a rendelet hatálya alá tartoznak, még abban az esetben is, ha azokat kizárták az 575/2013/EU rendelet hatálya alól.
(4) Az I. melléklet 2. része 5.7. szakaszában meghatározott PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállására vonatkozó statisztikai információk gyűjtése céljaira a tényleges adatszolgáltatói körbe beletartoznak a - biztosítók és a nyugdíjalapok kivételével - a 9. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alatt álló egyéb pénzügyi közvetítők (a továbbiakban: EPK-k) is. E rendelet alkalmazásában az NKB-k az adatszolgáltató MPI-k jegyzékét az I. melléklet 2. részének 5.7. szakaszában meghatározott elveknek megfelelően hozzák létre és vezetik.
4. cikk
Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke
(1) Az Igazgatótanács az MPI-kről egy statisztikai célú jegyzéket hoz létre és vezet MPI-, figyelembe véve a gyakoriság és határidők tekintetében adódó azon követelményeket, amelyek a jegyzéknek az EKB kötelező tartalékképzési rendszerével összefüggésben történő használatából erednek. Az MPI-k jegyzékében egy rovatban jelzik, hogy az adott pénzintézet jogilag a KBER-ben alkalmazott kötelező tartalékképzési rendszer hatálya alá tartozik-e vagy sem. Az MPI-k jegyzéke naprakész, pontos és a lehető leghomogénebb szerkezetű, valamint statisztikai célokra kellően megbízható.
(2) Az MPI-k statisztikai célú jegyzékét és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé adatszolgáltatói kör számára megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az adatszolgáltató szervek kérésére a nyomtatott formát.
(3) Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke csak tájékoztató jellegű. Ha azonban a jegyzék legutolsó hozzáférhető változata hibás volt, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon intézményekkel szemben, amelyek helytelenül tesznek eleget statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben ezt a pontatlan jegyzékben jóhiszeműen bízva tették.
5. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az MPI letelepedése szerinti tagállam NKB-jának szolgáltat havi állományadatokat: a) a hó végi mérleghez kapcsolódó állományokról; és b) az összevont átértékelési kiigazításokról. Az összevont átértékelési kiigazításokat a hitelleírások/-kivezetések vonatkozásában kell jelenteni, és az kiterjed az értékpapírok átértékelődésére is. Az egyes mérlegadatokra vonatkozó további részleteket negyedévente vagy évente kell jelenteni. Az NKB-k a negyedéves adatokat havonta is gyűjthetik, ha ez elősegíti az adatok előállítási folyamatát. A szükséges statisztikai információkat részletesen az I. melléklete határozza meg.
(2) Az NKB-k gyűjthetik értékpapíronként az MPI-k által kibocsátott vagy tartott értékpapírokra vonatkozó szükséges statisztikai információkat, amennyiben az (1) bekezdésben említett adatok a IV. mellékletben meghatározott statisztikai minimum-előírásoknak megfelelően levezethetőek.
(3) Az MPI-k a 4. rész 1A. táblázatában meghatározott minimumkövetelményeknek megfelelően jelentik a havi átértékelési kiigazításokat az EKB által megkövetelt teljes adatkör tekintetében. Az NKB-k számára megengedett, hogy további, a minimumkövetelmények körén túli adatokat is gyűjtsenek. E többletadatok az 1A. táblázatban a „minimumkövetelményként” megjelölteken kívüli részletezésre vonatkozhatnak.
(4) Az EKB magyarázó információkat kérhet az NKB-k által gyűjtött „átsorolások és egyéb módosítások” körében tett kiigazításokról.
(5) A statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek nem teljesítéséről szóló 2010. augusztus 19-i EKB/2010/10 határozatban (12) foglaltakkal összhangban az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB e rendeletében meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését.
6. cikk
Kiegészítő statisztikai adatszolgáltatás a hitelek értékpapírosítása és hitelek egyéb átruházása tekintetében
Az MPI-k a következőket jelentik:
a)
a tárgyidőszakban végzett hitel-értékpapírosítások és egyéb hitelátruházások nettó forgalma, az I. melléklet 5. része 2. szakaszának megfelelően;
b)
azon értékpapírosított és mérlegből kivezetett hitelek időszak végén fennálló összege és a pénzügyi tranzakciók - a hitelek adott időszakbeli elidegenítése és megszerzése kivételével - vonatkozásában, amelyek tekintetében az I. melléklet 5. része 3. szakaszának megfelelően MPI a hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó, az NKB-k az adatszolgáltatási követelményt kiterjeszthetik az MPI által kiszolgált, mérlegből kivezetett összes olyan hitelre, amelyeket értékpapírosítottak vagy egyébként átruháztak;
c)
a negyedév végén fennálló hátralékos összeg minden olyan hitel tekintetében, amelynél az MPI az értékpapírosításban hitelgondozóként jár el, az I. melléklet 5. része 4. szakaszának megfelelően;
d)
a 39. Nemzetközi Számviteli Standard (IAS 39), a 9. Nemzetközi Számviteli Beszámolási Standard (IFRS 9) vagy hasonló nemzeti számviteli szabály alkalmazásakor az értékpapírosítás útján elidegenített hitelek tekintetében az időszakvégi azon hátralékos összegeket, amelyek nem kerültek a mérlegből kivezetésre, az I. melléklet 5. része 5. szakaszának megfelelően.
7. cikk
Az adatszolgáltatás határideje
(1) Az NKB-k döntik el, hogy az alább meghatározott határidők betartása érdekében - adott esetben figyelembe véve az EKB kötelező tartalékképzési rendszerében megkövetelt időbeli pontosság követelményét - milyen gyakorisággal és határidővel kérik az adatokat az adatszolgáltatóktól, és erről azokat tájékoztatják.
(2) Az NKB-knak a havi statisztikákat a tárgyhónapot követő hónap 15. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.
(3) Az NKB-knak a negyedéves statisztikákat a tárgyhónapot követő negyedév 28. napjának végéig kell elküldeniük az EKB részére.
8. cikk
Számviteli szabályok a statisztikai adatszolgáltatás alkalmazásában
(1) Amennyiben a rendelet másként nem rendelkezik, az MPI-knek az e rendelet szerinti beszámolási kötelezettségük teljesítése alkalmazásában az adott ország jogrendszerébe átültetett, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvben (13), és bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli előírásban megállapított számviteli szabályokat kell követniük.
(2) A betéti kötelezettségeket és hitelek tőkeösszegét névleges hónap végi állományként kell jelenteni, bruttó összegben. Ebből az összegből ki kell zárni a megfelelő számviteli szabályokban meghatározott leírásokat és kivezetéseket. A betéti kötelezettségek és a hitelek más eszközzel és forrással nem nettósíthatók.
(3) Az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások hatályának sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.
(4) Az NKB-k lehetővé tehetik a céltartalékkal fedezett hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, feltéve, hogy az ilyen adatszolgáltatási gyakorlatokat valamennyi rezidens adatszolgáltató követi.
9. cikk
Eltérések
(1) A kisebb MPI-k (az eloszlás végében lévő MPI-k) számára mentesítés adható a következők szerint:
a)
az NKB-k mentesítést engedélyezhetnek a kisméretű MPI-knek, amennyiben az MPI-k nemzeti mérlegéhez való együttes állományi hozzájárulásuk az 5 %-ot nem haladja meg;
b)
a hitelintézetek vonatkozásában az a) pontban említett mentesítések hatása az, hogy csökkentik azon hitelintézetek statisztikai adatszolgáltatási terhét, amelyekre az ilyen mentesítések alkalmazhatók, a kötelező tartalék számítására vonatkozóan az e rendelet III. mellékletében meghatározott előírások sérelme nélkül;
c)
a nem hitelintézet kisméretű MPI-k tekintetében - az a) pontban említett mentesítés érvényesülésekor - a kisméretű MPI-ket az NKB-k továbbiakban is legalább évente egyszer begyűjtik azoktól a teljes mérlegre vonatkozó adatokat, hogy a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmények nemzeti MPI-mérleghez való együttes hozzájárulását figyelemmel lehessen kísérni;
d)
az NKB-k az a) pont sérelme nélkül mentesítést engedélyezhetnek az a) és b) pontban megállapított szabályok előnyeit nem élvező hitelintézeteknek, aminek következtében azok adatszolgáltatási követelményei csökkennek az I. melléklet 6. részében megállapított kötelezettségekhez képest, feltéve, hogy azok nemzeti MPI-mérleghez való egyesített állományi hozzájárulása nem haladja meg a 10 %-ot, és az euroövezeti MPI-mérleghez való hozzájárulása sem haladja meg az 1 %-ot;
e)
a tagállamok kellő időben ellenőrzik az a) és d) pontban meghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentesítést minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni;
f)
a kis MPI-k választhatják azt is, hogy nem élnek a mentesítés lehetőségével és ehelyett eleget tesznek a teljes körű adatszolgáltatás követelményének.
(2) Az NKB-k a PPA-k számára mentesítést adhatnak a következők szerint:
a)
az NKB-k a PPA-kat mentesíthetik az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól, feltéve, hogy a PPA-k ehelyett a 1073/2013/EU (EKB/2013/38) rendeletnek (BA-rendelet) megfelelően teljesítik az adatszolgáltatást, a következő feltételekkel:
i.
a PPA-k ezeket az adatokat havonta jelentik a 1073/2013/EU (EKB/2013/38) rendeletnek (BA-rendelet) I. mellékletében meghatározott kombinált módszernek megfelelően, az említett rendelet 9. cikkében meghatározott határidőkkel összhangban;
ii.
a PPA-k a PPA befektetési jegyekre vonatkozó állományi adatokat a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőknek megfelelően jelentik;
b)
az NKB-k a PPA-k számára a következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól is mentesítést adhatnak:
i.
a pozíciók összegének megadása az alábbiak tekintetében: (1) a központi bankok és betétgyűjtő vállalatok betétei és az ezeknek nyújtott hitelek; (2) a nem pénzügyi vállalati szektor kivételével az összes ügyfélszektor betétei és ezeknek nyújtott hitelek, eredeti futamidő szerinti részletezésben; és (3) az euroövezeti határokon átnyúló betétek és hitelek, ország és szektor szerinti részletezésben;
ii.
a hitelek és betétek teljes felhalmozott kamatának megadása;
iii.
a biztosítókkal és a nyugdíjpénztárakkal szemben fennálló eszköz- és forráspozíciók megadása, szektoronként külön;
iv.
a csoporton belüli pozíciókra, hitelekre és betétekre vonatkozó információk megadása;
c)
az NKB-k mentesítést adhatnak a PPA-k befektetési jegyei birtokosainak rezidensi státusára vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények alól:
i.
amennyiben a PPA-k befektetési jegyeinek kibocsátása első alkalommal történik vagy amennyiben a piaci fejlemények a lehetőségek megváltoztatását vagy kombinálását igénylik (az I. melléklet 2. része 5.7. szakasza b) pontjában meghatározottak szerint), az NKB-k felmentést adhatnak egyéves időtartamra az I. melléklet 2. részének 5.7. szakaszában meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények tekintetében; vagy
ii.
amennyiben a PPA befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállására vonatkozó, szükséges statisztikai információkat más rendelkezésre álló forrásból gyűjtik, az I. melléklet 2. része 5.7. szakaszának megfelelően. E feltétel teljesítését az NKB-k kellő időben ellenőrzik annak érdekében, hogy a mentesítést az EKB-val történő megállapodásban minden év elejétől kezdődően szükség szerint biztosítsák vagy visszavonják.
(3) Mentesítés adható az MPI-knek az átértékelési kiigazítások tekintetében a következők szerint:
a)
az (1) bekezdés sérelme nélkül az NKB-k mentesítést engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében, ezzel kivéve a PPA-kat minden, az átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelmény hatálya alól;
b)
az NKB-k mentesítést engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében, és előírhatják ezen adatok negyedévenkénti jelentését az állományadatok negyedévenkénti jelentésére vonatkozó határidővel megegyezően, az alábbi feltételekkel:
i.
a különböző értékelési módszereket használó adatszolgáltatók eljuttatják az NKB-khoz az értékelési gyakorlatra vonatkozó információkat, ideértve az ilyen instrumentumok állományának százalékos mértékére vonatkozó mennyiségi jelzéseket is; és
ii.
amennyiben jelentős átértékelésre került sor, az NKB-k jogosultak kiegészítő információkat bekérni az adatszolgáltatótól azon hónapról, amelynek során e fejleményre sor került;
c)
Az NKB-k mentesítést engedélyezhetnek az értékpapírok átértékelésének jelentési gyakorisága és határideje tekintetében - beleértve az adatszolgáltatás alóli teljes mentesítést - az értékpapírok havi állományadatait értékpapíronként jelentő hitelintézetek számára, az alábbi feltételekkel:
i.
a jelentett adatok minden értékpapírra tartalmazzák az értékpapír mérlegben való nyilvántartási értékét; és
ii.
a nyilvánosan elérhető azonosítóval nem rendelkező értékpapírokra a jelentett adatok tartalmazzák az eszközkategóriára, a futamidőre és kibocsátóra vonatkozó adatokat, és azok legalább elegendőek az I. melléklet 5. részében minimumkövetelményként meghatározott részletezések levezetéséhez.
(4) Mentesítés adható az MPI-knek az azon hitelekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás alól, amelyek értékpapírosítás útján elidegenítésre kerültek.
A 39. Nemzetközi Számviteli Standardot (IAS 39), a 9. Nemzetközi Számviteli Beszámolási Standardot (IFRS 9) vagy hasonló nemzeti számviteli szabályokat alkalmazó MPI-k számára az illetékes NKB engedélyezheti, hogy az I. melléklet 2. és 3. részében előírt állományadatokból kizárják az értékpapírosítással elidegenített hiteleket a nemzeti gyakorlatnak megfelelően, feltéve, hogy ezt a gyakorlatot minden rezidens MPI alkalmazza.
(5) Az NKB-k mentesítést adhatnak a nem euroövezeti tagállamokra vonatkozó egyes negyedéves állományi adatok szolgáltatása tekintetében.
Ha az egy magasabb aggregálási szinten összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy egy bármely nem euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szembeni pozíciók vagy egy nem euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szemben fennálló pozíciók jelentéktelenek, az NKB dönthet úgy, hogy nem kéri az ilyen tagállammal kapcsolatos adatszolgáltatást. E döntésről valamennyi NKB tájékoztatja az adatszolgáltatókat.
10. cikk
Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok
(1) Az adatszolgáltatók betartják a rájuk vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeket, összhangban az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a IV. mellékletben meghatározott revízióra vonatkozó minimumszabályokkal.
(2) Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban határozzák meg és működtetik a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák a kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék IV. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
11. cikk
Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások
Az egyesülés, szétválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, a tényleges adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az illetékes NKB-t - amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül és még kellő időben az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatálybalépését megelőzően - az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.
12. cikk
A jelentett statisztikai információk felhasználása a kötelező tartalék alkalmazásában
(1) A hitelintézetek által e rendelettel összhangban jelentett statisztikai információkat minden hitelintézetnek saját tartalékalapjának kiszámítására kell felhasználnia az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelettel összhangban. Ezen információkat a hitelintézetek különösen tartalékképzési kötelezettségeik tartalékolási időszak során történt teljesítésének igazolására használják fel.
(2) A „kisebb” csoporthoz tartozó intézmények tartalékalap-adatainak alapjául három tartalékolási időszakra az NKB-k által gyűjtött, a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig megküldendő negyedév végi adatok szolgálnak.
(3) Az EKB kötelező tartalékképzési rendszerének alkalmazására a III. mellékletben meghatározott különleges szabályok az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet rendelkezéseivel való ütközés esetén elsőbbséget élveznek.
(4) Az EKB és a hitelintézetek likviditáskezelési munkájának elősegítése érdekében a tartalékra vonatkozó követelményeket legkésőbb a tartalékolási időszak első napjáig vissza kell igazolni; kivételes esetekben azonban a hitelintézeteknél felmerülhet annak szükségessége, hogy a tartalékalapra vagy a már visszaigazolt tartalékképzési követelményekre vonatkozó módosításokat jelentsenek be. A tartalékképzési követelmények visszaigazolására vagy tudomásulvételére szolgáló eljárások nem érintik az adatszolgáltató pénzintézeteket azon kötelezettségét, hogy mindenkor kötelesek pontos statisztikai információkat közölni, illetve a korábban esetleg pontatlanul jelentetteket a lehető leghamarabb helyesbíteni.
13. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendeletben szerint szolgáltatandó információk kötelező begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-nak e jogosultságát különösen akkor kell gyakorolnia, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatra vonatkozó minimumszabályokat.
14. cikk
Adatszolgáltatás első alkalommal
(1) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás a 2014. decemberi adatokkal kezdődik.
(2) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek euroövezeti tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. táblázatában, az euro bevezetésének dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik.
(3) Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás az olyan cellák tekintetében, amelyek nem euroövezeti tagállamoknak felelnek meg az I. melléklet 3. részének 3. és 4. táblázatában, azok Unióhoz való csatlakozásának dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődik. Amennyiben az illetékes NKB úgy dönt, hogy nem kéri az adott tagállam vagy tagállamok Unióhoz való csatlakozásának dátumát követő első negyedéves adatokkal kezdődő jelentéktelen adatok első jelentését, az adatszolgáltatás 12 hónappal azután kezdődik, hogy az NKB értesíti az adatszolgáltatókat arról, hogy adatokat kér.
15. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 2015. január 1-től hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, és a VI. mellékletben meghatározott megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.
16. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. szeptember 24-én.