KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/519
af 26. marts 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som udvidet til også at omfatte importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 91/2009 (2), senest ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012 (3), en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål (»ISF«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Foranstaltningerne havde, efter ændring ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012, form af en værditold, fastsat for de enkelte stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter til et niveau på 0,0 % til 69,7 %. Samtidig blev antidumpingtolden for de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter fastsat til et niveau på 54,1 %, mens resttolden for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter var på 74,1 % (»den gældende told«).
(3)
De oprindelige foranstaltninger blev ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 723/2011 (4), senest ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 693/2012 (5), udvidet til også at omfatte import af ISF afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 1. oktober 2013 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af European Industrial Fasteners Institute (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der repræsenterer mere end 25 % af den samlede EU-produktion af ISF.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Da den efter høring af det rådgivende udvalg fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, offentliggjorde Kommissionen den 30. januar 2014 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(7)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2013 til 31. december 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2013 (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var angivet i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det åbenlyst store antal eksporterende producenter i Kina og producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøve, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(11)
Ud af de 325 kendte kinesiske producenter besvarede 24 stikprøvespørgeskemaet. Imidlertid indberettede 13 af disse ingen eksport til Unionen, mens tre andre konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, hvorfor de ikke er omfattet af de gældende foranstaltninger. De resterende otte virksomheder rapporterede om 11 800 ton eksport til Unionen, hvilket ifølge Eurostat udgjorde 132 % af den samlede kinesiske import til Unionen i NUP. Der blev foreslået en stikprøve på de tre største eksportører. En af de stikprøveudvalgte virksomheder gjorde imidlertid gældende, at den fejlagtigt havde indberettet sin EU-eksport i stikprøveskemaet og i stedet burde have rapporteret nul eksport.
(12)
Stikprøven blev derfor fastsat til at bestå af de tre største af de resterende eksportører. Alle tre stikprøveudvalgte virksomheder ophørte med at samarbejde på forskellige stadier af proceduren ved at vælge ikke at besvare spørgeskemaer eller nægte kontrol på stedet. Der blev derfor udsendt skrivelser til hver af de tre virksomheder for at informere dem om Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18. Der blev ikke modtaget noget svar fra disse eksporterende producenter.
(13)
Kommissionen undersøgte situationen for de fire resterende eksporterende producenter, som besvarede stikprøvespørgeskemaet. Deres eksport til Unionen var så lav, nemlig mindre end 1 % af den samlede eksport, at det ikke blev anset for relevant eller repræsentativt at fastsætte en ny stikprøve og basere undersøgelsesresultaterne på deres situation. Det blev fundet mere hensigtsmæssigt at basere undersøgelsesresultaterne på et bredere og mere repræsentativt grundlag, nemlig på de foreliggende faktiske oplysninger i lyset af det manglende samarbejde fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter. De resterende fire virksomheder blev underrettet om, at Kommissionen agtede at anvende de foreliggende faktiske oplysninger.
(14)
I betragtning af det utilstrækkelige samarbejde blev Kommissionens hensigt om at anvende artikel 18 også meddelt de kinesiske myndigheder. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om indgriben fra høringskonsulenten vedrørende skrivelserne til henholdsvis virksomheder og kinesiske myndigheder.
(15)
I den indledende fase af undersøgelsen samarbejdede 91 EU-producenter eller -producentgrupper, som tegnede sig for ca. 50 % af EU-produktionen af ISF, med Kommissionen. I betragtning af det store antal samarbejdsvillige producenter foretog Kommissionen stikprøver. Den udtagne stikprøve bestod oprindeligt af ni virksomheder/virksomhedsgrupper blandt de mest repræsentative med hensyn til mængde, størrelse, varesammensætning og geografisk placering i Unionen. En af de stikprøveudvalgte virksomheder ophørte med at samarbejde og valgte ikke at besvare spørgeskemaet. Kommissionen meddelte derfor virksomheden dens udelukkelse fra stikprøven som følge af manglende samarbejdsvilje. En stikprøve, der var reduceret til de resterende otte virksomheder/virksomhedsgrupper, blev imidlertid anset for repræsentativ, idet den tegnede sig for 24 % af den anslåede samlede EU-produktion af ISF i NUP.
(16)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to EU-importører. Det var i betragtning af det relativt begrænsede antal virksomheder ikke nødvendigt at foretage stikprøveudtagning.
(17)
Med hensyn til brugerne gav ingen af disse sig til kende inden for den frist, der var anført i indledningsmeddelelsen, eller senere i proceduren. Det fastslås derfor, at ingen brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(18)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
11 virksomheder (mindst én fra hver af de otte virksomhedsgrupper i stikprøven) blev besøgt. Disse EU-producenter anmodede i henhold til grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet forblev fortrolig. De hævdede, at fremlæggelse af oplysninger om deres identitet kunne føre til en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres erhvervsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. Følgelig er navnene på disse virksomheder ikke nævnt.
b)
EU-importører
Adolf Würth GmbH & Co - Tyskland
Marcopol z o.o. - Polen
c)
Producenter i lande med markedsøkonomi:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Indien.
5. Fremlæggelse
(19)
Alle interesserede parter blev informeret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for konklusionerne i denne udløbsundersøgelse, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger (endelig fremlæggelse af oplysninger). De fik ligeledes en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger efter fremlæggelsen. Der blev modtaget indlæg fra ansøgeren, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, to EU-importører/producenter og deres forretningsmæssigt forbundne kinesiske producent samt to sammenslutninger af EU-distributører. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset fra rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind, til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Kina, henhørende under KN-kode 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 og ex 7318 22 00.
2. Samme vare
(21)
Den pågældende vare og de skruer, bolte og møtrikker og lignende varer af jern eller stål, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Malaysia (»referencelandet«) blev anset for stort set at have de samme fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som skruer, bolte og møtrikker og lignende varer af jern eller stål produceret i Kina og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(22)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina.
1. Indledende bemærkninger
(23)
Som forklaret i betragtning 11 til 14 ovenfor samarbejdede de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter ikke i forbindelse med undersøgelsen. Da de eksporterende producenter fra Kina ikke samarbejdede i tilstrækkelig grad, er den overordnede analyse, herunder dumpingberegningen, derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(24)
Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev vurderet på grundlag af anmodningen om udløbsundersøgelse i kombination med andre informationskilder, som f.eks. handelsstatistikker over import og eksport (fra Eurostat og kinesiske eksportoplysninger) og andre offentligt tilgængelige oplysninger (herunder en erklæring fra Chinese Fastener Industry Association).
(25)
Det manglende samarbejde påvirkede sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, idet den nøjagtige varesammensætning, som blev eksporteret af kinesiske producenter til Unionen, var ukendt.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Valg af referenceland og beregning af den normale værdi
(26)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til sit forslag om at anvende Indien som tredjeland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Indien blev anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse.
(27)
Ud over Indien havde ansøgeren foreslået USA som et potentielt referenceland. Andre interesserede parter udtrykte forbehold over for forslaget om Indien og foreslog Malaysia, Taiwan, Thailand og Vietnam som alternative referencelande.
(28)
Ud over de forslag, der er fremsat af de berørte parter, søgte Kommissionen selv at finde et passende referenceland. Den identificerede Japan som et yderligere potentielt referenceland på grund af landets store produktionsmængde af skruer svarende til Kinas.
(29)
Der blev sendt anmodninger om at samarbejde til de kendte producenter i Indien, Japan, Malaysia (producenter, der helt klart ikke har brudt reglerne (8)), Taiwan, Thailand og USA. Vietnamesiske producenter blev ikke kontaktet, da Vietnam ikke anses for at være et land med markedsøkonomi. Der blev samarbejdet med eksporterende producenter i Indien og Malaysia, og der blev udført kontrolbesøg i disse to lande.
(30)
Det blev konstateret, at en af de samarbejdsvillige indiske virksomheder ikke var producent, men et handelsselskab, og at den anden samarbejdsvillige indiske virksomhed først have indledt sine aktiviteter efter NUP. Derfor kunne salgs- og omkostningsoplysninger fra Indien ikke bruges. Det blev konstateret, at de to samarbejdsvillige malaysiske virksomheder var eksporterende producenter med fuldstændige data fra undersøgelsesperioden. Malaysia blev derfor valgt som et referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om de malaysiske samarbejdsvillige producenters samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådan salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev på dette grundlag konkluderet, at salget på hjemmemarkedet i referencelandet var repræsentativt.
(32)
Det blev også undersøgt, om salget af samme vare på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder på hjemmemarkedet, som var rentabel i NUP. En af producenternes hjemmemarkedssalg blev anset for at være foregået i normal handel, hvilket ikke var tilfældet med den anden producents salg.
(33)
Den normale værdi for den første producent blev således baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af det rentable salg på hjemmemarkedet i NUP. Den normale værdi for den anden producent blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(34)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter bemærkninger om valget af referenceland. De to parter gjorde gældende, at Japan ikke burde have været betragtet som et potentielt referenceland på grund af landets fokus på det øverste varesegment og høje priser. En af disse parter bemærkede ligeledes, at Taiwan burde have været valgt som referenceland på grund af det høje antal producenter, sammenlignelige priser med Kina og landets store eksport til Europa og Nordamerika.
(35)
Kommissionen bemærker, at valget af referenceland fandt sted efter at have overvejet seks potentielle lande. Der blev anmodet om samarbejde fra alle disse lande. Der blev kun modtaget samarbejde fra Malaysia og Indien, men ingen fra Taiwan og Japan. Af de årsager, der er redegjort for i betragtning 30, blev Malaysia valgt.
2.2. Fastsættelse af eksportprisen
(36)
I lyset af den manglende samarbejdsvilje fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenters side og dermed manglende specifikke oplysninger om de kinesiske priser blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, og med henblik herpå blev der anvendt statistiske kilder (Eurostat).
2.3. Sammenligning og justeringer
(37)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der i givet fald taget behørigt hensyn til eksportprisen i form af justeringer. Med henblik på at udtrykke eksportprisen ab fabrik justerede Kommissionen cif-prisen på grundlag af Eurostats oplysninger for transport-, forsikrings-, håndterings- og kreditomkostninger.
2.4. Dumping i NUP
(38)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen. De gennemsnitlige importpriser fra Eurostat sammenlignet med de normale værdier for referencelandet viste ikke tegn på dumping.
(39)
Der blev i løbet af undersøgelsesperioden imidlertid kun importeret ubetydelige mængder på 9 000 ton ISF (til en værdi af 23 mio. EUR) til Unionen fra Kina, med undtagelse af ISF fremstillet af de eksporterende producenter, som ikke blev anset for at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers side, forelå der ingen oplysninger om varesammensætningen for den kinesiske eksport, og sammenligningen med referencelandets normale værdi kun kan derfor kun foretages på et samlet grundlag.
(40)
Konstateringen af, at der ikke er sket dumping i NUP, anses derfor for at være af begrænset betydning på grund af de lave importmængder og manglende oplysninger om den importerede varesammensætning i betragtning af den brede vifte af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, der produceres og handles.
(41)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte tre interesserede parter bemærkning om, at foranstaltningerne burde ophæves, da der ikke var konstateret dumping i NUP. På trods af de små eksportmængder fra Kina, mente de, at konstateringen af, at der ikke fandt dumping sted, var af stor betydning..
(42)
Kommissionen bemærker, at konklusionerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, er baseret på sandsynligheden for fornyet dumping og ikke på en konstatering af, om der fandt dumping sted i NUP.
3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(43)
I lyset af overvejelserne i betragtning 38 til 40 ovenfor analyserede Kommissionen yderligere, om der var sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, eksportpriserne fra Kina til andre markeder, omgåelsespraksis og EU-markedets tiltrækningskraft.
3.1. Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet
(44)
Kina anslås at være verdens største producent af ISF. I henhold til data fra China Fastener Industry Association (9) (»CFIA«) blev produktionskapaciteten anslået til 6,6 mio. ton i 2012. Kapacitetsudnyttelsen blev anslået til 75 %, hvilket giver en betydelig ledig kapacitet i forhold til det samlede EU-forbrug.
(45)
CFIA anslår også, at 40-50 % af produktionen af ISF (2,5 mio. ton) blev eksporteret i 2012. Det er klart, at eksport er en vigtig del af aktiviteten hos de kinesiske producenter af ISF. Den kinesiske eksport var således over 40 % højere end det samlede EU-forbrug i samme periode.
3.2. Eksportpriserne fra Kina til tredjelandsmarkeder
(46)
Anmodningen indeholder umiddelbar dokumentation om de kinesiske priser ved eksport til andre markeder såsom USA og Tunesien. Beviserne var baseret på pristilbud, indhentet af EU-erhvervsgrenen. Det blev konstateret, at eksportpriserne var lavere end den normale værdi som fastsat ovenfor. Det kan på grundlag af de kinesiske priser ved eksport til Kroatien i 2012 og 1. kvartal af 2013, dvs. inden Kroatiens tiltrædelse af Unionen og udvidelsen af EU's beskyttelsesforanstaltninger for dette land, desuden konkluderes, at niveauet af de kinesiske eksportpriser, der førte til indførelsen af foranstaltninger i den oprindelige undersøgelse, fortsat er ret ensartede og dermed under den normale værdi, som fastsat ovenfor.
(47)
Antidumpingforanstaltninger over for skruer fra Kina er blevet vedtaget i en række tredjelande (f.eks. Canada (10), Colombia (11), Mexico (12), Sydafrika (13) og USA (14)). Disse foranstaltninger vedrører forskellige underkategorier af skruer, herunder den pågældende vare. Disse antidumpingforanstaltninger blev anset for at udgøre et yderligere indicium for forekomsten af dumping over for tredjelandsmarkeder.
(48)
I lyset af disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at de eksporterende producenter fra Kina solgte og i øjeblikket sælger ISF til de tredjelande, der er nævnt i betragtning 46 og 47 til dumpingpriser. Kommissionen mener derfor, at det er sandsynligt, at de eksporterende producenter fra Kina også vil sælge den pågældende vare til EU-markedet til dumpingpriser, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.
3.3. Omgåelsespraksis
(49)
Det blev på grundlag af en antiomgåelsesundersøgelse (15) konkluderet, at omgåelse af foranstaltningerne vedrørende kinesiske skruer fandt sted via Malaysia. Foranstaltningerne blev således udvidet til også at omfatte Malaysia undtagen 9 malaysiske producenter, for hvilke det var konstateret, at de reelt ikke omgik de gældende foranstaltninger, hvorfor de blev fritaget fra foranstaltningerne. Den anvendte omgåelsespraksis viser, at dumpingeksportører forsøger at komme ind på EU-markedet til dumpingpriser uden at skulle betale told. Hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, er det derfor sandsynligt, at de ville forsøge at foretage dumpingimport direkte til EU-markedet uden at skulle ty til omgåelse.
(50)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter bemærkning om, at lavere toldsatser ville mindske risikoen for omgåelse. Parterne hævdede også, at de særlige foranstaltninger, som er forklaret i betragtning 129, og som pålægger kinesiske eksportører med individuelle toldsatser at fremlægge fakturaer, var et tegn på, at toldsatserne var for høje og en tilskyndelse til omgåelse.
(51)
Kommissionen bemærker, at de gældende toldsatser ikke kan ændres inden for rammerne af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Desuden har de særlige foranstaltninger for kinesiske eksportører til formål at imødegå den potentielle risiko for omgåelse blandt kinesiske producenter som følge af forskelle i individuelle toldsatser. Derimod blev den anvendte praksis med omgåelse via Malaysia analyseret som en indikator for sandsynligheden for fornyet dumping fra Kina til Unionen. Kommissionen mener, at de to forhold er ikke direkte knyttet til hinanden: Kravet om fakturaer fra kinesiske producenter ændrer ikke ved den kendsgerning, at omgåelse gennem andre lande er en indikator for sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(52)
Den anvendte praksis med omgåelse via Malaysia viser, at EU-markedet fortsat er attraktivt for de kinesiske producenter på grund af de højere priser på EU-markedet. Anvendelsen af antidumpingforanstaltningerne på andre eksportmarkeder vil øge EU-markedets tiltrækningskraft yderligere, hvis foranstaltningerne ophæves. Hvis foranstaltningerne ophæves, kan det således med rimelighed forventes, at en væsentlig del af den nuværende kinesiske eksport vil blive omdirigeret til Unionen. Det skal påpeges, at den kinesiske markedsandel på EU-markedet var på 26 %, inden de oprindelige foranstaltninger blev indført. Hvis foranstaltningerne udløber, forventes det derfor, at den kinesiske eksport, der i øjeblikket er på 0,5 % af EU-markedet, vil vokse betydeligt ved at underbyde EU-erhvervsgrenens priser.
3.5. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(53)
Undersøgelsen viste, at eksporten af skruer med oprindelse i Kina til flere tredjelande foregik til dumpingpriser, og at nogle af disse tredjelande havde vedtaget antidumpingforanstaltninger vedrørende kinesiske skruer. Der kan på grundlag af prisadfærden for den kinesiske eksport på tredjelandes markeder med stor sandsynlighed forventes fornyet dumping på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(54)
Det blev anset for at være endnu et indicium for sandsynligheden for fornyet dumping, at der forelå forskellige former for omgåelsespraksis.
(55)
Desuden kan man på grund af EU-markedets tiltrækningskraft og den omstændighed, at andre markeder stadig er lukkede som følge af antidumpingforanstaltningerne, antage, at der er risiko for, at den kinesiske eksport vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(56)
Hertil kommer, at den uudnyttede kapacitet til produktion af den pågældende vare i Kina er betydelig i forhold til EU-forbruget i NUP. Hvis denne kapacitet blev anvendt til eksport til Unionen og til at konkurrere på prisen med EU-producenterne, er der stor sandsynlighed for, at en sådan eksport ville blive foretaget til dumpingpriser på grund af den overskydende produktion, som det vil være nødvendigt at afsætte på eksportmarkeder, hvilket giver et incitament til dumping.
(57)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne udløber.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(58)
Undersøgelsen fastslog, at den samme vare produceres af en lang række EU-producenter, herunder mange små og mellemstore virksomheder, men også enkelte større virksomheder. De EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet, samarbejdede i undersøgelsen, med undtagelse af én virksomhed, jf. betragtning 15. En række andre producenter, som enten støttede eller modsatte sig anmodningen, fremlagde generelle oplysninger om omfanget af deres produktion og salg. Da mange EU-producenter, hovedsagelig små virksomheder, ikke samarbejdede i undersøgelsen, var det ikke muligt præcist at definere den samlede EU-produktion og antallet af producenter på grundlag af virksomhedernes individuelle oplysninger.
(59)
Følgelig er EU-produktionens omfang blevet anslået ved hjælp af oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse på grundlag af Eurostats data for industriproduktion. På grundlag af ovenstående blev den samlede EU-produktion i NUP anslået til ca. 1,2 mio. ton.
(60)
Endvidere giver anmodningen om en udløbsundersøgelse og de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, grundlag til at vurdere, at den samme vare i NUP blev fremstillet af 378 EU-producenter. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(61)
Som anført i betragtning 15 ovenfor blev otte EU-producenter/producentgrupper udtaget til stikprøven og afgav de ønskede oplysninger. De stikprøveudvalgte virksomheder skønnes at repræsentere ca. 24 % af den samlede EU-produktion, og deres situation anses for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkninger
(62)
I forbindelse med skadesanalysen sondrede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. De makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode blev etableret, analyseret og kontrolleret på grundlag af oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen. De mikroøkonomiske indikatorer blev fastlagt på grundlag af data, der var indsamlet og kontrolleret hos de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(63)
De makroøkonomiske indikatorer er i de følgende afsnit: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, varelagre, salgsvolumen, markedsandel og -vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af den pågældende dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping. De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, produktionsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og arbejdskraftomkostninger.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat på basis af EU-erhvervsgrenens salgsvolumen på EU-markedet med et skøn for de ikke samarbejdsvillige producenter og importoplysninger fra Eurostat på Taric-kodeniveau.
(65)
I løbet af den betragtede periode steg EU-forbruget med 3 %. Der var en betydelig vækst i 2011, men EU-forbruget er stadig meget langt fra det niveau, der blev konstateret i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, hvor forbruget var på over 2,2 mio. ton.
Tabel 1
Forbrug
2010
2011
2012
NUP
Forbrug (ton)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeks (2010 = 100)
100
112
101
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodning om udløbsundersøgelse, Eurostat.
3. Mængde, priser og markedsandel for importen fra Kina
(66)
Mængderne og markedsandelene for importen fra Kina blev analyseret ud fra Eurostats oplysninger og de oplysninger, der var indsamlet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6.
a) Mængde og markedsandel af den pågældende import
(67)
I den betragtede periode udviklede importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen sig for så vidt angår mængde og markedsandele på følgende måde:
Tabel 2
Mængde og markedsandele af den pågældende import
2010
2011
2012
NUP
Kina
Importmængde (ton)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeks (2010 = 100)
100
87
62
74
Markedsandel (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeks (2010 = 100)
100
77
61
72
Kilde: Eurostat.
(68)
Importvolumenerne fra Kina faldt betydeligt fra de niveauer, der blev registreret i den oprindelige undersøgelsesperiode (med mere end 98 %, hvis man sammenligner den oprindelige undersøgelsesperiode med den nuværende undersøgelsesperiode). Følgelig faldt den kinesiske markedsandel også fra 26 % i den oprindelige undersøgelsesperiode til 0,5 % i NUP. Denne tendens resulterede i, at den officielle kinesiske eksport næsten forsvandt fra EU-markedet. Dataene i denne og i følgende tabel indeholder ikke eksportmængder for de tre kinesiske eksporterende producenter, for hvilke det i den oprindelige undersøgelse blev konstateret, at de ikke foretog dumping. Deres eksportmængde i den betragtede periode er i gennemsnit ca. 30 % af den samlede kinesiske eksport af den pågældende vare til Unionen.
b) Importpriser og prisunderbud
(69)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for den kinesiske import. I den betragtede periode steg den gennemsnitlige importpris fra Kina med 28 %. Der er dog grund til at tro, at denne pris (som er mere end 250 % højere end den gennemsnitlige pris på den kinesiske eksport i den oprindelige undersøgelsesperiode) ikke kan betragtes som en relevant indikator på grund af de meget små mængder, der er importeret fra Kina. I betragtning af den høje antidumpingtold, de små importmængder og de oplysninger, der er indsamlet hos de samarbejdsvillige importører, ser det således ud til, at de mængder, der blev eksporteret af de kinesiske producenter i NUP, består af meget små ordrer og/eller meget specielle varetyper, hvilket således fører til højere priser.
Tabel 3
Gennemsnitspris for importen fra Kina
2010
2011
2012
NUP
Kina
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeks (2010 = 100)
100
109
159
128
Kilde: Eurostat.
(70)
Eftersom ingen af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i undersøgelsen og i lyset af de begrænsede oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter, blev prisunderbuddet i NUP fastsat ved at sammenligne EU-producenternes vejede gennemsnitspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet ab fabrik med den ifølge Eurostat gennemsnitlige eksportpris på den kinesiske eksport på cif-basis med passende justeringer for told.
(71)
Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på EU-markedet på 12 % udtrykt som en procentdel af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i NUP. Men som forklaret i betragtning 69 ovenfor skal det anføres, at de priser, der er registreret for den kinesiske eksport af den pågældende vare i den betragtede periode er meget højere, end de ville være uden foranstaltninger. Der er på dette grundlag grund til at antage, at eksport af den pågældende vare fra Kina stadig vil kunne lægge et alvorligt pristryk på EU-producenterne, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. Import fra andre tredjelande, der ikke er omfattet af foranstaltninger
Tabel 4
Import fra andre tredjelande
2010
2011
2012
NUP
Taiwan
Importmængde (ton)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeks (2010 = 100)
100
132
121
120
Pris (EUR/ton)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeks (2010 = 100)
100
106
111
105
Markedsandel (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeks (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Importmængde (ton)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeks (2010 = 100)
100
141
137
178
Pris (EUR/ton)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeks (2010 = 100)
100
111
113
101
Markedsandel (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeks (2010 = 100)
100
126
136
174
Thailand
Importmængde (ton)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeks (2010 = 100)
100
220
184
168
Pris (EUR/ton)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeks (2010 = 100)
100
105
108
99
Markedsandel (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeks (2010 = 100)
100
196
183
164
Andre tredjelande i alt (16)
Importmængde (ton)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeks (2009 = 100)
100
89
72
72
Pris (EUR/ton)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeks (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Markedsandel (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeks (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Tredjelande i alt (16)
Importmængde (ton)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeks (2009 = 100)
100
119
106
107
Pris (EUR/ton)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeks (2009 = 100)
100
103
111
106
Markedsandel (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeks (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Importmængderne fra tredjelande til EU-markedet viste en lille stigning i den betragtede periode og fulgte dermed den stigende tendens i forbruget. Markedsandelen for alle tredjelandes import af ISF forblev relativt stabil i den betragtede periode og bevægede sig omkring en tredjedel af EU-forbruget.
(73)
Gennemsnitspriserne for import fra tredjelande forblev relativt stabile i den betragtede periode, og de forblev under EU-erhvervsgrenens prisniveau. Uanset dette er priserne fra tredjelande betydeligt højere end de priser, der var registreret fra Kina i den oprindelige undersøgelse. Af de årsager, der er anført i betragtning 69 ovenfor, kan priserne på kinesiske ISF, importeret til Unionen i NUP, selv om de er højere end gennemsnitspriserne for import fra tredjelande, ikke anses for at være repræsentative.
(74)
Betragtes tredjelandene individuelt, er det tydeligt, at Taiwan nu er den mest betydelige udenlandske aktør på EU-markedet. Landets eksportmængde steg med 20 % i den betragtede periode, og det dækker i sig selv næsten halvdelen af importen på EU-markedet. Hvis det antages, at landets eksportmængder i NUP er 70 % højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode (og dette til trods for, at forbruget i undersøgelsesperioden er lavere), er det tydeligt, at en betydelig del af eksporten fra Kina er blevet erstattet af taiwanske varer. Det skal imidlertid bemærkes, at de taiwanske importmængder i NUP kun udgjorde halvdelen af eksportmængderne fra Kina i den oprindelige undersøgelsesperiode, og at de gennemsnitlige taiwanske priser i NUP var næsten dobbelt så høje (+ 97,8 %) som de gennemsnitlige priser for den kinesiske eksport i den oprindelige undersøgelsesperiode. Det skal desuden bemærkes, at de kinesiske eksportører har fortsat med at sælge til nogenlunde samme lave priser til markeder i Europa, hvor der ikke fandtes antidumpingforanstaltninger, f.eks. Kroatien før landets tiltrædelse af Unionen.
(75)
Desuden kan Vietnam og Thailand identificeres som lande, der nød godt af den kinesiske eksports ophør, eftersom de kunne registrere betydelige stigninger (omkring 70-80 %), selv om det var med udgangspunkt i langt mindre mængder.
(76)
Det bør endvidere tages i betragtning, at importerede produkter har et varesortiment, der fokuserer mere på standardiserede produkter end dem, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen.
(77)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde fire interesserede parter gældende, at Kommissionens konklusioner om delvis udskiftning på EU-markedet af den kinesiske import med import fra Taiwan, Thailand og Vietnam, burde føre til den konklusion, at de produkter, der kan forventes at blive importeret fra Kina, er standardprodukter og derfor ikke vil være i direkte konkurrence med mere sofistikerede varer, fremstillet af EU-erhvervsgrenen.
(78)
Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at den omstændighed, at import fra tredjelande faktisk synes at udfylde den markedsandel, der er efterladt af de kinesiske eksportører, ikke er ensbetydende med, at fremtidig import fra Kina ikke kan antages at forvolde skade. For det første, og som forklaret nærmere i betragtning 115, består EU-erhvervsgrenen af producenter inden for både standard- og specialskruer. For det andet er der tegn på, at en fremtidig eksport fra Kina også vil kunne bestå af mere specialiserede produkter og produkter i det øverste varesegment. De foreliggende oplysninger om udviklingsplaner, jf. talen fra formanden for CFIA (17), viser klart, at den kinesiske skruesektor overvejer at udvikle mere forskelligartede og komplekse produkter i det øverste varesegment. Denne påstand må derfor afvises.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(79)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(80)
Med henblik på skadesanalysen undersøges EU-erhvervsgrenens økonomiske situation på baggrund af indikatorer som produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og -vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelsen af den gældende dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger.
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(81)
EU-erhvervsgrenens produktion forblev generelt stabil i den betragtede periode. Det skal påpeges, at efterspørgslen efter den pågældende vare i høj grad er afhængig af sektorer som f.eks. automobilsektoren og bygge- og anlægssektoren samt andre forbrugsvarer. På trods af en lille stigning i 2011 forblev EU-erhvervsgrenens produktion således generelt stabil i den betragtede periode i tråd med en langsomt stigende efterspørgsel i den europæiske økonomi.
Tabel 5
EU-erhvervsgrenens samlede produktion
2010
2011
2012
NUP
Produktion (ton)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeks (2010 = 100)
100
114
100
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(82)
Produktionskapaciteten forblev forholdsvis stabil i den betragtede periode, dog med en let stigning i 2001 og i NUP. Lige som produktionen forblev stabil i perioden 2010-2013, forblev kapacitetsudnyttelsen stort set stabil med et relativt højdepunkt i 2011.
Tabel 6
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionskapacitet (ton)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeks (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapacitetsudnyttelse (%)
48
54
48
47
Indeks (2010 = 100)
100
114
101
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodning om fornyet undersøgelse.
b) Salgsmængde, markedsandel og vækst
Tabel 7
EF-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2010
2011
2012
NUP
Mængde (ton)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeks (2010 = 100)
100
113
102
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodning om fornyet undersøgelse.
(83)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder fulgte forbrugs- og produktionstendensen i årene fra 2010 til 2013, med en lille vækst i den betragtede periode, på trods af en betydelig stigning mellem 2010 og 2011.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenens markedsandel og vækst
2010
2011
2012
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
67
66
66
66
Indeks (2010 = 100)
100
97
98
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat.
(84)
EU-erhvervsgrenens markedsandel var stabil (idet den også er beregnet under hensyntagen til salg til forretningsmæssigt forbundne parter) i den betragtede periode og udgjorde omkring to tredjedele af markedet. Dette resultat er i overensstemmelse med faldet i EU-forbruget sammenlignet med den oprindelige undersøgelsesperiode på den ene side og med udskiftningen af den kinesiske import med importen fra andre kilder på den anden side.
c) Beskæftigelse og produktivitet
(85)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse vedrørende den pågældende vare forblev forholdsvis stabil i den betragtede periode. Den lille stigning, som blev registreret i 2011, er i overensstemmelse med den højere produktion, der er registreret i det pågældende år. Produktiviteten var også højere i 2011, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen reagerede på den højere efterspørgsel delvis i form af nye arbejdspladser og delvis ved at øge de eksisterende ansattes produktivitet (overtid). Da mængderne faldt igen i de følgende år, forsvandt begge disse effekter, og situationen vendte tilbage til 2010-niveauet.
Tabel 9
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeks (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivitet (enhed/ansat)
60
66
60
60
Indeks (2010 = 100)
100
110
99
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Størrelsen af den faktiske dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping
(86)
Som følge af det manglende samarbejde fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, jf. betragtning 36 ovenfor, kunne dumpingmarginerne for Kina ikke beregnes med tilstrækkelig nøjagtighed, og konstateringen af, at der ikke foregik dumping i NUP, må derfor anses for at være af begrænset relevans. Analysen af skadesindikatorerne viste, at EU-erhvervsgrenen er ved at rejse sig igen efter den tidligere dumpingpraksis. Men genoprejsningen blev bremset af en stagnerende efterspørgsel på de vigtigste aftagermarkeder. Det bør derudover bemærkes, at de forholdsvis stabile forhold i den betragtede periode er opnået på grundlag af de gældende antidumpingforanstaltninger. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil dumpingimporten fra Kina have en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
e) Gennemsnitlige enhedssalgspriser på EU-markedet og enhedsproduktionsomkostninger
(87)
De gennemsnitlige salgspriser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 8 % mellem 2010 og 2013 efter at have haft et relativt højdepunkt i 2012. Den gennemsnitlige salgspris er normalt i stand til at dække produktionsomkostningerne og sikre en mindre fortjeneste for EU-erhvervsgrenen.
Tabel 10
Salgspriser og -omkostninger
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeks (2010 = 100)
100
107
111
108
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeks (2010 = 100)
100
111
116
109
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
f) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
(88)
I den betragtede periode blev der observeret følgende udvikling i EU-producenternes likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital:
Tabel 11
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
1,5
1,1
2,0
3,6
Likviditet (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investeringer (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeks (2010 = 100)
100
121
79
81
Investeringsafkast (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(89)
De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af den relevante omsætning. I den betragtede periode forblev fortjenstmargenen lav, og den var også negativ for visse EU-producenter. Det er navnlig værd at bemærke, at fortjenstmargenen i ingen af de betragtede år nåede op på det niveau, der blev registreret i den oprindelige undersøgelsesperiode (4,4 %). Til trods for en stabil tendens i salg og produktion, og en betydelig markedsandel for EU-erhvervsgrenen, er fortjenstmargenerne fortsat forholdsvis lave for denne erhvervsgren. Navnlig bør det bemærkes, at fortjenstmargenerne var meget lave i 2011 til trods for, at EU-erhvervsgrenens salgsmængder nåede deres højeste punkt i den betragtede periode. Dette vækker bekymring med hensyn til den fremtidige udvikling af EU-erhvervsgrenens fortjenstmargener, hvis økonomien fortsætter med at stagnere. Det skal desuden bemærkes, at fortjenstmargenen i den betragtede periode også altid lå under den målfortjeneste, der blev angivet i den oprindelige undersøgelse (5 %).
(90)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, var positiv i hele den betragtede periode. Denne indikator forbedrede sig dog kun i 2012, og der blev registreret et betydeligt fald på 17 % i NUP. Dette giver anledning til bekymring om EU-erhvervsgrenens evne til selv at kunne finansiere sine aktiviteter.
(91)
Investeringsniveauet forblev forholdsvis højt og stabilt i den betragtede periode og nåede et højdepunkt i 2011. Investeringsafkastet, udtrykt som den procentuelle fortjeneste af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte samme tendens som fortjenstmargenen. Derfor når denne indikator også sit højdepunkt i NUP. Fortolkningen af dette signal er ambivalent, dels fordi det afspejler det højeste punkt af fortjenstmargenen blandt dem, der blev registreret i den betragtede periode, dels fordi det også afspejler et lavt investeringsniveau, hvilket er tegn på, at industriens udsigter for de økonomiske perspektiver inden for sektoren fortsat er usikre.
(92)
I lyset af ovenstående kan det konkluderes, at selv om EU-producenternes finansielle resultater forblev stabile i den betragtede periode, nåede de - med undtagelse af investeringer - ikke op på niveauet for den oprindelige undersøgelsesperiode.
g) Lagerbeholdninger
(93)
Slutlagrenes størrelse for de samarbejdsvillige EU-producenter fulgte nøje den tendens, der allerede var blevet konstateret for produktion og salg, med en temmelig stabil tendens og et relativt højdepunkt i 2011. Da produktionen af den samme vare i Unionen i vid udstrækning sker efter ordre, anses lagerbeholdningens størrelse dog ikke for at være en særlig nyttig indikator.
Tabel 12
Slutlagre
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre (ton)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeks (2010 = 100)
100
114
111
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
h) Arbejdskraftomkostninger
(94)
Der blev med hensyn til de ansattes gennemsnitsløn registreret en støt stigning med 4 % årligt i den betragtede periode. Denne vækst skyldes dog mere justeringen for inflationen og i mindre udstrækning anvendelsen af ekstra arbejdstimer (således som det for 2011 fremgår af stigningen i produktiviteten pr. ansat).
Tabel 13
Arbejdskraftomkostninger
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeks (2010 = 100)
100
104
108
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(95)
Undersøgelsen viste, at importen af varer fra Kina nærmest forsvandt på EU-markedet, efter de oprindelige foranstaltninger blev indført i 2009. Hermed kunne EU-erhvervsgrenen opnå god og stabil produktion, salgsmængde og markedsandel. Derimod er rentabiliteten stadig under det niveau, der blev nået i den oprindelige undersøgelsesperiode, samt under sektorens målfortjeneste.
(96)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt nogen væsentlig skade i NUP. Men i betragtning af den langsomme vækst i forbruget og den omstændighed, at fortjenstmargenerne ligger under, hvad der er nødvendigt for en langsigtet rentabilitet, kan EU-erhvervsgrenens situation stadig betragtes som sårbar.
(97)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde tre interesserede parter gældende, at den omstændighed, at Kommissionen har konkluderet, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt nogen væsentlig skade i NUP, burde føre til en ophævelse af foranstaltningerne. Det er korrekt, at Kommissionen konstaterede, at der ikke var sket nogen væsentlig skade i NUP. Imidlertid er afgørelsen om at udvide de gældende foranstaltninger ikke baseret på spørgsmålet om væsentlig skade i NUP, men på konstateringer vedrørende sandsynligheden for fornyet skade, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Denne påstand må derfor afvises.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(98)
For at kunne bestemme sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, blev den potentielle indvirkning af den kinesiske eksport på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(99)
Der blev i analysen fokuseret på udviklingen i forbruget på EU-markedet, den uudnyttede kapacitet, EU-markedets handelsstrømme og tiltrækningskraft og Kinas prispolitik. Grundet det manglende samarbejde fra kinesiske eksportører er analysen baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, som omfatter statistikker (Eurostat og kinesiske handelsstatistikker) og erhvervsrelaterede dokumenter (såsom tale afholdt af formanden for CFIA, jf. betragtning 78 ovenfor), der blev forelagt i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen.
2. Forbruget i Unionen
(100)
Som anført i betragtning 64 og 65 udviste forbruget af den pågældende vare i Unionen en generel stabil tendens i den betragtede periode. Samtidig er forbruget i NUP fortsat lavere med næsten 20 % i forhold til niveauet før krisen i den oprindelige undersøgelsesperiode. Faldet i forbruget af den pågældende vare er drevet af faldende produktion i bilindustrien og bygge- og anlægssektoren i Unionen samt andre forbrugsvaresektorer, som har betydelig anvendelse af den pågældende vare (elektronik og husholdningsartikler, møbler osv.). Under disse omstændigheder anses en tilbagegang til ekstremt billige importvarer fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, at ville få pludselige og dramatiske konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation. Denne import forventes at underbyde og under alle omstændigheder udøve et pres i nedadgående retning på Unionens priser og fordreje konkurrencen på markedet. Som følge heraf er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen ville blive påført skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
3. Uudnyttet kapacitet, EU-markedets handelsstrømme og tiltrækningskraft og Kinas prispolitik
(101)
Som beskrevet i betragtning 44 var den kinesiske produktionskapacitet for ISF i 2012 på 6,6 mio. ton. Det skal bemærkes, at 2012 blev betragtet af den kinesiske erhvervsgren for skruer som et vanskeligt år, da det som følge af de negative følger af en række økonomiske faktorer (inflation, opbremsning i den kinesiske økonomi og eurozonekrise) var det første år siden 2000, at der var et fald i den kinesiske produktionskapacitet (fra 6,8 mio. ton i 2011).
(102)
Uafhængigt af de fremtidige scenarier (stagnation eller vækst) skal det under alle omstændigheder bemærkes, at udnyttelsesgraden af den nuværende kinesiske produktionskapacitet på 6,6-6,8 mio. ton også kun var på 75 % i årene 2010-2012. Dette efterlader en uudnyttet kapacitet i Kina (1,6-1,7 mio. ton), som allerede er ekstremt høj, og nøjagtigt i samme størrelsesorden som det samlede forbrug på EU-markedet i de samme år.
(103)
Med 2,2-2,6 mio. ton svarende til 40-50 % af det kinesiske salg var den samlede kinesiske eksport af ISF på verdensplan forholdsvis stabil i den betragtede periode. Det er klart, at eksport er en vigtig del af aktiviteten hos de kinesiske producenter af ISF. I henhold til udviklingsplaner bebudet af CFIA for sektoren vil en forventet stigning i efterspørgslen på hjemmemarkedet sandsynligvis føre til et fald i andelen af eksporten til et niveau svarende til 30-40 % af produktionen. Dette fald skal imidlertid ses på baggrund af den overordnede stigning i produktionskapaciteten som forklaret i betragtning 101 og det forhold, at denne uudnyttede kapacitet under alle omstændigheder er lige så stor som det samlede EU-forbrug. Desuden giver CFIA-prognosen ikke giver nogen tidsramme for nedbringelsen af den kinesiske eksportandel, heller ikke nogen konkrete tegn på, at dette skift allerede er i gang. Som følge heraf bør den udviklingsplan, der er meddelt af CFIA, betragtes som for vag og ubestemt, navnlig sammenlignet med et eventuelt udløb af foranstaltninger, der ville have en umiddelbar virkning. Denne plan kan derfor ikke på nuværende tidspunkt påvirke konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(104)
I øjeblikket er den kinesiske tilstedeværelse på EU-markedet meget begrænset, og den overstiger ikke 0,5 % af markedsandelen målt i volumen. Ikke desto mindre forbliver EU-markedet attraktivt for de kinesiske producenter på grund af de højere priser på dette marked. Dette bekræftes ved de kinesiske eksporterende producenters forsøg på at omgå Unionens antidumpingforanstaltninger. Som anført i betragtning 3 gav denne adfærd allerede anledning til en udvidelse af foranstaltningerne til også at gælde den kinesiske eksport via Malaysia.
(105)
Dertil kommer, at den eksportorienterede kinesiske industri står over for flere og flere problemer med at finde vej til deres sædvanlige eksportmarkeder, da et stigende antal af disse for nylig har indført antidumpingforanstaltninger mod eksport af forskellige typer ISF fra Kina, jf. betragtning 47.
(106)
Hvis foranstaltningerne ophæves, kan det således med rimelighed forventes - på grund af EU-markedets tiltrækning som følge af dets størrelse og prisniveauer - at en væsentlig del af den nuværende kinesiske eksport vil blive omdirigeret til Unionen. Det skal påpeges, at den kinesiske markedsandel på EU-markedet var på 26 %, inden de oprindelige foranstaltninger blev indført.
(107)
Endelig skal det erindres, hvad angår de kinesiske eksportprisers størrelse, at der i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev konstateret meget høje niveauer af dumping- og skadesmargenener beregnet på grundlag af de kinesiske eksportørers eksportpriser. Det kan på grundlag af de kinesiske priser ved eksport til Kroatien i 2012 og 1. kvartal af 2013, dvs. inden Kroatiens tiltrædelse af Unionen og udvidelsen af Unionens beskyttelsesforanstaltninger for dette land, desuden konkluderes, at niveauet af de kinesiske eksportpriser, der førte til indførelsen af foranstaltninger i den oprindelige undersøgelse, fortsat er ret ensartede. Desuden bekræfter de handelsbeskyttende foranstaltninger, som andre tredjelande har truffet mod eksporten af kinesiske ISF, at de kinesiske eksporterende producenters urimelige prisadfærd fortsætter og ikke kun er begrænset til EU-markedet.
4. Konklusion
(108)
Undersøgelsesresultaterne har fremhævet adskillige elementer, der giver anledning til bekymring, herunder en stor uudnyttet kapacitet i Kina, fortsat dumping- og underbudspraksis på verdensplan, planlagt udvikling af Kinas produktionskapacitet, varesortiment og produkternes kompleksitet samt voksende handelshindringer på andre vigtige tredjelandsmarkeder. På den anden side har forbruget i Unionen været stagnerende i de seneste 5 år som følge af en lav efterspørgsel på mange aftagermarkeder. Dette har ført til en tilstand af sårbarhed i EU-erhvervsgrenen, som er kendetegnet ved en vis grad af uudnyttet kapacitet, lav rentabilitet og forretningsmæssig usikkerhed (som det navnlig fremgår af de faldende investeringer). I dette scenario vurderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en pludselig tilbagevenden af kinesisk dumpingimport, og at dette vil svække EU-erhvervsgrenens position på dens kernemarked og således medføre skade for EU-erhvervsgrenen.
(109)
Parterne påstod, at EU-erhvervsgrenen har fordoblet sin fortjeneste og likviditet i forhold til 2010, hvorfor dens fortjeneste ikke kan betegnes som lav. Yderligere bemærkes det, at EU-erhvervsgrenen ikke behøver yderligere investeringer, eftersom den allerede har foretaget betydelige investeringer.
(110)
Selv om det er korrekt, at EU-erhvervsgrenen har fordoblet sin fortjeneste, er denne stadig lavere end både fortjenesten i den oprindelige undersøgelsesperiode (4,4 %) og målfortjenesten på 5 %. Det samme ræsonnement gælder for likviditeten, der forblev 14 % under niveauet i den oprindelige undersøgelsesperiode. Endelig afhænger EU-erhvervsgrenens overlevelse af fortsatte investeringer i moderne maskiner og et bredere varesortiment. Påstandene afvises derfor.
(111)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er det under de nuværende markedsforhold sandsynligt, at den midlertidige forbedring af EU-erhvervsgrenens resultater hurtigt vil forsvinde. Som beskrevet ovenfor vil betingelserne være yderst gunstige for en forøgelse af importen fra Kina til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder. Dette vil sandsynligvis underminere den positive udvikling på EU-markedet, som er opnået i den betragtede periode. Den sandsynlige dumpingimport vil medføre et pres på EU-erhvervsgrenens salgspriser og bevirke, at den mister markedsandele, og dumpingimporten vil derfor have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, der stadig er sårbare. Det skal påpeges, at EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse (1. januar 2003 - 30. september 2007), dvs. før indførelsen af antidumpingforanstaltninger, var nødt til at begrænse produktionen i visse segmenter af den pågældende vare på grund af en massiv import fra Kina (18). Dette havde en betydelig negativ indvirkning på kapacitetsudnyttelse og rentabilitet.
(112)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde en interesseret part gældende, at Kommissionen i sin analyse af sandsynligheden for fornyet skade ikke havde påvist den kinesiske eksports volumeneffekt og dens forbindelse med foranstaltningerne. Den interesserede part påstod:
i)
at import fra andre kilder erstattede importen fra Kina; denne import er solgt til priser under EU-erhvervsgrenens priser og alligevel led EU-erhvervsgrenen ikke væsentlig skade
ii)
at faldet i foranstaltningernes niveau efter gennemførelsen af WTO's henstillinger ikke førte til øgede importmængder fra Kina på EU-markedet
iii)
at der for importen af andre typer skruer fra Kina, der ikke er genstand for antidumpingforanstaltninger, også blev registreret en alvorlig nedgang i mængder fra 2009, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført
iv)
at sandsynligheden for en fremtidig stigning i den kinesiske eksport til Unionen, under hensyntagen til den stigende efterspørgsel på det kinesiske hjemmemarked, er begrænset, og
v)
at markedet for skruer fortsat vil vokse i Kina og på andre asiatiske markeder, hvilket vil mindske sandsynligheden for en betydelig stigning i eksporten til Unionen.
(113)
Det skal som svar på disse påstande bemærkes:
i)
at den sandsynlige skadesvirkning af importen fra Kina ikke kan sammenlignes med virkningen af importen fra tredjelande, f.eks. Taiwan, Vietnam og Thailand. Som angivet i betragtning 74 ovenfor er der således tegn på, at de kinesiske eksportører stadig solgte på det kroatiske marked (forud for dette lands tiltrædelse af Unionen) til nogenlunde samme gennemsnitspriser som dem, der blev registreret i den oprindelige undersøgelse; disse priser er derfor langt lavere end de priser, der er indberettet fra disse tredjelande i NUP. Som anført i betragtning 115 nedenfor sælger EU-erhvervsgrenen desuden betydelige mængder både standard- og specialvarer, og det er derfor sandsynligt, at den kinesiske eksport (bestående af både standard- og specialvarer) vil kunne forvolde skade, hvis den gældende told ophæves;
ii)
at der under hensyntagen til det begrænsede fald i niveauet for den gældende told efter gennemførelsen af WTO's henstillinger, nemlig fra 85 % før ændringen til 74,1 % efter, ikke kan forventes en betydelig stigning i importen fra Kina
iii)
at det påståede fald i importmængderne af skruer, der ikke er omfattet af foranstaltningerne, ikke er understøttet af de foreliggende statistiske data. En fast månedlig mængde på 20 000-30 000 ton blev således fastholdt i perioden 2009-2013, mens importmængden af skruer, der er omfattet af foranstaltningerne, faldt øjeblikkeligt i februar 2009 fra over 60 000 ton pr. måned til et næsten ikke-eksisterende niveau
iv)
at den forventede ændring af forholdet mellem det kinesiske hjemmemarkedssalg og eksportsalg, som afspejler væksten i efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked, vil blive opvejet af en stigning i den samlede kinesiske produktionskapacitet og salgsmængde, jf. betragtning 101, samt
v)
at påstanden om, at den asiatiske efterspørgsel efter skruer er stigende, er baseret på en forældet kilde, som forudså en global efterspørgsel efter skruer i størrelsesordenen 83 mia. USD i 2016. Ifølge nye markedsundersøgelser, offentliggjort af Fastener Industry News Inc. i december 2014 (19), vurderes den globale efterspørgsel at blive 81 mia. USD i 2018, idet der således forventes en mindre vækst over en længere periode. Desuden ledsages væksten i efterspørgslen i Asien-Stillehavsområdet af væksten i kapacitet i flere andre lande end Kina (f.eks. Indonesien, Malaysia, Thailand og Vietnam). Derudover er der forholdsvis lave adgangsbarrierer (tid, kapital og knowhow) for etableringen af yderligere produktionskapacitet for skruer, hvorfor udbudssiden kan reagere forholdsvis hurtigt på den stigende efterspørgsel.
Ovenstående påstande må derfor afvises.
(114)
Samme interesserede part påstod, at Kommissionens analyse af sandsynligheden for fornyet skade ikke tog hensyn til den omstændighed, at produkter i det laveste varesegment, importeret fra Kina, ikke kan udøve pristryk på produkter i det højeste varesegment, der hovedsagelig fremstilles af EU-producenterne.
(115)
Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at EU-produktionen dækker hele spektret af skruer, hvor nogle virksomheder fokuserer på specifikke typer (standard- eller specialskruer), mens andre tilbyder det komplette udvalg. Navnlig i de stikprøveudvalgte virksomheder består en betydelig del af salget af standardskruer, og for tre af dem består hovedparten af salget i NUP af standardvarer. Derfor er påstanden om, at EU-erhvervsgrenen kun vil fremstille specialskruer eller skruer i det højeste varesegment, og således være beskyttet mod skadevoldende import fra Kina, klart forkert, idet den er modsagt af de beviser, der blev indsamlet og verificeret i løbet af undersøgelsen. Desuden er det velkendt, at den kinesiske skruesektor overvejer at udvikle sin produktion i det øverste varesegment, jf. betragtning 78. Det er derfor meget sandsynligt, at varesortimentet i den fremtidige kinesiske eksport vil omfatte hele spektret fra det nederste til det øverste varesegment, og at pristrykket vil ramme EU-erhvervsgrenen i sin helhed, og således påvirke dens produktionskapacitetsudnyttelse. Derfor måtte denne påstand afvises.
(116)
Endelig fremførte to andre interesserede parter den påstand, at Kommissionen i sin analyse fejlagtigt antog, at priserne fra Kina ville være lige så lave som i den oprindelige undersøgelse. Ifølge de pågældende parter vil dette ikke være tilfældet, da der var en betydelig stigning i priserne i Kina, især på grund af stigningen i omkostningerne til råmaterialer og arbejdskraft og gennemførelsen af højere miljøstandarder. Eventuelle prisunderbud vil derfor være lavere og vil ikke berettige en udvidelse af foranstaltningerne på så høje niveauer.
(117)
Uagtet at foranstaltningernes niveau ikke kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse, og at de kinesiske priser og omkostninger på hjemmemarkedet blev anset for upålidelige i den oprindelige undersøgelse, fordi de kinesiske producenter ikke kunne opnå markedsøkonomisk behandling, skal følgende bemærkes. For det første kunne Kommissionen på grund af det manglende samarbejde fra de kinesiske producenter ikke kontrollere deres omkostninger og de påståede ændringer, der fandt sted i Kina. De pågældende interesserede parter fremlagde ikke nogen oplysninger eller dokumenterede kendsgerninger i deres indlæg. For det andet blev der henvist til prisniveauet i Kroatien før landets tiltrædelse af Unionen, hvoraf det klart fremgik, at de kinesiske eksportører fortsatte med at anvende priser, der stort set svarede til dem, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse (jf. betragtning 74). Derfor måtte ovenstående påstand afvises.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(118)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende foranstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
(119)
Eftersom denne undersøgelse er en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger, tillod den en vurdering af enhver uønsket negativ virkning, som de gældende antidumpingforanstaltninger måtte have på de interesserede parter.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(120)
I betragtning 108 konkluderedes det, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af dens situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. Af den grund ville det gavne EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne opretholdes, da EU-producenterne bør kunne opretholde deres salgsmængde, markedsandel, rentabilitet og overordnede økonomiske situation. Derimod ville det være en alvorlig trussel mod EU-erhvervsgrenens levedygtighed, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, da der er grund til at forvente, at det vil forårsage fornyet skade, hvis importen fra Kina flyttes til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder.
3. Importørernes interesser
(121)
Alle kendte importører var blevet oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Der var dog kun to importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og besvarede Kommissionens spørgeskemaer. Det fremgik af undersøgelsen, at importører nemt kan foretage indkøb fra forskellige kilder på markedet, særligt fra EU-erhvervsgrenen og fra store eksportører fra tredjelande, der sælger til ikke-dumpingpriser. Ligeledes gjorde ingen af de to samarbejdsvillige importører indsigelse mod forlængelsen af de nuværende antidumpingforanstaltninger, selv om de har sat spørgsmålstegn ved de høje niveauer. I denne forbindelse bemærkes det, at en udløbsundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2, ikke kan føre til en ændring af foranstaltningernes omfang. På grundlag af ovenstående og importørernes manglende interesse generelt konkluderedes det, at det ikke ville være imod deres interesse at opretholde foranstaltningerne.
(122)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter, nemlig to sammenslutninger af EU-distributører af skruer, den påstand, at anvendelsen af den gældende told på sådan et højt niveau ikke havde til resultat at genskabe redelige konkurrencevilkår på EU-markedet, men snarere forhindrede den kinesiske import i at komme ind på EU-markedet. Disse interesserede parter hævdede, at enhver udvidelse af foranstaltningerne vil resultere i en yderligere indsnævring af de internationale kildemuligheder, som er til rådighed for Unionens brugere og importører. Som svar på denne påstand skal det først bemærkes, at antidumpingforanstaltninger ikke indføres for at hindre eller blokere import fra et land, der er genstand for foranstaltninger, men hovedsageligt for at genskabe redelige konkurrencevilkår på markedet. Niveauet for den gældende told er et resultat af beregninger af de dumping- og skadesmargener, der blev fastsat på grundlag af konstateringerne i den oprindelige undersøgelse. For det andet er Kommissionen ikke enig i påstanden om, at den gældende told begrænser forsyningskilderne på EU-markedet. Det fremgår af de foreliggende importstatistikker, at importen fra tredjelande steg efter indførelsen af foranstaltningerne vedrørende Kina. Der blev i forbindelse med undersøgelsen ikke konstateret elementer, der peger på, at disse tendenser ikke vil fortsætte i fremtiden. Disse påstande måtte derfor afvises.
(123)
Dertil kommer, at en af disse sammenslutninger erklærede, at selv om den mente, at de oprindelige foranstaltninger ikke var hensigtsmæssige, og at de havde forvoldt en radikal og unødige fordrejning af markedet for skruer, ville en pludselig ophævelse af foranstaltningerne nu være lige så forstyrrende som deres oprindelige indførelse. Dette viser, at distributørerne af skruer har været i stand til at tilpasse deres forsyningskæder under hensyntagen til de gældende foranstaltninger.
4. Brugernes interesser
(124)
Selv om brugerne ikke samarbejdede, var det dog muligt at identificere deres synspunkter og holdning på grundlag af oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen og importørerne. Det ser ud til, at brugerne indledningsvis kan opdeles i to kategorier: Brugere i det øverste varesegment, som har behov for skruer med meget høje kvalitetsstandarder, og andre brugere. Brugere i det øverste varesegment kan normalt finde de produkter, de har brug for, hos EU-producenter og visse højt specialiserede eksporterende producenter. Derimod er den anden brugerkategori (der også kan omfatte brugere i det øverste varesegment med behov for billigere produkter til mindre krævende anvendelser) den kategori af brugere, der normalt anvendte de kinesiske produkter. Denne kategori af brugere forsynes normalt af importører, og ifølge de synspunkter, som kom til udtryk ved besøg hos de samarbejdsvillige importører, er denne kategori af brugere nu tilstrækkeligt forsynet ved import fra andre lande, herunder Taiwan, Thailand og Vietnam. På grundlag af denne analyse og i betragtning af, at ingen bruger besluttede at intervenere i den foreliggende undersøgelse, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke ville være i strid med brugernes interesser, da de syntes at tilpasse sig nemt og uden konsekvenser til tilstedeværelsen af foranstaltninger vedrørende ISF fra Kina.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(125)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(126)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(127)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 91/2009, senest ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(128)
Som anført i betragtning 3 ovenfor blev den gældende antidumpingtold for import af den pågældende vare fra Kina udvidet til også at omfatte import af samme vare fra Malaysia, også uanset om varen var angivet med oprindelse i Malaysia. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare som anført i betragtning 3 ovenfor, bør fortsat være udvidet til også at omfatte import af ISF afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia. De eksporterende producenter, der blev undtaget fra udvidelsen af foranstaltningerne ifølge gennemførelsesforordning (EF) nr. 723/2011, bør også undtages fra de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning.
(129)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser blandt kinesiske eksportører vurderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, som kun finder anvendelse på virksomheder, for hvilke der indføres individuelle toldsatser, består af følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter.
(130)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Folkerepublikken Kina henhørende under KN-kode 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 and ex 7318 22 00 (Taric-kode 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 og 7318220098).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory og Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Virksomheder anført i bilag I
54,1
A928
Alle andre virksomheder
74,1
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
4. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, som anført i stk. 2, udvides til også at omfatte importen af samme skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia (Taric-kode 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 og 7318220095), med undtagelse af varer, der er fremstillet af nedennævnte virksomheder:
Virksomhed
Taric-tillægskode
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd.
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd.
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd.
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd.
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd.
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd.
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Anvendelsen af undtagelser for de i stk. 4 i denne artikel nævnte virksomheder er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes antidumpingtolden som fastsat i stk. 4 i denne artikel.
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/519 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 26.)
a Kínai Népköztársaságból származó, valamint - kiterjesztés alapján - a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a legutóbb a 924/2012/EU végrehajtási rendelettel (2) módosított 91/2009/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára.
(2)
Az intézkedéseket - a 924/2012/EU végrehajtási rendelet módosítását követően - a mintába felvett egyéni kínai exportáló gyártókra vonatkozóan 0,0 % és 69,7 % közötti szinten meghatározott értékvám formájában vezették be. Ugyanakkor a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó dömpingellenes vámot 54,1 %-os szinten határozták meg, míg a nem együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó maradványvám 74,1 %-ot tett ki (a továbbiakban: a hatályos dömpingellenes vámok).
(3)
A legutóbb a 693/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) módosított 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (5) az eredeti intézkedéseket kiterjesztette a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalra.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. október 1-jén kérelem érkezett az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Európai Iparikötőelem-intézet (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a vas vagy acél kötőelemek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. január 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(7)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt és az egyéb ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(9)
A meghallgatást minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették, aki azt kérelmezte, és ismertette a meghallgatást indokoló különleges okokat.
(10)
Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok kínai exportáló gyártót, valamint uniós gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
A 325 ismert kínai gyártó közül 24 töltötte ki a mintavételi kérdőívet. Ezek közül azonban 13 jelezte, hogy nem exportált az Unióba, három másik esetében pedig megállapították az eredeti vizsgálatban, hogy nem folytat dömpinget és ezért a hatályos intézkedések nem vonatkoznak rájuk. A fennmaradó nyolc vállalat jelezte, hogy 11 800 tonna mennyiséget exportált az Unióba, amely az Eurostat szerint a Kínából származó teljes uniós importvolumen 132 %-át teszi ki a felülvizsgálati időszakban. A javasolt mintavétel a három legnagyobb exportőrre terjedt ki. A mintába felvett vállalatok egyike azonban azt állította, hogy uniós exportját hibásan adta meg a mintavételi formanyomtatványban és valójában nulla exportot kellett volna jelentenie.
(12)
A minta kiválasztására ezért úgy került sor, hogy abban a fennmaradó három legnagyobb exportőr legyen benne. A mintába felvett valamennyi vállalat visszavonta együttműködési szándékát az eljárás különböző szakaszaiban, és úgy döntött, hogy nem tölti ki a kérdőívet vagy megtagadta a helyszíni vizsgálatot. Ennek következtében levelet küldtek mindhárom vállalatnak, amelyben tájékoztatták őket arról, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkét szándékozik alkalmazni. Ezek az exportáló gyártók a Bizottság lépésére nem reagáltak.
(13)
A Bizottság megvizsgálta a mintavételi kérdőívet kitöltő exportáló gyártók közül ezt követően fennmaradó négy vállalat helyzetét. E vállalatok Unióba irányuló exportja olyan alacsony volt - nevezetesen a teljes export kevesebb mint 1 %-a -, hogy a Bizottság úgy ítélte meg, az nem megfelelő vagy reprezentatív egy új minta meghatározásához és ahhoz, hogy a vizsgálat megállapításait ezek helyzetére alapozzák. Megfelelőbbnek tűnt a vizsgálat megállapításait szélesebb körű és reprezentatívabb alapra helyezni, nevezetesen a mintába felvett kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában rendelkezésre álló tényekre. A négy fennmaradó vállalatot tájékoztatták a Bizottság azon szándékáról, hogy megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.
(14)
Az elégtelen együttműködésre tekintettel a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy alkalmazni kívánja a 18. cikket, bejelentették a kínai hatóságoknak is. A vállalatoknak, illetve a kínai hatóságoknak megküldött levelekkel kapcsolatosan a Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelem.
(15)
A vizsgálat kezdeti szakaszában 91 uniós gyártó/gyártók csoportja működött együtt a Bizottsággal, amelyek együttesen a vas vagy acél kötőelemek uniós gyártásának mintegy 50 %-át képviselték. Az együttműködő gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság a mintavételi módszert alkalmazta. A kiválasztott minta kilenc vállalatból/vállalatcsoportból állt az értékesítési volumenük, méretük, terméktípusuk összetétele és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésük alapján legreprezentatívabbaknak minősülők közül. A mintába felvett vállalatok egyike visszavonta együttműködési szándékát, és úgy döntött, hogy nem tölti ki a kérdőívet. Ennek következtében a Bizottság tájékoztatta a vállalatot, hogy tekintettel az együttműködésének hiányára, kizárták a mintából. A nyolc vállalatra/vállalatcsoportra lecsökkent mintát azonban továbbra is reprezentatívnak tekintette, mivel a vas vagy acél kötőelemek becsült uniós össztermelésének 24 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt.
(16)
Az uniós importőrök közül ketten küldték vissza a kitöltött kérdőívet. Tekintettel a vállalatok viszonylag korlátozott számára, mintavételre nem volt szükség.
(17)
A felhasználók közül egyik sem jelentkezett a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül vagy az eljárás egy későbbi szakaszában. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen felhasználó sem működött együtt a vizsgálat során.
(18)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
Tizenegy vállalatnál (a mintába felvett nyolc vállalatcsoport mindegyikéből legalább egynél) tettek látogatást. Ezek az uniós gyártók kérelmezték, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A kérelmeket megvizsgálták és jogosnak találták. Ezért e vállalatok neve nem szerepel a jegyzékben.
b)
Uniós importőrök
Adolf Würth GmbH & Co - Németország
Marcopol z o.o. - Lengyelország
c)
A piacgazdasággal rendelkező országok gyártói:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India
5. Nyilvánosságra hozatal
(19)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek e hatályvesztési felülvizsgálat következtetéseihez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A következők nyújtottak be beadványokat: a kérelmező, a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara, két uniós importőr/gyártó és azok kapcsolt kínai gyártója, valamint az uniós forgalmazók két szövetsége. A benyújtott információt és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(20)
Az érintett termék a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek.
2. Hasonló termék
(21)
Az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített érintett termékről, valamint vas vagy acél kötőelemekről és a Malajzia (a továbbiakban: analóg ország) belföldi piacán előállított és értékesített vas vagy acél kötőelemekről megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a Kínában előállított és uniós exportra értékesített vas vagy acél kötőelemek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(22)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a Kínából származó dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(23)
A fenti (11)-(14) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálat során. Így a kínai exportáló gyártók kellő együttműködésének hiányában az átfogó elemzés, köztük a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezték.
(24)
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat-tól származó és kínai exportadatok) és egyéb nyilvánosan hozzáférhető információk felhasználásával mérték fel (mint például a Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetségének nyilatkozata).
(25)
Az együttműködés hiánya annyiban volt hatással a rendes érték és exportár összehasonlítására, hogy a kínai gyártók által az Unióba exportált pontos termékösszetétel nem volt ismert.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Az analóg ország kiválasztása és a rendes érték kiszámítása
(26)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság az összes érdekelt felet felkérte, hogy tegyenek észrevételt azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához piacgazdasággal rendelkező harmadik országként India kiválasztását javasolja. India már az eredeti vizsgálatban is analóg országként szerepelt.
(27)
India mellett a kérelmező az Egyesült Államokat javasolta, mint lehetséges analóg ország. Egyéb érdekelt felek fenntartással éltek az Indiával kapcsolatos javaslattal szemben, és Malajzia, Tajvan, Thaiföld és Vietnam lehetséges analóg országként történő kiválasztására tettek javaslatot.
(28)
Az érdekelt felek által tett javaslatokon túlmenően, a Bizottság maga is megpróbált egy megfelelő analóg országot meghatározni. A Bizottság Japánt határozta meg további lehetséges analóg országként a kötőelemeknek Kínához hasonlóan magas termelési volumene miatt.
(29)
Együttműködés iránti kérelmet küldtek ki az indiai, japán, malajziai (az intézkedéseket nem kijátszó valódi gyártók (8)), tajvani, thaiföldi és egyesült államokbeli ismert gyártóknak. A vietnami gyártókat nem keresték meg, mivel Vietnam nem minősül piacgazdasági országnak. Az indiai és malajziai exportáló gyártók működtek együtt, és ellenőrző látogatásokra került sor ebben a két országban.
(30)
Megállapították, hogy az együttműködő indiai vállalatok közül az egyik nem gyártó, hanem kereskedelmi vállalat volt, a második együttműködő indiai vállalat pedig csak a felülvizsgálati időszakot követően kezdte meg működését. Az Indiából származó értékesítési és költségadatokat ezért nem lehetett felhasználni. A két együttműködő malajziai vállalatról megállapították, hogy azok exportáló gyártók, amelyekre vonatkozóan teljes körű adatállomány áll rendelkezésre a felülvizsgálati időszakból. Ezért Malajziát választott ák ki analóg országnak a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.
(31)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először megvizsgálták, hogy a hasonló termék malajziai együttműködő gyártók által független vevőknek történő hazai értékesítésének mennyisége reprezentatív-e az Unióba exportált termékek mennyiségével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e az érintett termék uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át. Ezek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az analóg országban folyó hazai értékesítés reprezentatív.
(32)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. Megállapították, hogy az egyik gyártó belföldi értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalomban került sor, míg a második gyártó értékesítésére nem.
(33)
Így az első gyártó esetében a rendes érték meghatározása a tényleges hazai ár alapján történt, amelyet a felülvizsgálati időszak alatti nyereséges hazai értékesítés súlyozott átlagáraként számítottak ki. A második gyártó rendes értékét az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban állapították meg.
(34)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél észrevételt tett az analóg országra vonatkozó választással kapcsolatban. A két fél azzal érvelt, hogy Japánt nem kellett volna lehetséges analóg országnak tekinteni, mivel a felső kategóriás termékekre fókuszál, továbbá a magas költségei miatt. A felek egyike azt is jelezte, hogy Tajvant kellett volna analóg országnak kiválasztani a jelentős számú gyártó, a Kínával összehasonlítható költségek, valamint az Európába és Észak-Amerikába irányuló jelentős exportja miatt.
(35)
A Bizottság megjegyzi, hogy az analóg ország kiválasztása hat lehetséges ország figyelembevételét követően történt. Együttműködést kértek mindezen országoktól. Csak Malajzia és India működtek együtt, Tajvan és Japán nem. A (30) preambulumbekezdésben ismertetett okoknál fogva Malajzia kiválasztása mellett döntöttek.
2.2. Az exportár megállapítása
(36)
Mivel a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem mutattak készséget az együttműködésre, és emiatt hiányoztak a kínai árakra vonatkozó konkrét információk, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat, azaz az Eurostat statisztikai forrásait használták fel.
2.3. Összehasonlítás és kiigazítások
(37)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. Összhangban az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével, az exportárat szükség esetén kellő mértékben kiigazították. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság kiigazította az Eurostat adatain alapuló CIF-árat a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában.
2.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(38)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Az Eurostat szerinti átlagos importárak, összevetve az analóg ország rendes értékeivel, nem mutatták ki a dömping meglétét.
(39)
A felülvizsgálati időszakban azonban a vas és acél kötőelemek Kínából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű - 9 000 tonna - volt (23 millió EUR értékben), kivéve az azon exportáló gyártók által előállított vas és acél kötőelemeket, amelyekről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytatnak dömpinget. Ezenfelül a mintába felvett kínai exportőrök együttműködésének hiánya miatt nem állt rendelkezésre információ a kínai export termékösszetételéről és ennek következtében az összehasonlítást az analóg ország rendes értékeivel csak összesítve lehetett elvégezni.
(40)
Ezért az a megállapítás, hogy a felülvizsgálati időszakban nem volt dömping, csekély jelentőségűnek tekinthető az alacsony importmennyiségek és az import termékösszetételére vonatkozó információ hiánya miatt, tekintettel az előállított vagy forgalmazott kötőelemek sokféleségére.
(41)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően három érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, mivel nem történt dömping a felülvizsgálati időszakban. Véleményük szerint a Kínából származó kis volumenű export ellenére nagy jelentőséggel bír annak megállapítása, hogy ténylegesen nem került sor dömpingre.
(42)
A Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a megállapítások a dömping megismétlődésének valószínűségén és nem a dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásával kapcsolatos megállapításon alapulnak.
3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(43)
A fenti (38)-(40) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: termelési és szabad kapacitás Kínában, a Kínából más piacokra irányuló export árai, az intézkedések kijátszásának gyakorlata, valamint az uniós piac vonzereje.
3.1. Termelési és szabad kapacitás Kínában
(44)
A becslések szerint Kína a vas és acél kötőelemek legnagyobb gyártója a világon. A Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetségének (9) (CFIA) adatai szerint, a termelési kapacitást 2012-ben 6,6 millió tonnára becsülték. A kapacitást a becslések szerint 75 %-osan használták ki, így jelentős szabad kapacitás maradt, amely hasonló volt a teljes uniós felhasználáshoz.
(45)
A CFIA továbbá úgy becsüli, hogy a vas- és acélkötőelem-termelés 40-50 %-át (2,5 millió tonna) exportálták 2012-ben. Egyértelmű, hogy az export a vas és acél kötőelemek kínai gyártói tevékenységének fontos részét teszi ki. A kínai export így 40 %-kkal magasabb volt, mint ugyanabban az időszakban a teljes uniós fogyasztás.
3.2. A Kínából harmadik országok piacaira irányuló export árai
(46)
A kérelem magában foglalja a Kínából más piacokra, mint például az Egyesült Államok és Tunézia piacára irányuló export árakról szóló meggyőző bizonyítékokat. A bizonyíték az uniós gazdasági ágazattól kapott árajánlatokon alapult. Ezekről az exportárakról megállapították, hogy a fent meghatározott rendes érték alatt voltak. Ráadásul a Kínából 2012-ben és 2013 első negyedévében - azaz Horvátország uniós csatlakozását és az EU védintézkedéseinek ezen országra történő kiterjesztését megelőzően - Horvátországba irányuló export árak alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai exportárak szintje, amely az eredeti vizsgálat során az intézkedések bevezetéséhez vezetett, továbbra is csaknem azonos, és így a fent meghatározott rendes érték alatti.
(47)
A Kínából származó kötőelemek behozatalával szemben számos harmadik ország fogadott el dömpingellenes intézkedéseket (pl.: Kanada (10), Kolumbia (11), Mexikó (12), Dél-Afrika (13), és az Egyesült Államok (14)). Ezek az intézkedések a kötőelemek különféle alkategóriát érintik, beleértve az érintett terméket. Ezeket a dömpingellenes intézkedéseket úgy tekintették, mint amelyek további jelét adják a dömping fennállásának a harmadik országok piacára irányulóan.
(48)
E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kínai exportáló gyártók a vas és acél kötőelemeket dömpingelt árakon értékesítették és jelenleg is azokon értékesítik a (46) és (47) bekezdésekben említett harmadik országoknak. A Bizottság megítélése szerint ezért valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportáló gyártók az érintett terméket az Unió piacán is dömpingelt árakon értékesítenék.
3.3. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata
(49)
A kijátszásellenes vizsgálat (15) megállapította, hogy a kínai kötőelemekre alkalmazandó intézkedések kijátszására Malajzián keresztül került sor. Az intézkedéseket ezért kiterjesztették Malajziára, kivéve azt a kilenc malajziai gyártót, amelyekről megállapították, hogy az intézkedéseket nem kijátszó valódi gyártók és mentesültek az intézkedések alól. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata azt jelzi, hogy a dömpingelő exportőrök igyekeznek dömpingelt áron hozzáférni az uniós piachoz, anélkül, hogy meg kellene fizetniük a vámot. Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg igyekeznének a dömpingelt importot közvetlenül az uniós piacra irányítani, anélkül, hogy az intézkedések kijátszásához kellene folyamodniuk.
(50)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az alacsonyabb vámtételek csökkentenék az intézkedések kijátszásának kockázatát. A felek azzal is érveltek, hogy a (129) preambulumbekezdésben említett különleges intézkedések, amelyek előírják az egyéni vámtételek hatálya alá tartozó kínai exportőrök számára, hogy számlákat nyújtsanak be, azt jelezték, hogy a vámtételek túl magasak voltak és ösztönözték az intézkedések kijátszását.
(51)
A Bizottság megjegyzi, hogy a hatályban lévő vámtételek szintjét nem lehet megváltoztatni az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben. Ráadásul a kínai exportőrökre vonatkozó különleges intézkedések célja, hogy kezeljék az intézkedések kijátszásának potenciális kockázatát a kínai gyártók körében, mivel különbség áll fenn az egyéni vámtételekben. Ezzel szemben az intézkedések Malajzián keresztül történő kijátszásának gyakorlata a Kínából származó Unióba irányuló dömping megismétlődése valószínűségére utaló tényként került elemzésre. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a két kérdés nem közvetlenül kapcsolódik egymáshoz: a számlák megkövetelése a kínai gyártóktól nem változtat azon a megállapításon, hogy az intézkedéseknek másik országokon keresztül történő kijátszása a dömping megismétlődésének valószínűségét jelzi, a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
3.4. Az uniós piac vonzereje
(52)
A Malajzián keresztül történő kijátszás azt mutatja, hogy az uniós piac továbbra is vonzó a kínai gyártók számára az uniós piac magasabb árai miatt. A dömpingellenes intézkedések más exportpiacokon való alkalmazása tovább növeli az uniós piac vonzerejét, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Így logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai export jelentős része átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetni arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt a kínai piaci részesedés az uniós piacon 26 %-ot tett ki. Ezért várható, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a jelenleg 0,5 %-ot kitevő kínai export az uniós piacon jelentősen nő majd az uniós áraknak való alákínálás révén.
3.5. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről
(53)
A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából származó kötőelemek exportja számos harmadik országba dömpingelt áron történt, és ezek közül a harmadik országok közül egyesek a Kínából származó kötőelemekre alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fogadtak el. A kínai exportnak a harmadik országokban tapasztalható árazási gyakorlata azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődne a dömping.
(54)
Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok meglétét a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó további jelzésnek tekintették.
(55)
Ezenfelül az uniós piac vonzereje, valamint az a tény, hogy más piacokat a dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően továbbra is elzárnak, annak kockázatát jelzik, hogy a kínai exportot az uniós piac felé irányítják, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
(56)
Ezenfelül az érintett termék gyártásának szabad kapacitása jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre használnák fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének a többletteljesítmény miatt, amelynek utat kellene találnia az exportpiacokhoz, és amely ösztönzőként szolgál a dömpinghez.
(57)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(58)
A vizsgálat szerint a hasonló termék előállításával számos uniós gyártó foglalkozik, beleértve sok kis- és középvállalkozást, valamint néhány nagyobb vállalkozást is. Az uniós gyártók, akiknek a nevében a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtották, együttműködtek a vizsgálat során a (15) preambulumbekezdésben említett vállalat kivételével. Számos más, a kérelmet támogató vagy ellenző gyártó nyújtott be általános adatokat termelésük és eladásaik volumenéről. Mivel számos uniós gyártó - többnyire kisvállalkozások - nem működött együtt a vizsgálat során, a vállalkozások adatai alapján nem lehetett pontosan megállapítani az uniós gyártás teljes volumenét és az Unióban működő gyártók számát.
(59)
Ennek következtében az uniós gyártást az Eurostat ipari termelésre vonatkozó adatain alapuló, a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott információk felhasználásával becsülték meg. A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós gyártás mintegy 1,2 millió tonnára becsülhető.
(60)
Ezenfelül a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem és a vizsgálat során gyűjtött információk lehetővé teszik annak becslését, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 378 uniós gyártó állította elő. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(61)
A fenti (15) preambulumbekezdésben említettek szerint nyolc uniós gyártó/gyártói csoport szerepelt a mintában és szolgáltatta a kért információkat. A mintában szereplő vállalatok a teljes uniós gyártás mintegy 24 %-át képviselik, helyzetük az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak minősül.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzések
(62)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. Az időszakra vonatkozó makrogazdasági mutatók meghatározására, elemzésére és ellenőrzésére az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok alapján került sor. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg.
(63)
A következő szakaszokban tárgyalt makrogazdasági mutatók: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, az értékesítés volumene, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet nagysága, a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás. A mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységnyi előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és munkaerőköltségek.
2. Uniós felhasználás
(64)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon történő értékesítésének mennyisége, a nem együttműködő gyártókra vonatkozó becslés és a TARIC-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok alapján állapították meg.
(65)
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 3 %-kal nőtt. Jelentős növekedés volt 2011-ben, az uniós felhasználás azonban még mindig messze elmaradt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában rögzített szintektől, amikor a felhasználás 2,2 millió tonnát tett ki.
1. táblázat
Felhasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem, Eurostat.
3. A Kínából érkező behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(66)
A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték.
a) Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
(67)
A figyelembe vett időszakban a Kínából származó érintett termék Unióba irányuló behozatalának mennyisége és piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
Importált mennyiség (tonna)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Piaci részesedés (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Forrás: Eurostat.
(68)
A Kínából származó behozatal mennyisége jelentősen csökkent az eredeti vizsgálatban rögzített szintekről (több mint 98 %-kkal az eredeti vizsgálati időszakot a felülvizsgálattal összehasonlítva). Ennek megfelelően, a kínai piaci részesedés is az eredeti vizsgálati időszak 26 %-áról a felülvizsgálati időszakban 0,5 %-ra csökkent. Ennek eredményeként a hivatalos kínai export szinte teljesen eltűnt az uniós piacról. Az ebben és a következő táblázatban szolgáltatott adatok nem tartalmazzák a három kínai exportáló gyártó exportvolumenét, amelyekről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytatnak dömpinget. Exportvolumenük a figyelembe vett időszakban átlagban az érintett termék Kínából származó Unióba irányuló teljes exportjának a 30 %-át tette ki.
b) Importárak és áralákínálás
(69)
Az alábbi táblázat mutatja a Kínából származó behozatal átlagárát. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import átlagára 28 %-kal nőtt. Azonban okkal feltételezhető, hogy ezt az árat - amely több mint 250 %-kal magasabb, mint a kínai export átlagára az eredeti vizsgálati időszakban - a Kínából behozott nagyon csekély mennyiség miatt nem lehet érdemi mutatónak tekinteni. Valójában úgy tűnik azonban, hogy a magas dömpingellenes vámokat, a kis importvolumeneket és az együttműködő importőröktől begyűjtött bizonyítékokat figyelembe véve, a kínai gyártók által a felülvizsgálati időszakban exportált mennyiségek kis megrendelésekből és/vagy nagyon különleges terméktípusokból állhatnak, és ebből adódnak a magasabb árak.
3. táblázat
A Kínából származó behozatal átlagára
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
Átlagár (EUR/tonna)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Forrás: Eurostat.
(70)
Mivel a felülvizsgálatban a mintában szereplő kínai exportáló gyártók közül egy sem működött együtt, valamint az egyéb kínai exportáló gyártóktól rendelkezésre álló korlátozott mennyiségű információ fényében úgy állapították meg a felülvizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékét, hogy az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a kínai behozatal Eurostat által rendelkezésre bocsátott exportárainak átlagával, amelyet a vámoknak megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(71)
Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt bonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban 12 %-os alákínálási különbözetet mutatott ki az Unió piacán. A fenti (69) preambulumbekezdésben részletezett okokból azonban tekintetbe kell venni, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett terméknek a kínai exportra vonatkozóan rögzített árai jóval magasabbak, mint az intézkedések hiányában lennének. Ennek alapján indokolt annak feltételezése, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék Kínából származó behozatala még mindig komoly árnyomást gyakorolhatna az uniós gyártókra.
4. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
4. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Tajvan
Importált mennyiség (tonna)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Ár (EUR/tonna)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Piaci részesedés (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Importált mennyiség (tonna)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Ár (EUR/tonna)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Piaci részesedés (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thaiföld
Importált mennyiség (tonna)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Ár (EUR/tonna)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Piaci részesedés (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Egyéb harmadik országok összesen (16)
Importált mennyiség (tonna)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Ár (EUR/tonna)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Piaci részesedés (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Harmadik országok összesen (16)
Importált mennyiség (tonna)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Ár (EUR/tonna)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Piaci részesedés (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló import mennyisége kismértékben emelkedő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, és követte a felhasználásra jellemző tendenciát. A vas és acél kötőelemek harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt, és az uniós felhasználás körülbelül egyharmadát tette ki.
(73)
A harmadik országokból érkező behozatal átlagárai a figyelembe vett időszakban általában stabilak, és az uniós gazdasági ágazat árszintje alatt maradtak. Mindemellett a harmadik országok árai jelentősen magasabbak, mint azok az árak, amelyeket a kínai behozatal esetében rögzítettek az eredeti vizsgálat során. A fenti (69) preambulumbekezdésben részletezett okokból, a felülvizsgálati időszakban Kínából az Unióba behozott vas és acél kötőelemek árai, bár magasabbak voltak a harmadik országokból származó behozatal átlagárainál, nem tekinthetők reprezentatívnak.
(74)
Amennyiben külön-külön vizsgáljuk meg a harmadik országokat, egyértelmű, hogy jelenleg Tajvan a legjelentősebb külföldi szereplő az uniós piacon. Exportmennyisége 20 %-kkal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és az importok majdnem felét egymaga tartja a kezében az uniós piacon. Ha úgy véljük, hogy exportvolumene a felülvizsgálati időszakban 70 %-kkal magasabb volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban (jóllehet a felhasználás a felülvizsgálati időszakban alacsonyabb), egyértelmű, hogy a Kínából származó behozatal jelentős részét felváltották a tajvani termékek. Meg kell jegyezni mindazonáltal, hogy a felülvizsgálati időszakban a tajvani importvolumen csak a Kína által exportált volumen felét képviselte az eredeti vizsgálati időszakban, valamint hogy a tajvani átlagárak a felülvizsgálati időszakban közel a kétszeresét tették ki (+ 97,8 %) a kínai export átlagárainak az eredeti vizsgálati időszakban. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök továbbra is hasonlóan alacsony áron értékesítettek azokra az európai piacokra, ahol nem alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, mint például Horvátország esetében annak uniós csatlakozása előtt.
(75)
Ezenfelül Vietnamot és Thaiföldet is meg lehetne határozni olyan országként, amelynek előnye származott a kínai export megszűnéséből, mivel jelentős növekedést jegyeztek (70-80 %-os tartományban), bár sokkal kisebb mennyiségekről indultak.
(76)
Ráadásul figyelembe kellene venni, hogy a behozott termékek termékskálája a jelentések szerint jobban a szabványos termékekre fókuszál, mint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek.
(77)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően négy érdekelt fél állítása szerint a Bizottság azon megállapításából, hogy az uniós piacon a kínai importot részlegesen felváltotta a tajvani, thaiföldi és vietnami import, az a következtetés vonható le, hogy a Kínából várható behozatal szabványos termékekből áll majd, így azok nem állnak közvetlen versenyben az uniós gazdasági ágazat által előállított kifinomultabb termékekkel.
(78)
Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy a harmadik országokból származó behozatal a jelek szerint valóban betöltheti a kínai exportőrök kieső piaci részesedését, nem jelenti azt, hogy a Kínából származó jövőbeni importok valószínűleg nem okoznának kárt. Először is a (115) preambulumbekezdésben részletesebben ismertettek szerint az uniós gazdasági ágazat mind a szabványos, mind a speciális kötőelemeket előállító gyártókat magába foglal. Másodszor, vannak olyan jelek, miszerint a Kínából származó jövőbeni importok szintén állhatnak specializáltabb és kifinomultabb termékekből. A fejlesztési tervekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk, mint a Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetsége (CFIA) elnökének beszéde (17), egyértelműen jelzik, hogy a kínai kötőelemgyártó ágazat változatosabb, összetettebb és felsőbb kategóriás termékek fejlesztését irányozza elő. A fenti érvet ezért el kell utasítani.
5. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(79)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(80)
A kárelemzés céljából az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét olyan mutatók alapján értékelték, mint a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás, átlagos egységárak, egységnyi előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség, készletek és munkaerőköltségek.
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(81)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék iránti kereslet nagymértékben függ az olyan ágazatoktól, mint például a gépjárműipar és az építőipar, valamint egyéb fogyasztási cikkek ágazata. Valójában, annak ellenére, hogy 2011 folyamán kismértékben nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelése általában stabil maradt a figyelembe vett időszakban, összhangban a lassan növekvő kereslettel az európai gazdaságban.
5. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
(82)
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás szintén viszonylag stabilnak bizonyult, noha 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban némileg emelkedett. Azzal a ténnyel összhangban, hogy a termelés a 2010-2013 közötti időszakban stabil maradt, a kapacitáskihasználás is lényegében stabil maradt, egy 2011-es viszonylagos csúcsérték mellett.
6. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapacitáskihasználás (%)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
b) Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés
7. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat független vásárlóknak történő értékesítései
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
(83)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítésének volumene a 2010 és 2013 közötti, felhasználásra és termelésre jellemző tendenciák szerint alakult, csekély mértékű növekedéssel a figyelembe vett időszakban, a 2010 és 2011 közötti jelentős növekedés ellenére.
8. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és növekedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (%)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
(84)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil volt (amelynek kiszámításánál figyelembe vették a kapcsolatban álló felek számára történő értékesítéseket is), és a piac mintegy kétharmadát tette ki. Ez az eredmény összhangban áll az uniós felhasználásban bekövetkezett csökkenéssel, összehasonlítva egyrészt az eredeti vizsgálati időszakkal, másrészt a kínai importnak más forrásokból származó importtal történő felváltásával.
c) Foglalkoztatás és termelékenység
(85)
Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazatot jellemző foglalkoztatás általában stabil maradt a figyelembe vett időszakban. A 2011-ben jegyzett csekély mértékű növekedés összhangban van az abban az évben rögzített magasabb outputtal. Mivel a termelékenység is magasabb volt 2011-ben, ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a magasabb keresletre részben újabb munkaerő felvételével, részben a meglévő munkaerő outputjának növelésével reagált (túlórák). Amikor a következő években a volumen ismét csökkent, ezek a hatások is megszűntek, valamint a helyzet visszaállt a 2010-es szintre.
9. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
d) A tényleges dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásának leküzdése
(86)
A fenti (36) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a dömpingkülönbözetet Kína esetében nem lehetett kellő pontossággal kiszámítani, és ezért korlátozott jelentőségűnek kell tekinteni azt a megállapítást, hogy nem került sor dömpingre a felülvizsgálati időszakban. A kármutatók elemzése bebizonyította, hogy a gazdasági ágazat jelenleg is a korábbi dömping hatásait próbálja leküzdeni. A kilábalás azonban lelassult a főbb downstream ágazatokra jellemző stagnáló kereslet miatt. Ezenfelül megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszakban észlelt viszonylag stabil körülmények a jelenlegi dömpingellenes védintézkedések mellett következtek be. Az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős hatással lenne az uniós gazdasági ágazatra.
e) Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és egységnyi előállítási költségek
(87)
A mintába felvett uniós gyártók független vevők esetében az Unióban alkalmazott átlagos értékesítési árai 2010 és 2013 között 8 %-kal nőttek, miután relatív csúcsot értek el 2012-ben. Az átlagos értékesítési ár általában képes fedezni a termelési költséget és csekély profitot garantálni az uniós gazdasági ágazat számára.
10. táblázat
Értékesítési árak és költségek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unióban, független vevőknek (EUR/tonna)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Forrás: kitöltött kérdőívek.
f) Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(88)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzforgalma, beruházásai, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képessége a következőképpen alakult:
11. táblázat
Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
1,5
1,1
2,0
3,6
Pénzforgalom (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Beruházások (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
A beruházások megtérülése (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(89)
A mintába felvett uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék független vevőknek az Unióban történő értékesítéséből származó, adózás előtti haszonban kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak folyamán igen alacsony haszonkulcsot alkalmaztak, ami egyes uniós gyártók esetében negatív volt; érdemes megjegyezni különösen azt, hogy a haszonkulcs figyelembe vett időszak egyetlen évében sem érte el az eredeti vizsgálati időszakban jegyzett szintet (4,4 %). Az értékesítés és termelés stabil trendje, valamint az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedése ellenére a haszonkulcs e gazdasági ágazat esetében még mindig viszonylag alacsony. Különösen ki kell emelni, hogy 2011-ben a haszonkulcs igen alacsony volt annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene elérte a figyelembe vett időszakban a legmagasabb szintjét. E tényezők aggodalomra adnak okot az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott haszonkulcsok jövőbeli alakulását illetően, a gazdasági helyzet további stagnálása esetén. Azt is meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszakban a haszonkulcs szintén mindig az eredeti vizsgálatban jelzett célnyereség alatt maradt.
(90)
A pénzforgalom, amely a gazdasági ágazat arra való képességét jelenti, hogy tevékenységeit maga finanszírozza, pozitív volt az egész figyelembe vett időszak alatt. Ez a mutató azonban csak 2012-ben javult, és jelentős, 17 %-os csökkenést mutatott a felülvizsgálati időszakban. Ez kételyeket ébreszt afelől, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni.
(91)
A beruházások szintje viszonylag magas és stabil maradt a figyelembe vett időszakban, egy 2011-es csúcsérték mellett. A beruházások megtérülése - a befektetés nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal kifejezve, a haszonkulcshoz hasonló trendet követ. Ez a mutató ezért szintén eléri a csúcsértékét a felülvizsgálati időszakban. Ezt a jelet ambivalensnek lehet értelmezni, mivel egyrészt a figyelembe vett időszakban feljegyzettek közül az egyik legmagasabb haszonkulcsot tükrözi, másrészt azonban a beruházások alacsony szintjét is tükrözi, amely annak a jele, hogy az ágazat gazdasági kilátásai továbbra is bizonytalanok.
(92)
A fentiek fényében azt a következtetést lehet levonni, hogy bár az uniós gyártók pénzügyi teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, az - a beruházások kivételével - még nem érte el az eredeti vizsgálati időszak szintjeit.
g) Készletek
(93)
Az együttműködő uniós gyártók zárókészleteinek szintje szorosan követte a termelésben és értékesítésekben már megfigyelt trendeket, egy meglehetősen stabil trenddel és egy 2011-es relatív csúcsérték mellett. Figyelembe véve emellett, hogy az Unióban a hasonló termékek előállítása főként rendelés alapján történik, a készletek szintje nem tekinthető érdemi mutatónak.
12. táblázat
Zárókészletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek (tonna)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Forrás: kitöltött kérdőívek.
h) Munkaerőköltségek
(94)
A foglalkoztatottak átlagbére a figyelembe vett időszakban minden évben 4 %-os folyamatos növekedést mutatott. Ez a növekedés azonban az inflációhoz való igazítással, valamint kisebb mértékben az túlóra igénybevételével magyarázható (ahogy ezt 2011-ben az egy alkalmazottra jutó termelékenység növekedése is mutatta).
13. táblázat
Munkaerőköltségek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(95)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó termékek importja az eredeti intézkedések 2009-ben történt bevezetését követően csaknem teljesen eltűnt az uniós piacról. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a termelése, az értékesítési volumene és a piaci részesedése megfelelő és stabil szintet érjen el. Másrészt a nyereségesség még mindig alatta marad az eredeti vizsgálati időszakban elért szinteknek, valamint az ágazatra vonatkozó célnyereségnek.
(96)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Azonban a felhasználás lassú növekedésének betudhatóan, továbbá amiatt, hogy a haszonkulcs továbbra is alacsonyabb a hosszú távú életképességhez szükségesnél, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékenynek tekinthető.
(97)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően három érdekelt fél azzal érvelt, hogy annak a ténynek, hogy a Bizottság következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszakban, az intézkedések megszüntetéséhez kellene vezetnie. A Bizottság valóban megállapította, hogy nem állt fenn jelentős kár a felülvizsgálati időszakban. Az intézkedések kiterjesztésére vonatkozó határozat azonban nem a felülvizsgálati időszakban bekövetkezett jelentős káron, hanem a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapításokon alapul, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(98)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai exportnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén.
(99)
Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a szabad kapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint Kína árpolitikájára összpontosított. A kínai exportőrök együttműködésének hiányában az elemzés a rendelkezésre álló tényeken alapul, amely a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására irányuló kérelemben szolgáltatott statisztikákat (az Eurostat statisztikái és kínai kereskedelmi statisztikák), valamint a gazdasági ágazatra vonatkozó dokumentumokat (mint például a CFIA elnökének a fenti (78) preambulumbekezdésben említett beszéde) tartalmaz.
2. Az uniós felhasználás
(100)
Az (64) és (65) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az érintett termék felhasználása az Unióban általánosan stabil tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor a felhasználás a felülvizsgálati időszakban még mindig mintegy 20 %-kkal alacsonyabb az eredeti vizsgálati időszak válságot megelőző szintjével összehasonlítva. Az érintett termék felhasználásában bekövetkezett visszaesés a járműipar és az építőipar csökkenő termelésének tulajdonítható, valamint a fogyasztási cikkek egyéb olyan ágazataiban tapasztalható visszaesésnek, amelyekben az érintett termék felhasználása jelentős (elektronikai és háztartási készülékek, bútor, stb.). Ez esetben ezért úgy tekinthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a rendkívül alacsony árú kínai import visszatérése hirtelen és drámai hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ezek az importok várhatóan áralákínálással járnának, és mindenképpen leszorító hatást gyakorolnának az uniós árakra, továbbá torzítanák a piaci versenyt. Ennek következtében valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
3. Szabad kapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje, valamint Kína árpolitikája
(101)
A (44) preambulumbekezdésben leírtak szerint a vas és acél kötőelemek kínai termelési kapacitása 2012-ben 6,6 millió tonnát tett ki. Meg kell jegyezni, hogy a 2012-es évet a kínai kötőelemgyártó ágazat nehéz évnek tekintette, mivel számos gazdasági tényező (infláció, a kínai gazdaság lassulása és az euróövezet válsága) kedvezőtlen hatása miatt ez volt 2000 óta az első év, amikor a kínai termelési kapacitás csökkenést mutatott (a 2011-es 6,8 millió tonnáról).
(102)
Mindenesetre a jövőbeni forgatókönyvektől (stagnálás vagy növekedés) függetlenül azt is meg kell jegyezni, hogy még a jelenlegi 6,6-6,8 millió tonnás kínai termelési kapacitást is csak 75 %-ban használták ki a 2010 és 2012 közötti években. Ez szabad kapacitást (1,6-1,7 millió tonna) hagy Kínában, amely már most is rendkívül magas, és pontosan ugyanolyan nagyságrendű, mint az uniós piacon ugyanebben az években rögzített teljes felhasználás.
(103)
A figyelembe vett időszakban a vas és acél kötőelemek Kínából származó globális exportja a 2,2-2,6 millió tonnával viszonylag stabil volt, amely a kínai értékesítések 40-50 %-ának felelt meg. Egyértelmű tehát, hogy az export a kínai kötőelemgyártók tevékenységének fontos részét teszi ki. A CFIA által az ágazattal kapcsolatosan közölt fejlesztési tervek szerint, a várhatóan emelkedő kereslet a hazai piacon valószínűleg ahhoz vezet, hogy az exportok részesedése a termelés 30-40 %-os szintjére csökken. Ezt a csökkenést azonban a termelési kapacitásban bekövetkezett általános növekedés tükrében kell vizsgálni a (101) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint, továbbá azt a tényt figyelembe véve, hogy ez a szabad kapacitás az uniós felhasználással azonos mértékű. Ezenfelül a CFIA előrejelzése semmiféle időkeretet nem ad meg a kínai export exportrészesedésének csökkenésére vonatkozóan, sem konkrét jelzést nem ad arról, hogy ez az átállás már megkezdődött volna. Ennek következtében a CFIA által közölt fejlesztési tervet túlságosan homályos és meghatározhatatlan programnak kell tekinteni, különösen, ha az intézkedések esetleges lejártával állítjuk szembe, amelyek azonnali hatással járnának. A terv megléte ezért ebben a szakaszban nem befolyásolhatja a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetéseket, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
(104)
Jelenleg a kínai jelenlét az uniós piacon nagyon korlátozott és nem haladja meg a 0,5 %-os piaci részesedést a volumen szempontjából. Az uniós piac azonban továbbra is vonzó a kínai gyártók számára, tekintettel az uniós piac magasabb áraira. Ezt igazolhatják a kínai exportáló gyártóknak az uniós dömpingellenes intézkedések kijátszására irányuló kísérletei. A (3) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a magatartás már azt eredményezte, hogy kiterjesztették az intézkedéseket a Malajzián keresztül folytatott kínai exportra.
(105)
Emellett az exportorientált kínai ágazat egyre több problémával szembesül, hogy megtalálják a csatornákat hagyományos exportpiacaikhoz, mivel azok közül egyre többen vezettek be a közelmúltban dömpingellenes intézkedéseket a Kínából származó vas és acél kötőelemek különböző típusainak exportjára a (47) preambulumbekezdésben részletezetteknek megfelelően.
(106)
Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az uniós piac mérete és árszintje miatti vonzerejének következtében, az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai export nagy része átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetni arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt a kínai piaci részesedés az uniós piacon 26 %-ot tett ki.
(107)
Végezetül, tekintettel a kínai exportárakra, emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet nagyon magas szintjét állapította meg, amelyet a kínai exportőrök exportárai alapján számították ki. A Kínából 2012-ben és 2013 első negyedévében - Horvátország uniós csatlakozását és az EU védintézkedéseinek ezen országra történő kiterjesztését megelőzően - Horvátországba irányuló exportárak alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai exportárak szintje, amely az eredeti vizsgálat során az intézkedések bevezetéséhez vezetett, továbbra is meglehetősen hasonló. Ezenfelül a kínai kötőelemek exportjával szemben egyéb harmadik országok által meghozott piacvédelmi intézkedések megerősítik, hogy folytatódott a kínai exportáló gyártók tisztességtelen árképzési magatartása és az nem korlátozódott csak az uniós piacra.
4. Következtetés
(108)
A vizsgálat megállapításai számos olyan elemre mutattak rá, amely aggodalomra ad okot, beleértve a Kínában meglévő nagymértékű szabad kapacitást, a világszerte folytatódó dömpinget és ár alatti értékesítési gyakorlatot, a termelési kapacitás tervezett fejlesztését, a termékskálát és a termékek összetettségét Kínában, valamint a növekvő kereskedelmi akadályokat az egyéb fő harmadik országbeli piacokon. Másrészt az uniós felhasználás az elmúlt 5 évben stagnált, mivel alacsony volt a kereslet számos downstream ágazatban. Ez az uniós gazdasági ágazat kiszolgáltatott állapotához vezetett, amelyet bizonyos fokú szabad kapacitás, alacsony nyereség és üzleti bizonytalanság jellemez (amelyről különösen a csökkenő beruházások tanúskodnak). E forgatókönyv szerint a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűséggel a kínai dömpingelt behozatal hirtelen újbóli megjelenéséhez vezetne, és ez az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, amely miatt az uniós gazdasági ágazatot ismét kár érné.
(109)
A felek azt állították, hogy az uniós ágazat megkétszerezte nyereségét és pénzforgalmát a 2010-es évhez viszonyítva és ezért nyereségét nem lehet alacsonynak minősíteni. Ezenfelül a megfigyelések szerint az uniós gazdasági ágazat nem igényel további beruházásokat, mivel a múltban jelentős mértékű beruházásokat hajtottak végre.
(110)
Bár az uniós gazdasági ágazat valóban megkétszerezte nyereségét, az utóbbi alacsonyabb maradt mind az eredeti vizsgálati időszakban realizált nyereségnél (4,4 %), mind az 5 %-os célnyereségnél. Ugyanezen érvelés vonatkozik a pénzforgalomra, amely 14 %-kkal az eredeti vizsgálati időszak szintje alatt maradt. Végezetül az uniós gazdasági ágazat életképessége a korszerű gépekbe és szélesebb termékskálába való folytatódó beruházásoktól függ. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasítja.
(111)
Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a jelenlegi piaci helyzetben valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítményében bekövetkezett ideiglenes javulás gyorsan rosszabbra fordulna. A fentiekben kifejtettek szerint a körülmények rendkívül kedveznének a Kínából az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős mennyiségű behozatal növekedésének. Ez feltehetően aláásná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető dömpingelt behozatal nyomást gyakorolhatna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat veszíthetne piaci részesedéséből, ami ennek következtében hátrányosan érintené az uniós gazdasági ágazat továbbra is bizonytalan pénzügyi teljesítményét. Emlékeztetni kell, hogy az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakában (2003. január 1.-2007. szeptember 30.), azaz a dömpingellenes intézkedések bevezetése előtt az uniós gazdasági ágazatnak korlátoznia kellett a termelését az érintett termék bizonyos szegmenseiben a Kínából származó nagy mennyiségű import miatt (18). Ez negatív hatást gyakorolt a kapacitáskihasználásra és a nyereségességre.
(112)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem állapította meg a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzésében a kínai export mennyiségi hatását és annak az intézkedésekkel való viszonyát. Az érdekelt fél azzal érvelt, hogy:
i.
a kínai importot más forrásokból származó importtal váltották fel; ezeket az importokat az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon értékesítették és mindamellett az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár,
ii.
az intézkedések szintjének csökkenése a WTO-ajánlások végrehajtását követően nem eredményezte az uniós piacra irányuló kínai importvolumen növekedését;
iii.
a Kínából származó más típusú kötőelemek importja, amely nem tartozott a dömpingellenes intézkedések hatálya alá, 2009-től, az eredeti intézkedések bevezetésétől kezdődően szintén komoly visszaesést mutatott az importvolumen terén;
iv.
a kínai hazai piacon jelentkező növekvő keresletre tekintettel az uniós piacra irányuló kínai export jövőbeni növekedésének valószínűsége korlátozott; továbbá
v.
a kötőelemek kínai piaca és egyéb ázsiai piacai tovább fognak bővülni, amely csökkenti az Unióba irányuló kínai export jelentős növekedésének valószínűségét.
(113)
Ezen érvekre válaszul meg kell jegyezni, hogy:
i.
a kínai import valószínű káros hatását nem lehet az olyan harmadik országokból származó import hatásával összehasonlítani, mint Tajvan, Vietnam és Thaiföld. Valóban, ahogy azt a fenti (74) preambulumbekezdés is jelzi, bizonyos tények arra utalnak, hogy a kínai exportőrök továbbra is értékesítettek a horvát piacon (az ország uniós csatlakozását megelőzően) ahhoz hasonló átlagárakon, mint amelyeket az eredeti vizsgálatban jegyeztek; ezért ezek az árak jóval alacsonyabbak, mint ezekből a harmadik országokból jelentett árak a felülvizsgálati időszak folyamán. Ezenfelül, a (115) preambulumbekezdésben említettek szerint, az uniós gazdasági ágazat jelentős mennyiségeket értékesít mind szabványos, mind speciális termékekből, és ezért valószínű, hogy a kínai export (amely mind szabványos mind speciális termékekből áll) képes lesz kárt okozni a hatályban lévő vámtételek megszüntetése esetén;
ii.
a hatályban lévő vámtételek szintjének korlátozott mértékű - nevezetesen a módosítást megelőző 85 %-ról az azt követő 74,1 %-ra történő - csökkentését figyelembe véve a WTO-ajánlások végrehajtását követően, nem volt várható a Kínából származó import jelentős növekedése;
iii.
az intézkedés hatálya alá nem tartozó kötőelemek importmennyiségében bekövetkezett állítólagos csökkenést nem támasztják alá rendelkezésre álló statisztikai adatok. A 2009-2013 közötti időszakban a stabil havi 20-30 ezer tonnás mennyiséget fenntartották, miközben az intézkedések hatálya alá tartozó kötőelemek importvolumene 2009 februárjában azonnal visszaesett a havi 60 ezer tonnáról egy szinte nem létező szintre;
iv.
a kínai hazai értékesítések exportértékesítésekkel szembeni mennyiségi arányának várható, a kínai hazai kereslet növekedését tükröző változását ellensúlyozni fogja a teljes kínai termelési kapacitás növekedése a (101) preambulumbekezdésben ismertettek szerint; valamint
v.
az az állítás, hogy a kötőelemekre vonatkozó ázsiai kereslet növekszik, elavult forrásokon alapul, amelyek azzal számoltak, hogy a kötőelemekre vonatkozó globális kereslet mértéke 83 milliárd USD lesz 2016-ban. A Fastener Industry News Inc. által 2014 decemberében közzétett új piackutatási eredmények (19) a világpiaci keresletet 81 milliárd USD-re teszik 2018-ban, így kisebb növekedést irányoznak elő hosszabb időszakra kivetítve. Ráadásul a kereslet növekedése az ázsiai-csendes-óceáni térségben együtt jár a kapacitás növekedésével a Kínán kívüli egyéb harmadik országokban (pl. Indonézia, Malajzia, Thaiföld és Vietnam). Ezenfelül a kötőelemekre vonatkozó további termelési kapacitás kialakítása előtt viszonylag alacsony belépési korlátok állnak (idő, tőke és know-how szempontjából) és ezért az ellátás viszonylag gyorsan reagálhat a növekvő keresletre.
Ezért a fenti érveket el kell utasítani.
(114)
Ugyanez az érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzése nem vette figyelembe azt a tényt, hogy a Kínából származó alacsony kategóriájú termékek nem gyakorolhatnak az ár tekintetében nyomást a felső kategóriás termékekre, amelyet főleg az uniós gyártók állítanak elő.
(115)
Ezen érvre válaszul emlékeztetni kell arra, hogy az uniós termelés lefedi a kötőelemek teljes skáláját, míg egyes vállalatok különleges típusokra összpontosítanak (szabványos vagy speciális), mások a teljes termékkört kínálják. A mintába vett vállalatokban különösen az értékesítések jelentős részét a szabványos kötőelemek teszik ki és közülük három esetében az értékesítések többsége a felülvizsgálati időszakban a szabványos termékekből állt. Ezért egyértelműen hibás az az állítás, hogy az európai gazdasági ágazat csak speciális vagy felső kategóriás kötőelemeket állítana elő és ezért védve lenne a Kínából származó kárt okozó behozataltól, mivel ennek ellentmond a vizsgálat során gyűjtött és megvizsgált bizonyíték. Ezenfelül az is ismert, hogy a kínai kötőelemgyártó ágazat előirányozza a felső kategóriás termékek fejlesztését, amint azt a (78) preambulumbekezdés ismerteti. Ezért nagyon valószínű, hogy a jövőbeni kínai export termékösszetétele ugyanígy magában fogja foglalni a teljes skálát az alacsonytól a felső kategóriás termékekig, valamint az uniós gazdasági ágazat egésze érezni fogja az árnyomást, amely hatással lesz a termelési kapacitás kihasználtságára. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(116)
Végezetül két másik érdekelt fél felvetette azt az érvet, hogy a Bizottság az elemzésében hibásan feltételezte, hogy a Kínából származó termékek árai ugyanolyan alacsonyak lesznek, mint az eredeti vizsgálatban. A szóban forgó felek szerint nem ez lenne a helyzet, mivel jelentős emelkedés következett be a Kínában jegyzett árak terén, főleg a nyersanyagok és a munkaerő költségeinek növekedése, valamint a környezeti normák fejlődése miatt. Ennek következtében az esetleges áralákínálás alacsonyabb lesz és nem igazolja az intézkedések ilyen magas szinten történő kiterjesztését.
(117)
Eltekintve attól, hogy az intézkedések szintjét nem lehetett megváltoztatni egy hatályvesztési felülvizsgálat keretében, továbbá a kínai belföldi árakat és költségeket megbízhatatlannak tekintették az eredeti vizsgálatban annak eredményeként, hogy a kínai gyártók nem kapták meg a piacgazdasági elbánást, a következőket kell figyelembe venni. Először is, a kínai gyártók együttműködésének hiánya nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy ellenőrizze költségeiket és a Kínában állítólag bekövetkezett változásokat. A szóban forgó érdekelt felek beadványaikban nem szolgáltattak semmilyen bizonyítékot vagy megalapozott tényt. Másodszor hivatkozás történt a Horvátországban az ország uniós csatlakozását megelőzően megfigyelt árak szintjére, amely egyértelműen azt jelezte, hogy a kínai exportőrök továbbra is ahhoz hasonló árakat számítottak fel, mint az eredeti vizsgálat folyamán (lásd a (74) preambulumbekezdést). Ezért a fenti érvet el kellett utasítani.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(118)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(119)
Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(120)
A fenti (108) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára előnyös lenne az intézkedések fenntartása, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.
3. Az importőrök érdeke
(121)
Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Azonban csak két importőr működött együtt a vizsgálatban és töltötte ki a Bizottság kérdőíveit. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő uniós gazdasági ágazattól, valamint a főbb harmadik országok exportőreitől. Továbbá, a két együttműködő importőr közül egyik sem ellenezte a jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztését, habár megkérdőjelezték azok magas szintjét. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott hatályvesztési felülvizsgálat nem vezethet az intézkedések szintjének módosításához. A fentiek figyelembevételével, valamint általánosságban az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével.
(122)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél, nevezetesen a kötőelemek uniós forgalmazóinak két szövetsége azt állította, hogy a hatályos vámok ilyen magas szinten való bevezetése nem eredményezte a tisztességes verseny helyreállítását az uniós piacon, hanem inkább azt akadályozta meg, hogy a kínai import belépjen az uniós piacra. Ezek az érdekelt felek azt állították, hogy az intézkedések bármiféle kiterjesztése az uniós felhasználók és importőrök nemzetközi beszerzési lehetőségeinek további szűkülését eredményezné. Ezen érvelésre válaszul először is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedéseket nem azért vezették be, hogy megakadályozzák vagy elzárják az importot a megcélzott országból, hanem elsősorban a tisztességes piaci verseny helyreállítása érdekében. A hatályos vámok szintje a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításának eredménye, amelyet az eredeti vizsgálatban tett megállapítások alapján határoztak meg. Másodszor, a Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy a hatályban lévő vámtételek korlátozzák az ellátási forrásokat az uniós piacon. A rendelkezésre álló importstatisztikák azt mutatják, hogy a harmadik országokból származó import növekedett a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését követően. A vizsgálat nem állapított meg olyan elemeket, amelyek arra utaltak volna, hogy ezek a tendenciák nem maradnak fenn a jövőben. Ezért a fenti érveket el kellett utasítani.
(123)
Ráadásul ezen szövetségek egyike kijelentette, hogy bár az eredeti intézkedéseket nem tekinti teljes mértékben megfelelőnek és azok radikális és szükségtelen torzulásokat okoztak a kötőelemek piacán, azok hirtelen megszüntetése ugyanolyan károsnak bizonyulna, mint eredeti bevezetésük. Ez azt jelzi, hogy a kötőelemek forgalmazói képesek voltak ellátási láncaikat kiigazítani, tekintettel a hatályos intézkedésekre.
4. A felhasználók érdekei
(124)
Bár a felhasználók nem működtek együtt, ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat és az importőrök által szolgáltatott információkból lehetséges volt a felhasználók nézeteinek és álláspontjának azonosítása. Úgy tűnik, hogy a felhasználókat először is két kategóriába lehet sorolni: felső kategóriás termékeket felhasználók, akiknek nagyon magas minőségi elvárásoknak megfelelő kötőelemekre van szükségük, valamint egyéb felhasználók. A felső kategóriás termékeket felhasználók rendes esetben beszerezhetik a számukra szükséges termékeket az uniós gyártóktól, valamint egyes magasan specializált exportáló gyártóktól. Másrészt az egyéb felhasználók kategória (amely magában foglalhatja a felső kategóriás termékek azon felhasználóit is, akiknek kisebb igényeket támasztó alkalmazásokhoz olcsóbb termékekre van szükségük) a felhasználók azon kategóriáját jelenti, akik rendes esetben a kínai termékeket vették igénybe. A felhasználók e kategóriáját rendes esetben az importőrök szolgálják ki, és az együttműködő importőröknél tett látogatás folyamán gyűjtött vélemények szerint a felhasználók e kategóriájának szükségleteit jelenleg kellőképpen kielégíti az egyéb országokból, mint Tajvan, Thaiföld és Vietnam érkező behozatal. E rekonstrukció alapján, és tekintettel arra is, hogy egyetlen felhasználó sem döntött úgy, hogy részt vesz a jelenlegi vizsgálatban, arra lehet következtetni, hogy az intézkedések kiterjesztése nem lenne ellentétes a felhasználók érdekével, mivel úgy tűnt, azok jól és következmények nélkül alkalmazkodtak a Kínából származó kötőelemekre vonatkozó intézkedések fennállásához.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(125)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(126)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(127)
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb a 924/2012/EU végrehajtási rendelettel módosított 91/2009/EK rendelettel a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(128)
Amint azt a fenti (3) preambulumbekezdésben vázoltuk, az érintett termék Kínából származó behozatalára elrendelt, hatályos dömpingellenes vámokat kiterjesztették a Malajziában feladott azonos termék behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azt Malajziából származónak jelentették-e be, vagy sem. Az érintett termék behozatalára vonatkozóan érvényben tartandó dömpingellenes vámokat a (3) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint továbbra is ki kell terjeszteni a Malajziából feladott kötőelemek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azt Malajziából származónak jelentették-e be, vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól a 723/2011/EU rendelet alapján mentességet élvező exportáló gyártóknak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia.
(129)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentse az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések - amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg - egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
(130)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével.
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 and ex 7318 22 00 (TARIC-kódok: 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 és 7318220098) KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok, (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
54,1
A928
Minden más vállalat
74,1
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a Malajziában feladott - függetlenül attól, hogy Malajziából származóként jelentették-e be -, (jelenleg a 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095 TARIC-kódok alá besorolt) azonos vas és acél kötőelemek- behozatalaira. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:
Vállalat
TARIC-kiegészítő kód
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd.
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd.
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd.
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd.
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd.
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd.
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
(5) E cikk (4) bekezdésében kifejezetten említett vállalatok számára meghatározott mentességek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (4) bekezdésével elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(6) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.