KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/310
af 26. februar 2015
om ændring af forordning (EF) nr. 29/2009 om fastlæggelse af krav til datalink-tjenester i det fælles europæiske luftrum og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 441/2014
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det fælles europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) (1), særlig artikel 3, stk. 1 og 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 29/2009 (2) fastlægges krav til en samordnet indførelse af datalink-tjenester på grundlag af luft-jord punkt-til-punkt datakommunikation.
(2)
Luftfartstjenesteudøvere og operatører har rapporteret om tekniske problemer i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 29/2009, navnlig afbrydelser, såkaldte »provider aborts« (»PA«), af eksisterende luft-jord datakommunikation til at operere datalink-tjenester (»DLS«), som fører til en overskridelse af de acceptable præstationsniveauer. Derfor har visse luftfartstjenesteudøvere allerede truffet afbødende foranstaltninger, der består i at begrænse DLS-operationer til luftfartøjer, der er udstyret med specifik luftfartselektronik, gennem såkaldte »hvidlister« for at afhjælpe potentielle flyvesikkerhedsmæssige konsekvenser af disse PA for DLS-operationen.
(3)
Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (»EASA«) foretog på anmodning af Kommissionen en undersøgelse (3) med henblik på at udpege årsagen eller årsagerne til de pågældende tekniske problemer og anbefale foranstaltninger til afhjælpning heraf. Undersøgelsen viste, at de tilfældige PA ikke kunne tilskrives en enkelt, forudsigelige årsag, men snarere en kombination af faktorer i forbindelse med radiofrekvensmiljøet og den nuværende gennemførelse af datalink-infrastrukturen som et enkeltfrekvensnetværk. Det blev konstateret, at disse alt for hyppige PA udgør en forringelse af netværkets præstation, der potentielt kan udgøre flyvesikkerhedsrisici, ved at piloternes og flyveledernes arbejdsbyrde øges, og der skabes forvirring, hvorved situationsbevidstheden forringes.
(4)
EASA konkluderede i sin undersøgelsesrapport, at det kun er muligt at opnå acceptable præstationsniveauer for datalink ved at etablere en multifrekvensinfrastruktur, som også skal optimeres i forhold til forebyggelse af radiofrekvensforstyrrelser. EASA anbefalede, at der udarbejdes og gennemføres en handlingsplan for yderligere at undersøge de konstaterede tekniske problemer og validere de nødvendige tekniske løsninger. Disse foranstaltninger tager imidlertid tid, og EASA anbefalede derfor, at anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 29/2009 og tidsfristerne i nævnte forordning genovervejes. EASA anbefalede også, at gennemførelsen af handlingsplanen så vidt muligt udføres af implementeringsforvalteren, jf. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 (4).
(5)
Desuden offentliggjorde EASA, specifikt med henblik på at tackle det flyvesikkerhedsmæssige aspekt af DLS-operationer i henhold til forordning (EF) nr. 29/2009, den 23. maj 2014 Safety Information Bulletin nr. 2014-14, hvori det anbefales, at operatører går fra data til tale, når de oplever en stor mængde PA.
(6)
I tråd med EASA's henstillinger pålagde Kommissionen SESAR-fællesforetagendet at udarbejde en arbejdsplan for yderligere undersøgelse af de konstaterede problemer og gennemføre de specifikke foranstaltninger, som EASA anbefalede. Den arbejdsplan, som SESAR-fællesforetagendet har fremlagt, indebærer to faser af undersøgelser og afhjælpende foranstaltninger, der anses for nødvendige navnlig i forbindelse med problemerne med den jordbaserede datalink-infrastruktur og udarbejdelsen og valideringen af tekniske luftbårne løsninger. De foreløbige resultater og afhjælpende foranstaltninger forventes at foreligge i 2016, mens det kan være nødvendigt med to år mere for yderligere validering.
(7)
Anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 29/2009 bør derfor udskydes, især på grund af de konstaterede tekniske vanskeligheder og mangler ved den anvendte DLS-infrastrukturs præstation, hvilket allerede har ført til vedtagelsen af visse afbødende foranstaltninger, samt deres potentielle konsekvenser for luftfartssikkerheden, og eftersom de nødvendige undersøgelser og foranstaltninger med henblik på at påvise og afhjælpe problemerne forventes at være afsluttet i løbet af 2018.
(8)
Af samme årsager som nævnt i betragtning 7 og for at sikre sammenhængen mellem kravene i forordning (EF) nr. 29/2009 bør visse andre tidsfrister i nævnte forordning også ændres.
(9)
For at kunne udøve og operere DLS, der bygger på den krævede validerede jordbaserede DLS-kapacitet, bør datoerne ændres for anvendelsen af kravene i forbindelse med udstyret på jorden for det luftrum, der er defineret i del A og del B i bilag I til forordning (EF) nr. 29/2009, for at sikre, at den jordbaserede infrastruktur er til rådighed 24 måneder før anvendelsesdatoen for kravene i forbindelse med den luftbårne side. Medlemsstater med ansvar for det luftrum, der er defineret i del B i samme bilag, har dog allerede fået en længere frist til at gennemføre den påkrævede jordbaserede DLS-infrastruktur. Derfor er det ikke længere berettiget at skelne mellem luftrum, der er defineret i del A og B i dette bilag, for så vidt angår anvendelsesdatoerne.
(10)
Datoen, inden for hvilken operatørerne har pligt til at sikre, at det pågældende luftfartøj har kapacitet til at operere DLS i overensstemmelse med bilag II til forordning (EF) nr. 29/2009, bør desuden tilpasses, således at den svarer til den ændrede anvendelsesdato for denne forordning. For så vidt angår dette krav om kapacitet til at operere DLS, er det heller ikke længere berettiget at skelne mellem luftfartøjer på baggrund af datoen for deres individuelle luftdygtighedsbevis. Undtagelserne fra dette krav for visse kategorier af luftfartøjer såvel som den specifikke regel vedrørende nye statsluftfartøjer af transporttypen bør imidlertid bevares, og de relevante datoer bør tilpasses i overensstemmelse hermed for at bevare de pågældende bestemmelsers virkning i praksis. De nuværende datoer bør kun bibeholdes for undtagelsen vedrørende luftfartøjer med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 1. januar 2014 og udstyret med datalink-kapacitet, som er certificeret efter et af de relevante Eurocae-dokumenter, i hvert fald indtil videre i mangel af klare og overbevisende oplysninger, der begrunder en tilpasning.
(11)
Foranstaltningerne i denne forordning, navnlig ændringen af anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 29/2009, berører hverken de eksisterende muligheder i forbindelse med moduleringen af luftfartsafgifterne efter artikel 16 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 (5) eller tildeling af ATFM-slots i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 (6), medmindre dette bliver nødvendigt for at tage tilstrækkelig højde for eventuelle flyvesikkerhedsproblemer, der måtte opstå i denne forbindelse, for at tage hensyn til den omstændighed, at visse operatører allerede har forsynet eller på frivillig basis vil udstyre deres luftfartøjer med kapacitet til at operere DLS inden den ændrede forordnings anvendelsesdato, og at visse lufttrafiktjenesteudøvere allerede har gennemført en jordbaseret DLS-infrastruktur.
(12)
I henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 441/2014 (7) skal det kroatiske luftrum føjes til det luftrum, hvori forordning (EF) nr. 29/2009 finder anvendelse. Gennemførelsesforordning (EU) nr. 441/2014 finder imidlertid først anvendelse fra den 5. februar 2016. I betragtning af den aktuelle ændring af forordning (EF) nr. 29/2009 bør gennemførelsesforordning (EU) nr. 441/2014 af klarhedshensyn ophæves, og ændringen ved den pågældende forordning bør indsættes i nærværende forordning.
(13)
Forordning (EF) nr. 29/2009 bør derfor ændres.
(14)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum, der er nedsat ved artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 (8) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 29/2009 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 1, stk. 3, affattes således:
»3. Denne forordning finder anvendelse på alle flyvninger, der gennemføres som almen lufttrafik i overensstemmelse med instrumentflyveregler inden for luftrummet over flyveniveau 285 som defineret i del A og B i bilag I.«
2)
Artikel 3, stk. 2, 3, 4 og 5, affattes således:
»2. Operatørerne sikrer, at luftfartøjer, som gennemfører de i artikel 1, stk. 3, nævnte flyvninger, er i stand til at operere de datalink-tjenester, som defineres i bilag II senest fra den 5. februar 2020, jf. dog stk. 3.
3. Stk. 2 finder ikke anvendelse på:
a)
luftfartøjer med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 1. januar 2014 og udstyret med datalink-kapacitet, som er certificeret efter kravene i et af Eurocae-dokumenterne som specificeret i punkt 10 i bilag III
b)
luftfartøjer med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 31. december 2003, og som vil indstille deres operationer i det i artikel 1, stk. 3, omhandlede luftrum inden den 31. december 2022
c)
statsluftfartøjer
d)
luftfartøjer, som flyver i det i artikel 1, stk. 3, nævnte luftrum med henblik på afprøvning, levering eller vedligeholdelse, eller som er udstyret med datalink-komponenter, der midlertidigt er ude af drift, på betingelser, som fastlægges i den gældende minimumsudstyrsliste, der kræves ifølge punkt 1 i bilag III og forordning (EF) nr. 216/2008 samt dennes gennemførelsesbestemmelser.
4. Medlemsstater, der beslutter at udstyre nye statsluftfartøjer af transporttypen, som tages i brug efter den 1. januar 2019, med datalink-kapacitet i henhold til standarder, der ikke er specifikke for militærets driftskrav, skal sikre, at disse luftfartøjer er i stand til at operere de i bilag II definerede datalink-tjenester.«
3)
I artikel 15, andet afsnit, ændres »7. februar 2013« til »5. februar 2018«
4)
I del B i bilag I indsættes følgende efter »- Warszawa FIR«: »- Zagreb FIR«.
Artikel 2
Gennemførelsesforordning (EU) nr. 441/2014 ophæves.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/310 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. február 26.)
az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 29/2009/EK rendelet módosításáról és a 441/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (átjárhatósági rendelet) (1) és különösen annak 3. cikke (1) és (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 29/2009/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja a két pont közötti, levegő-föld adatkommunikációra épülő adatkapcsolat-szolgáltatások összehangolt bevezetéséhez szükséges követelményeket.
(2)
Léginavigációs szolgáltatók és üzemeltetők technikai problémákat jelentettek a 29/2009/EK rendelet alkalmazása során; különösen az adatkapcsolat-szolgáltatások („DLS”) működtetéséhez szükséges levegő-föld adatkapcsolat provider abort néven ismert megszakadásait („PA”, vagyis szolgáltató általi megszakítás), amelyek kívül esnek az elfogadható teljesítménykereteken. Ez okból egyes léginavigációs szolgáltatók már enyhítő intézkedéseket tettek azáltal, hogy a DLS-üzemet - úgynevezett „fehér listák” használatával - olyan légi járművekre korlátozták, amelyek fel vannak szerelve megfelelő repülőelektronikával, így enyhítve az adatkapcsolat-szolgáltatásban bekövetkező PA-k biztonsági kockázatát.
(3)
A Bizottság felkérésére az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) vizsgálatot (3) végzett, hogy felderítse az ezen technikai problémákat kiváltó okot vagy okokat, valamint ajánlásokat tegyen az azok megoldásához szükséges intézkedésekre. A vizsgálat feltárta, hogy a véletlenszerű PA-k nem egyetlen, megjósolható okra vezethetők vissza, hanem a rádiófrekvencia-környezethez és az adatkapcsolat-szolgáltatási infrastruktúra egyfrekvenciás megvalósításához kapcsolódó tényezők kombinációjára. Megállapították, hogy a véletlenszerű PA-k túlzottan magas aránya csökkenti a hálózat teljesítőképességét, ami potenciális veszélyt jelent a légi közlekedés biztonságára, mert növeli a pilóták és légiirányítók munkaterhét, valamint zavart okoz, ami a helyzetismeret elvesztését vonja maga után.
(4)
Az EASA arra a következtetésre jutott, hogy elfogadható szintű adatkapcsolati teljesítményt csak többfrekvenciás infrastruktúra létrehozásával lehet elérni, amelyet a rádiófrekvenciás interferenciák megelőzésére is optimalizálni kell. Javasolta egy akcióterv kidolgozását és végrehajtását az azonosított műszaki problémák további kivizsgálására és a szükséges műszaki megoldások validálására. Ezekhez az intézkedésekhez viszont időre van szükség, ezért az EASA javasolta a 29/2009/EK rendelet alkalmazási idejének és az abban foglalt határidőknek felülvizsgálatát. Az EASA azt is javasolta, hogy az akcióterv végrehajtását lehetőleg a 409/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (4) említett üzemeltetési vezető végezze.
(5)
Ezenfelül, kifejezetten a 29/2009/EK rendelet szerinti DLS-üzemnek a légi közlekedés biztonságát érintő vonatkozásairól az EASA 2014. május 23-án kiadta a 2014-14 sz. biztonsági tájékoztató hírlevelet (Safety Information Bulletin), amely javasolja az adatkapcsolatról a hangkapcsolatra való visszatérést gyakori PA-előfordulások esetén.
(6)
Az EASA-ajánlásokkal összhangban a Bizottság utasította a SESAR közös vállalkozást, hogy dolgozzon ki egy munkatervet az azonosított problémák további kivizsgálására és az EASA által ajánlott intézkedések végrehajtására. A SESAR közös vállalkozás által bemutatott munkaterv a tanulmányok és - különösen a földi adatkapcsolati infrastruktúra problémáival, illetve a légi műszaki megoldások megtalálásával és validálásával kapcsolatos - enyhítő intézkedések két fázisát tartalmazza. Az előzetes eredmények és enyhítő intézkedések 2016-ra várhatók, a további validálás még két évet vehet igénybe.
(7)
Ezért, különösen a telepített DLS infrastruktúra teljesítményében megfigyelhető hiányok és műszaki nehézségek miatt, amelyek már bizonyos enyhítő intézkedések bevezetését eredményezték, és ezeknek a repülésbiztonságra gyakorolt esetleges negatív hatásai miatt, valamint figyelembe véve, hogy az ezek azonosítását és javítását célzó tanulmányok és intézkedések előreláthatóan 2018 folyamán fejeződnek be, a 29/2009/EK rendelet alkalmazását el kell halasztani.
(8)
Ugyancsak a (7) preambulumbekezdésben említett okok miatt, valamint azért, hogy a 29/2009/EK rendeletben meghatározott követelmények következetesek maradjanak, az említett rendeletben foglalt egyes határidőket is módosítani kell.
(9)
Hogy az előírt validált földi DLS-potenciálra épülő adatkapcsolat-szolgáltatásokat nyújtani és működtetni lehessen, a 29/2009/EK rendelet I. mellékletének A. és B. részében meghatározott légterekhez tartozó földi berendezésekre vonatkozó követelmények alkalmazási időit úgy kell módosítani, hogy biztosítsák a földi infrastruktúra rendelkezésre állását 24 hónappal a légi oldalra vonatkozó követelmények alkalmazási ideje előtt. Az említett melléklet B. részében meghatározott légterekért felelős tagállamok azonban már hosszabb időt kaptak a szükséget földi DLS infrastruktúra megvalósítására. Ezért a továbbiakban nem indokolt az alkalmazás ideje szempontjából különbséget tenni az említett melléklet A. és B. részében meghatározott légterek között.
(10)
Ezen felül azt az időpontot is ki kell igazítani, amikortól az üzemeltetőknek biztosítaniuk kell, hogy az érintett légi járművek a 29/2009/EK rendelet II. melléklete szerint képesek legyenek működtetni a DLS-t, hogy az megfeleljen az említett rendelet módosított alkalmazási idejének. Továbbá, a DLS működtetésének képességére vonatkozó követelmény szempontjából a továbbiakban nem indokolt különbséget tenni a légi járművek között az egyedi légialkalmassági bizonyítványaik dátuma alapján. Az egyes légijármű-kategóriákra vonatkozó mentességeket e követelmény alól, valamint az új szállítási módra, az állami légi járművekre vonatkozó külön szabályt fenn kell tartani, és a vonatkozó időpontokat ki kell igazítani, hogy ezen szabályok továbbra is érvényesülhessenek a gyakorlatban. Csak az első alkalommal 2014. január 1-je előtt kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott és a vonatkozó Eurocae-dokumentumok egyikében szereplő követelmények alapján tanúsított adatkapcsolati berendezéssel felszerelt légi járművekre vonatkozó mentességekre kell, a módosításukat indokoló világos és meggyőző adatok hiányában - legalábbis egyelőre - fenntartani a jelenlegi időpontokat.
(11)
Az e rendeletben meghatározott intézkedések, különösen a 29/2009/EK rendelet alkalmazási idejének módosítása - feltételezve, hogy a légi közlekedés biztonságával kapcsolatosan esetleg felmerülő problémákat megfelelően kezelik -, nem érintik a léginavigációs díjaknak a 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 16. cikke szerinti modulációjának lehetőségét vagy a légiforgalomáramlás-szervezési (ATFM) résidőknek a 255/2010/EU bizottsági rendelet (6) szerinti kiosztását annak figyelembevételével, hogy egyes üzemeltetők már felszerelhették, vagy önkéntes alapon a rendelet módosított alkalmazási ideje előtt fel fogják szerelni légi járműveiket DLS üzemeltetési lehetőséggel, és hogy egyes légiforgalmi szolgáltatók már létrehoztak földi DLS infrastruktúrát.
(12)
A 441/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) értelmében a horvát légteret is fel kell venni azon légterek közé, amelyekre a 29/2009/EK rendeletet alkalmazni kell. A 441/2014/EU végrehajtási rendeletet azonban csak 2016. február 5-től kell alkalmazni. Figyelembe véve a 29/2009/EK rendelet jelenlegi módosítását, a 441/2014/EU végrehajtási rendeletet az egyértelműség érdekében hatályon kívül kell helyezni, és az abban a rendeletben foglalt módosításokat be kell építeni e rendeletbe.
(13)
A 29/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó, az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 5. cikke által létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 29/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Ez a rendelet az általános légi forgalomban műszeres repülési szabályok szerint üzemelő valamennyi légi járműre alkalmazandó az I. melléklet A. és B. részében meghatározott FL 285 feletti légtérben.”
;
2.
A 3. cikk (2), (3), (4) és (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A (3) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül, az üzemeltetők biztosítják, hogy az 1. cikk (3) bekezdésében említett repülést végrehajtó légi járművek 2020. február 5-től rendelkezzenek a II. mellékletben meghatározott adatkapcsolat-szolgáltatások működtetéséhez szükséges feltételekkel.
(3) A (2) bekezdés nem alkalmazandó a következőkre:
a)
az első alkalommal 2014. január 1-je előtt kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott és a III. melléklet 10. pontjában meghatározott Eurocae-dokumentumok egyikében szereplő követelmények alapján tanúsított adatkapcsolati berendezéssel felszerelt légi járművekre;
b)
az első alkalommal 2003. december 31. előtt kibocsátott egyedi légialkalmassági bizonyítvánnyal ellátott, és az üzemelésüket az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott légtérben 2022. december 31. előtt befejező légi járművekre;
c)
az állami légi járművekre;
d)
az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott légtérben tesztelési, átadási vagy karbantartási célokból repülést végző vagy a III. melléklet 1. pontjában és a 216/2008/EK rendeletben és végrehajtási szabályaiban előírt minimálisan szükséges berendezések alkalmazandó listáján (MEL) meghatározott feltételek mellett ideiglenesen üzemen kívüli adatkapcsolati rendszerelemekkel rendelkező légi járművekre.
(4) Azok a tagállamok, amelyek úgy határoznak, hogy a 2019. január 1. után üzembe helyezett, új állami szállító légi járműveken a nem kifejezetten katonai műveletekkel kapcsolatos követelmények körébe tartozó szabványok alapján megteremtik az adatkapcsolat-felvételének lehetőségét, biztosítják, hogy az említett légi járművek rendelkezzenek a II. mellékletben meghatározott adatkapcsolat-szolgáltatások működtetéséhez szükséges feltételekkel.”
;
3.
A 15. cikk második bekezdésében a „2013. február 7.” szövegrész helyébe a „2018. február 5.” szöveg lép.
4.
Az I. melléklet B. része a „- Warszawa FIR,” sor után a következő sorral egészül ki: „- Zagreb FIR,”.
2. cikk
A 441/2014/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. február 26-án.