KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 219/2014
af 7. marts 2014
om ændring af bilag I til Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 for så vidt angår de specifikke krav vedrørende inspektion af tamsvin efter slagtning
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (1), særlig artikel 17, stk. 1, og artikel 18, nr. 7), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 854/2004 er der fastsat særlige bestemmelser om tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter. Af forordningen følger det bl.a., at medlemsstaterne skal sikre, at der foretages offentlig kontrol af fersk kød i henhold til samme forordnings bilag I. Forordning (EF) nr. 854/2004 foreskriver også, at embedsdyrlægen skal foretage inspektion i slagterier, vildthåndteringsvirksomheder og opskæringsvirksomheder, der markedsfører fersk kød, i overensstemmelse med bl.a. de specifikke krav i afsnit IV i forordningens bilag I.
(2)
Afsnit IV, kapitel IV, del B, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004 indeholder specifikke krav vedrørende inspektion af tamsvin efter slagtning.
(3)
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) vedtog den 3. oktober 2011 en videnskabelig udtalelse om de folkesundhedsfarer, der skal afdækkes ved kødinspektion (svin) (2), hvori det konkluderes, at de palperinger og indsnit, der i dag kræves ved inspektion efter slagtning, indebærer en risiko for krydskontaminering, hvilket er forbundet med en bakteriel fare.
(4)
EFSA konkluderede endvidere, at de palperinger eller indsnit, der i dag anvendes ved inspektion efter slagtning, bør udelades for svin, der rutineslagtes, fordi risikoen for mikrobiel krydskontaminering er større end den risiko, der er forbundet med den potentielt nedsatte påvisningsgrad med hensyn til de forhold, som disse teknikker har til formål at påvise. Anvendelsen af disse manuelle metoder i forbindelse med inspektion efter slagtning bør begrænses til svin, som på grundlag af f.eks. visuel påvisning af relevante anomalier efter slagtning er sygdomsmistænkt.
(5)
På baggrund af EFSA's udtalelse bør de specifikke krav vedrørende inspektion af tamsvin efter slagtning, som er fastsat i afsnit IV, kapitel IV, del B, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004, ændres.
(6)
Hvis de epidemiologiske data eller andre oplysninger fra den bedrift, som dyrene kommer fra, information om fødevarekæden eller resultaterne af inspektion før slagtning eller visuel påvisning efter slagtning af relevante anomalier giver formodning om, at der potentielt er risiko for folkesundheden, dyresundheden eller dyrevelfærden, bør embedsdyrlægen selv kunne beslutte, hvilke palperinger og indsnit der skal foretages ved inspektionen efter slagtning for at fastslå, om kødet er egnet til konsum.
(7)
Med denne forordning ændres forordning (EF) nr. 854/2004, hvilket indebærer en tilpasning af både fødevarevirksomhedsledernes og de kompetente myndigheders nuværende praksis. Der bør derfor indrømmes udskudt anvendelse af nærværende forordning.
(8)
Forordning (EF) nr. 854/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(9)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I afsnit IV, kapitel IV, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004 affattes del B således:
»B. INSPEKTION EFTER SLAGTNING
1.
Slagtekroppe og slagtebiprodukter af svin underkastes følgende procedure for inspektion efter slagtning:
a)
Besigtigelse af hovedet og svælget. Besigtigelse af munden, mund- og svælgslimhinderne og tungen.
b)
Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret.
c)
Besigtigelse af hjertesækken og hjertet.
d)
Besigtigelse af mellemgulvet.
e)
Besigtigelse af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales).
f)
Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales).
g)
Besigtigelse af milten.
h)
Besigtigelse af nyrerne.
i)
Besigtigelse af brysthinden og bughinden.
j)
Besigtigelse af genitalierne (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret).
k)
Besigtigelse af yveret og dets lymfeknuder (Lnn. supramammarii).
l)
Besigtigelse af området omkring navlen og leddene hos unge dyr.
2.
Embedsdyrlægen gennemfører efterfølgende supplerende undersøgelser efter slagtning, med indsnit i og palpering af slagtekrop og slagtebiprodukter, såfremt et af følgende efter hans mening giver formodning om en potentiel risiko for folkesundheden, dyresundheden eller dyrevelfærden:
a)
kontrollen og analysen af information om fødevarekæden, som foretages i henhold til afsnit I, kapitel II, del A
b)
resultaterne af inspektionen før slagtning, som foretages i henhold til afsnit I, kapitel II, del B, og nærværende kapitel, del A
c)
resultaterne af kontrollen til verifikation af, at dyrevelfærdsbestemmelserne er overholdt, som foretages i henhold til afsnit I, kapitel II, del C
d)
resultaterne af inspektionen efter slagtning, som foretages i henhold til afsnit I, kapitel II, del D, og nærværende del, punkt 1
e)
yderligere epidemiologiske data eller andre oplysninger fra den bedrift, som dyrene kommer fra.
3.
De i punkt 2 omhandlede supplerende undersøgelser efter slagtning kan, afhængigt af de konstaterede risici, omfatte:
a)
indsnit i og undersøgelse af de mandibulære lymfeknuder (Lnn. mandibulares)
b)
palpering af lungerne og af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifurcationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum
c)
længdesnit i hjertet, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres
d)
palpering af leveren og dens lymfeknuder
e)
palpering af og om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne
f)
palpering af milten
g)
indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales)
h)
indsnit i yverets lymfeknuder
i)
palpering af området omkring navlen og leddene hos unge dyr og om nødvendigt indsnit i området omkring navlen og åbning af leddene.«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juni 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. marts 2014.
A BIZOTTSÁG 219/2014/EU RENDELETE
(2014. március 7.)
a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozó különleges követelmények tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésére és 18. cikke 7. pontjára,
mivel:
(1)
A 854/2004/EK rendelet különleges szabályokat állapít meg az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére. Többek között úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell a friss húsnak az I. melléklettel összhangban történő hatósági ellenőrzéseinek elvégzéséről. A 854/2004/EK rendelet azt is előírja, hogy a friss húst forgalomba hozó vágóhidakon, vadfeldolgozó-létesítményekben és vágóüzemekben a hatósági állatorvosnak vizsgálati feladatokat kell végrehajtania, többek között az említett rendelet I. mellékletének IV. szakaszában megállapított különleges követelményeknek megfelelően.
(2)
A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. része a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozó különleges követelményeket határozza meg.
(3)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2011. október 3-án tudományos szakvéleményt fogadott el azokról a közegészségügyi veszélyekről, amelyekre a hús (sertéshús) vizsgálata során figyelemmel kell lenni (2), és megállapította, hogy a levágást követő húsvizsgálatok során a jelenlegi előírások szerint elvégzendő tapintásos és bemetszéses vizsgálatok a baktériumokkal való keresztszennyeződés veszélyét hordozzák magukban.
(4)
Az EFSA azt is megállapította, hogy a rendes vágás során levágott sertések esetében a levágást követő húsvizsgálatok részeként jelenleg alkalmazott tapintástól és bemetszéstől el kell tekinteni, mivel a mikrobiológiai keresztszennyeződés kockázata nagyobb, mint annak a kockázata, hogy csökken az ezekkel a módszerekkel kiszűrhető kóros elváltozások kimutatásának esélye. A levágást követő húsvizsgálatok során alkalmazott, fent említett manuális módszereket azokra a sertésekre kell korlátozni, amelyeken a levágást követő szemrevételezés során rendellenességeket észleltek.
(5)
Az EFSA szakvéleménye szerint indokolt módosítani a 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. részében a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozóan meghatározott különleges követelményeket.
(6)
Ha az állatok származási gazdaságára vonatkozó járványügyi vagy egyéb adatok, illetve az élelmiszerláncra vonatkozó információk lehetséges közegészségügyi, állat-egészségügyi vagy állatjóléti kockázatokat jeleznek, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat vagy a levágást követő húsvizsgálat során szemrevételezéssel erre utaló rendellenességek észlelhetők, akkor a hatósági állatorvos dönti el, hogy a levágást követő húsvizsgálat során mely tapintásos és bemetszéses vizsgálatokat kell elvégezni annak megállapítására, hogy a hús emberi fogyasztásra alkalmas-e.
(7)
Az e rendeletben foglalt követelmények módosítják a 854/2004/EK rendeletet, ami azzal jár, hogy mind az élelmiszer-ipari vállalkozók, mind az illetékes hatóságok által jelenleg követett gyakorlatot módosítani kell. Indokolt tehát lehetővé tenni e rendelet késleltetett alkalmazását.
(8)
A 854/2004/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell.
(9)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. része helyébe a következő szöveg lép:
„B. LEVÁGÁST KÖVETŐ HÚSVIZSGÁLAT
1.
A sertések testén, illetve belső szerveiken az alábbi, levágást követő húsvizsgálati eljárásokat kell elvégezni:
a)
a fej és a torok szemrevételezéses vizsgálata, valamint a száj, a toroknyílás és a nyelv szemrevételezéses vizsgálata;
b)
a tüdő, a légcső és a nyelőcső szemrevételezéses vizsgálata;
c)
a szívburok és a szív szemrevételezéses vizsgálata;
d)
a rekeszizom szemrevételezéses vizsgálata;
e)
a máj, illetve a máj és a hasnyálmirigy nyirokcsomóinak (Lnn. portales) szemrevételezéses vizsgálata;
f)
a gyomor- és bélrendszer, a bélfodor, valamint a gyomor és a bélfodor nyirokcsomóinak (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales és caudales) szemrevételezéses vizsgálata;
g)
a lép szemrevételezéses vizsgálata;
h)
a vesék szemrevételezéses vizsgálata;
i)
a mellhártya és a hashártya szemrevételezéses vizsgálata;
j)
az ivarszervek szemrevételezéses vizsgálata (a pénisz kivételével, ha már eltávolították);
k)
kocáknál az emlő és nyirokcsomóinak (Lnn. supramammarii) szemrevételezéses vizsgálata;
l)
a fiatal állatok köldöktájékának és ízületeinek szemrevételezéses vizsgálata.
2.
A hatósági állatorvos az állat testén vagy belső szervein további tapintásos és bemetszéses vizsgálati eljárásokat is elvégezhet, ha megítélése szerint az alábbiak valamelyike közegészségügyi, állat-egészségügyi vagy állatjóléti kockázatokat jelez:
a)
az élelmiszerláncra vonatkozó információknak az I. szakasz II. fejezetének A. része szerint végzett ellenőrzései és elemzése;
b)
az I. szakasz II. fejezetének B. része és e fejezet A. része szerint elvégzett, a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat eredményei;
c)
az állatjóléti szabályok betartásával kapcsolatban az I. szakasz II. fejezete C. részének megfelelően végzett ellenőrzések eredményei;
d)
az I. szakasz II. fejezetének D. része és e rész 1. pontja szerint elvégzett, a levágást követő húsvizsgálat eredményei;
e)
az állatok származási gazdaságára vonatkozó további járványügyi vagy egyéb adatok.
3.
A felismert kockázatok függvényében a levágást követő, a 2. pontban említett további húsvizsgálatok a következőket foglalhatják magukban:
a)
az állkapocs alatti nyirokcsomók (Lnn. mandibulares) bemetszése és vizsgálata;
b)
a tüdő, a hörgők körüli nyirokcsomók és a gátorközi nyirokcsomók (Lnn. bifurcationes, eparteriales és mediastinales) tapintásos vizsgálata. A légcsövet és a főhörgőket hosszában fel kell nyitni, és a tüdőt a felső harmadánál, a fő tengelyére merőlegesen be kell metszeni; e bemetszéseket nem kell elvégezni, ha a tüdőt nem használják fel emberi fogyasztásra;
c)
a szív hosszanti irányú bemetszése a szívkamrák felnyitása és a kamraközi sövény átvágása céljából;
d)
a máj és nyirokcsomóinak tapintásos vizsgálata;
e)
a gyomor és a bélfodor nyirokcsomóinak tapintásos vizsgálata és - szükség esetén - bemetszése;
f)
a lép tapintásos vizsgálata;
g)
a vesék és a vese nyirokcsomóinak (Lnn. renales) bemetszése;
h)
az emlő feletti nyirokcsomók bemetszése;
i)
a fiatal állatok köldöktájékának és ízületeinek tapintásos vizsgálata, valamint szükség esetén a köldöktájék bemetszése és az ízületek felnyitása.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. június 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 7-én.