KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 702/2014
af 25. juni 2014
om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 1, stk. 1, litra a) og b,
efter offentliggørelse af udkast til denne forordning, jf. artikel 6 og artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 994/98,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Statslig finansiering, som opfylder kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, udgør statsstøtte og skal anmeldes til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. I medfør af traktatens artikel 109 kan Rådet imidlertid bestemme, at visse former for støtte er fritaget for denne anmeldelsespligt. I henhold til traktatens artikel 108, stk. 4, kan Kommissionen vedtage forordninger vedrørende disse former for støtte. Forordning (EF) nr. 994/98 giver Kommissionen bemyndigelse til efter traktatens artikel 109 at erklære, at visse kategorier af støtte kan fritages for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3. Kommissionen har med hjemmel i denne forordning vedtaget Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 (2), som finder anvendelse indtil den 30. juni 2014.
(2)
Den 22. juli 2013 blev forordning (EF) nr. 994/98 ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 733/2013 (3) for at give Kommissionen bemyndigelse til at udvide gruppefritagelsen til nye kategorier af støtte, for hvilke der kan opstilles klare forenelighedskriterier. Disse nye kategorier bør omfatte støtte til bevarelse af kultur- og naturarv, støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer og støtte til skovbrug, som på visse betingelser kan fritages fra anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3.
(3)
Det følger af traktatens artikel 42, at konkurrencereglerne kun finder anvendelse på produktionen af og handelen med landbrugsvarer i det omfang, Europa-Parlamentet og Rådet beslutter dette. I henhold til artikel 211, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (4) finder statsstøttereglerne med visse nærmere definerede undtagelser anvendelse på støtte til produktion af og handel med landbrugsprodukter. Derimod finder statsstøttereglerne ikke anvendelse på hverken de betalinger, medlemsstaterne foretager i forbindelse med foranstaltninger iværksat i henhold til nævnte forordning, som helt eller delvis finansieres af EU, eller på foranstaltninger efter forordningens artikel 213-218. De finder heller ikke anvendelse på betalinger foretaget af medlemsstaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (5) eller på supplerende national finansiering efter traktatens artikel 42. Disse betalinger, der har til formål at tilvejebringe supplerende national finansiering inden for rammerne af traktatens artikel 42, skal opfylde kriterierne i forordning (EU) nr. 1305/2013 for at kunne godkendes af Kommissionen som en del af en given medlemsstats landdistriktsprogram. Både den del, der medfinansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og supplerende national finansiering af foranstaltninger, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, er underlagt statsstøttereglerne.
(4)
Da en støttes økonomiske virkninger ikke afhænger af, om den delvis finansieres af EU eller udelukkende finansieres af en medlemsstat, bør der være overensstemmelse og sammenhæng mellem Kommissionens statsstøttepolitik og den støtte, der ydes inden for rammerne af EU's egen fælles landbrugspolitik og landdistriktspolitik.
(5)
Denne forordnings anvendelsesområde bør derfor afstemmes med forordning (EU) nr. 1305/2013, især hvad angår støtte til skovbrugssektoren og støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV) i landdistrikter. Denne forordning bør kun finde anvendelse på foranstaltninger i skovbrugssektoren og foranstaltninger til fordel for SMV i landdistrikter, som ikke falder ind under traktatens artikel 42, for så vidt disse foranstaltninger indgår i landdistriktsprogrammerne og medfinansieres af ELFUL. Denne forordning bør derimod ikke finde anvendelse på støtte til virksomheder i landdistrikter til aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, eller støtte til skovbrugssektoren, hvis der ikke er nogen direkte forbindelse til landdistriktsprogrammerne og ingen medfinansiering fra ELFUL. Til videnoverførsel og informationsaktioner i skovbrugssektoren og til konsulentbistand i skovbrugssektoren bør det dog være muligt at yde støtte uden for rammerne af landdistriktsprogrammer, som udelukkende finansieres af medlemsstaterne, forudsat at den opfylder forenelighedsbetingelserne i denne forordning.
(6)
Medlemsstaterne bør kunne benytte en forenklet procedure, når de skal indhente statsstøttegodkendelse for både den samfinansierede del og den supplerende finansiering af deres nationale landdistriktsprogrammer i overensstemmelse med artikel 81, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013. Denne støtte bør derfor være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, når den opfylder de relevante forenelighedskriterier i denne forordning.
(7)
Med sin meddelelse af 8. maj 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om modernisering af EU's statsstøttepolitik (6) indledte Kommissionen en generel revision af statsstøttereglerne. Denne moderniserings hovedmål er: i) at fremme bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst på et konkurrencedygtigt indre marked og samtidig bidrage til medlemsstaternes indsats for at opnå en mere effektiv udnyttelse af de offentlige finanser, ii) at koncentrere Kommissionens forudgående kontrol om de sager, som har størst indvirkning på det indre marked, og samtidig styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne om håndhævelsen af statsstøttereglerne og iii) at gøre reglerne mere ensartede og fremme en hurtigere og mere solid beslutningstagning på et mere oplyst grundlag, baseret på en klar økonomisk begrundelse, en fælles tilgang og entydige forpligtelser.
(8)
Denne forordning tager sigte på en bedre prioritering af regelhåndhævelsesindsatsen og en forenkling af reglerne og skal føre til øget gennemsigtighed, effektiv evaluering og kontrol med statsstøttereglernes overholdelse på nationalt plan og på EU-plan og samtidig bevare Kommissionens og medlemsstaternes institutionelle kompetencer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for nå disse mål.
(9)
Kommissionen har i talrige sager anvendt traktatens artikel 107 og 108 på virksomheder, der er aktive inden for produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, specielt inden for rammerne af forordning (EF) nr. 1857/2006, Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (7) og EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 (8). Den har herigennem opnået betydelige erfaringer på dette område. Kommissionens erfaringer har på den ene side gjort det muligt bedre at definere, på hvilke betingelser visse støttekategorier kan anses for at være forenelige med det indre marked, og at udvide gruppefritagelsernes anvendelsesområde, men på den anden side også gjort det klart, at det er nødvendigt at øge gennemsigtigheden og overvågningen og sikre en retvisende vurdering af omfattende ordninger og deres virkninger for konkurrencen på det indre marked.
(10)
De generelle betingelser for anvendelsen af denne forordning bør fastsættes på grundlag af en række fælles principper, som sikrer, at støtten tjener et formål af fælles interesse, har en klar tilskyndelsesvirkning, er hensigtsmæssig og står i et rimeligt forhold til målet, ydes under fuld gennemsigtighed og er genstand for kontrol og regelmæssig vurdering og ikke påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der skader den fælles interesse.
(11)
Støtte, der opfylder alle betingelserne i denne forordning, såvel de generelle betingelser som de betingelser, der er specifikke for de relevante støttekategorier, bør være fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3. For at sikre et effektivt tilsyn og forenkle administrationen uden derved at svække Kommissionens kontrol bør der ved fritaget støtte (støtteordninger og individuel støtte) udtrykkeligt henvises til denne forordning.
(12)
Statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, der ikke er omfattet af denne forordning, er fortsat anmeldelsespligtig efter traktatens artikel 108, stk. 3. Denne forordning berører ikke medlemsstaternes mulighed for at anmelde støtte til formål, der svarer til de i denne forordning omhandlede formål.
(13)
På grund af omfattende ordningers potentielt større indvirkning på samhandel og konkurrence bør ordninger med et gennemsnitligt årligt statsstøttebudget, der overstiger en tærskel, som fastsættes med udgangspunkt i en absolut værdi, i princippet underkastes en evaluering. Denne evaluering bør tage sigte på at kontrollere, om de antagelser og betingelser, der lå til grund for ordningens forenelighed, er opfyldt, og om ordningen fungerer effektivt i forhold til dens generelle og specifikke mål og indikatorer, og belyse ordningens virkninger for konkurrencen og samhandelen. For at sikre lige behandling bør denne evaluering gennemføres på grundlag af en af Kommissionen godkendt evalueringsplan. En sådan plan bør normalt udfærdiges, når ordningen udformes, og være godkendt, før ordningen træder i kraft, men det er ikke muligt i alle tilfælde. For at undgå forsinkelser i deres ikrafttræden bør denne forordning finde anvendelse på sådanne ordninger i en periode på højst seks måneder. Kommissionen kan efter at have godkendt evalueringsplanen beslutte at forlænge denne periode. Med henblik herpå bør evalueringsplanen anmeldes til Kommissionen senest 20 arbejdsdage efter ordningens ikrafttræden. Kommissionen kan også undtagelsesvist beslutte, at en evaluering på grund af sagens særlige forhold ikke er nødvendig. Kommissionen bør modtage de oplysninger fra medlemsstaten, som er nødvendige for vurderingen af evalueringsplanen og sætter den i stand til uden unødig forsinkelse at anmode om yderligere oplysninger, så medlemsstaten kan indsende manglende oplysninger, som Kommissionen måtte have brug for til at træffe en afgørelse. Da denne procedure er ny, vil Kommissionen i et særskilt dokument give detaljeret vejledning om den procedure, der finder anvendelse i seksmånedersperioden, hvor evalueringsplanen er under godkendelse, og om de skemaer, der skal benyttes i forbindelse med indsendelse af evalueringsplanen. Ændringer af ordninger, der er underlagt krav om evaluering, med undtagelse af ændringer, som ikke kan påvirke støtteordningens forenelighed efter denne forordning eller ikke i væsentlig grad kan påvirke indholdet af den godkendte evalueringsplan, bør vurderes under hensyntagen til udfaldet af en sådan evaluering og bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Ændringer af rent formel eller administrativ karakter og ændringer, der gennemføres inden for rammerne af EU-samfinansierede foranstaltninger, bør i princippet ikke betragtes som værende af væsentlig betydning for indholdet af den godkendte evalueringsplan.
(14)
Denne forordning bør ikke finde anvendelse på støtte, der er betinget af, at der anvendes indenlandske produkter frem for importerede eller på støtte til eksportrelaterede aktiviteter. Den bør navnlig ikke gælde for støtte til finansiering af etablering og drift af distributionsnet i en anden medlemsstat eller et tredjeland. Støtte til omkostninger ved deltagelse i messer eller udgifter til undersøgelser eller konsulenttjenester, der er nødvendige for at lancere et nyt eller eksisterende produkt på et nyt marked i en anden medlemsstat eller et tredjeland, bør normalt ikke betragtes som støtte til eksportrelaterede aktiviteter.
(15)
Kommissionen skal sikre, at godkendt støtte ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Derfor bør denne forordning ikke omfatte støtte til en støttemodtager, der ikke har efterkommet et påbud om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse eller beslutning har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked, med mindre der er tale om støtte til at råde bod på skader forårsaget af visse naturkatastrofer.
(16)
Støtte til kriseramte virksomheder bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, idet en sådan støtte bør vurderes i henhold til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (9) i den senest gældende udgave for at undgå omgåelse af disse bestemmelser, undtagen under visse omstændigheder, hvor der er tale om støtte, der i overensstemmelse med denne forordning ydes til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med naturkatastrofer, dyresygdomme eller skadedyrangreb på planter eller støtte til genopretning af skader på skove som følge af brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, dyresygdomme, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimaforandringsrelaterede begivenheder. Af folkesundhedshensyn og i betragtning af, at der er tale om en nødsituation, bør der ved støtte til bekæmpelse af dyresygdomme og støtte til destruktion og bortskaffelse af døde dyr under visse omstændigheder ikke sondres mellem støttemodtagende virksomheder på basis af deres økonomiske situation. Af hensyn til retssikkerheden bør der opstilles klare kriterier, som ikke forudsætter en vurdering af alle enkelthederne ved en virksomheds situation for at afgøre, om den i relation til denne forordning skal anses for at være kriseramt.
(17)
Hvis en statsstøtteforanstaltning eller de vilkår, der er knyttet til den, herunder finansieringsmåden, hvis den udgør en integrerende del af den, uundgåeligt vil føre til en overtrædelse af EU-retten, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked. Denne forordning bør derfor ikke finde anvendelse på uadskillelige overtrædelser af EU-lovgivningen.
(18)
Håndhævelsen af statsstøttereglerne afhænger i høj grad af medlemsstaternes samarbejde. Derfor bør medlemsstaterne træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne forordning overholdes, herunder også med hensyn til individuelle støtteforanstaltninger, der er omfattet af gruppefritagede ordninger.
(19)
På grund af den større risiko for påvirkning af samhandelen, de er forbundet med, bør store støttebeløb anmeldes til og vurderes af Kommissionen, hvad enten de ydes individuelt eller kumulativt. For visse kategorier af investeringsstøtte, der er omfattet af denne forordning, bør der derfor fastsættes tærskler i form af maksimale støttebeløb på et niveau, som tager hensyn til den pågældende kategori af støtte og dens sandsynlige virkninger for samhandelsvilkårene. Enhver støtte, der ydes over disse tærskler, bør fortsat være anmeldelsespligtig efter traktatens artikel 108, stk. 3. De tærskler, der fastsættes i denne forordning, bør ikke kunne omgås ved en kunstig opsplitning af støtteordninger eller støtteprojekter, f.eks. ved at opsplitte dem i flere støtteordninger eller støtteprojekter med nogenlunde samme karakteristika, formål eller støttemodtagere. Andre former for støtte bør ikke anses for at være forbundet med en stor risiko for påvirkning af samhandelsvilkårene, for så vidt forenelighedsbetingelserne er opfyldt og de i forordningen fastsatte maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb ikke er overskredet.
(20)
Af hensyn til gennemsigtigheden og for at sikre ligebehandling og effektiv kontrol, bør denne forordning kun finde anvendelse på støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (gennemsigtig støtte).
(21)
I denne forordning bør det fastsættes, på hvilke betingelser visse specifikke støtteinstrumenter såsom lån, garantier, skatteforanstaltninger og især tilbagebetalingspligtige forskud kan betragtes som gennemsigtige. Støtte indeholdt i garantier bør anses for at være gennemsigtig, når bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de minimumspræmier, der gælder for den pågældende virksomhedstype. For SMV'er fremgår det f.eks. af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (10), hvor stor den årlige garantipræmie skal være, for at en statsgaranti ikke anses for at udgøre statsstøtte. Den bør også betragtes som gennemsigtig, hvis den metodik, der anvendes til at beregne statsgarantiens støtteintensitet, er blevet anmeldt til og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier. Støtte indeholdt i risikofinansieringsforanstaltninger og kapitalindskud bør i relation til denne forordning ikke betragtes som gennemsigtig støtte.
(22)
Støtte, der ellers ville falde ind under denne forordning, men som ikke er gennemsigtig, skal altid anmeldes til Kommissionen. Kommissionen vil navnlig vurdere anmeldelser af ikkegennemsigtig støtte på grundlag af kriterierne i EU-retningslinjerne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter for 2014-2020 (11) eller andre relevante retningslinjer, rammebestemmelser eller meddelelser.
(23)
For at sikre, at støtten er nødvendig og fungerer som tilskyndelse til at videreudvikle aktiviteter eller projekter, bør denne forordning ikke finde anvendelse på støtte til aktiviteter eller projekter, som støttemodtageren under alle omstændigheder ville iværksætte også uden støtten. Der bør ikke kunne ydes støtte med tilbagevirkende kraft til aktiviteter eller projekter, som støttemodtageren allerede har gennemført. Støtte bør kun efter denne forordning være fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, først påbegyndes, efter at modtageren har indgivet en skriftlig ansøgning om støtten.
(24)
I forbindelse med enhver ad hoc-støtte, der er omfattet af denne forordning, og som ydes til en stor virksomhed, bør medlemsstaten ud over at efterprøve, om de betingelser angående tilskyndelsesvirkning, der gælder for SMV'er, er opfyldt, også sikre sig, at støttemodtageren i et internt dokument har analyseret mulighederne for at gennemføre det pågældende projekt eller den pågældende aktivitet med og uden støtte. Medlemsstaten bør kontrollere, at det af dette interne dokument fremgår, at der sker en væsentlig forøgelse af projektets eller aktivitetens størrelse eller omfang, en væsentlig forøgelse af det samlede beløb, støttemodtageren afsætter til det projekt eller den aktivitet, støtten ydes til, eller en væsentligt hurtigere gennemførelse af det pågældende projekt eller den pågældende aktivitet. Det bør desuden være muligt at godtgøre en tilskyndelsesvirkning på basis af, at investeringsprojektet eller aktiviteten ikke ville være blevet gennemført som sådant i det pågældende landdistrikt uden støtten.
(25)
Automatiske støtteordninger i form af skattefordele bør fortsat være underlagt en særlig betingelse med hensyn til tilskyndelsesvirkning, da den støtte, der følger af sådanne støtteordninger, ydes inden for rammerne af procedurer, der er forskellige fra dem, der gælder for andre kategorier af støtte. Denne særlige betingelse består i, at disse støtteordninger skal være vedtaget, før arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, påbegyndes. Denne betingelse finder imidlertid ikke anvendelse på efterfølgerordninger på skatteområdet, såfremt den relevante aktivitet allerede var omfattet af de foregående skattefordelsordninger. Ved vurderingen af sådanne støtteordningers tilskyndelsesvirkning er det det tidspunkt, hvor den skattemæssige foranstaltning første gang blev indført i den oprindelige ordning, som derved blev erstattet af efterfølgerordningen, der er afgørende.
(26)
For støtte til jordfordeling, fremstødsaktiviteter i form af publikationer, der tager sigte på at udbrede kendskabet til landbrugsprodukter i en bredere offentlighed, støtte til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, støtte til kompensation for udgifter til bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb samt tab forårsaget af disse dyresygdomme eller skadedyrangreb, støtte til dækning af udgifterne ved bortskaffelse og destruktion af døde dyr, støtte til forskning og udvikling, støtte til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer og støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedriften, bør kravet om tilskyndelsesvirkning ikke finde anvendelse, eller en tilskyndelsesvirkning bør formodes at bestå, når de i denne forordning fastsatte særlige betingelser for disse kategorier er opfyldt.
(27)
For at sikre, at støtten er proportional, dvs. står i rimeligt forhold til målet, og er begrænset til det nødvendige beløb, bør de maksimale støttebeløb så vidt muligt være udtrykt i støtteintensitet i forhold til nærmere fastlagte støtteberettigede omkostninger. Hvor de maksimale støtteintensiteter ikke kan bestemmes, fordi de støtteberettigede omkostninger ikke kan fastslås, eller for at forenkle reglerne for små beløb, bør der fastsættes nominelle maksimumstøttebeløb for at sikre, at støtten er proportional. Støtteintensiteterne og de maksimale støttebeløb bør i lyset af Kommissionens erfaringer fastsættes på et niveau, der sikrer, at konkurrencebegrænsningerne i den støttede sektor begrænses mest muligt, og samtidig tilgodeser målet om at fremme udvikling af økonomisk aktivitet i støttemodtagende virksomheder i landbrugssektoren og i landdistrikter samt i skovbrugssektoren. Af hensyn til sammenhængen med EU-finansierede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter bør lofterne harmoniseres med de lofter, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1305/2013, i det omfang hvor det stemmer overens med statsstøtteprincipperne.
(28)
Ved beregningen af støtteintensiteten bør der alene medtages støtteberettigede omkostninger. Denne forordning bør ikke kunne føre til fritagelse af støtte, der overstiger den relevante støtteintensitet, fordi der er medtaget omkostninger, der ikke er støtteberettigede. Fastlæggelsen af de støtteberettigede omkostninger skal understøttes af klar, detaljeret og ajourført dokumentation. Alle de tal, der lægges til grund, bør være tallene før ethvert fradrag af skatter og afgifter. Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til værdien på den dato, hvor støtten blev tildelt. De støtteberettigede omkostninger bør ligeledes tilbagediskonteres til deres værdi på den dato, hvor støtten blev ydet. Den rentesats, der skal anvendes til tilbagediskonteringsformål og til beregning af støttebeløbet ved støtte, der ikke ydes som tilskud, bør være henholdsvis den kalkulationsrente og den referencesats, som gælder på støttetidspunktet som fastsat i Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (12). Hvis støtten ydes som andet end tilskud, bør støttebeløbet udtrykkes i bruttosubventionsækvivalent. I tilfælde, hvor støtten ydes i form af skattefordele, skal tilbagediskonteringen af støttetrancher tage udgangspunkt i kalkulationsrenten på de forskellige tidspunkter, hvor skattefordelene får virkning. Brugen af tilbagebetalingspligtige forskud bør fremmes, idet disse risikodelingsinstrumenter er indrettet således, at de er stærkt befordrende for støttens tilskyndelsesvirkning. Det bør derfor fastsættes, at hvis der ydes støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, vil de støtteintensiteter, der gælder i henhold til denne forordning, kunne forhøjes.
(29)
For skattefordele i relation til fremtidig skat kendes den relevante diskonteringssats og støttetranchernes præcise størrelse ikke nødvendigvis i forvejen. I sådanne tilfælde bør medlemsstaten på forhånd fastsætte et loft over støttens tilbagediskonterede værdi under overholdelse af den gældende støtteintensitet. Når støttetranchens størrelse på et givet tidspunkt kendes, kan tilbagediskonteringen så finde sted med udgangspunkt i den på det pågældende tidspunkt gældende diskonteringssats. Den tilbagediskonterede værdi af hver støttetranche bør trækkes fra det samlede beløbsloft.
(30)
Ved vurderingen af, om de individuelle anmeldelsestærskler og de maksimale støtteintensiteter og støttebeløb, der er fastsat i denne forordning, er overholdt, er det den samlede statsstøtte til den pågældende aktivitet eller det pågældende projekt, der bør lægges til grund. Desuden bør denne forordning præcisere, under hvilke omstændigheder forskellige kategorier af støtte kan kumuleres. Støtte, der er fritaget for anmeldelsespligten ved denne forordning, kan kumuleres med enhver anden forenelig støtte, der er fritaget i henhold til en anden forordning eller godkendt af Kommissionen, så længe disse foranstaltninger vedrører forskellige identificerbare støtteberettigede omkostninger. Når der fra forskellige kilder ydes støtte til de samme - helt eller delvist overlappende - identificerbare støtteberettigede omkostninger, bør kumulering tillades op til den højeste støtteintensitet eller det højeste støttebeløb, der i henhold til denne forordning kan finde anvendelse på den relevante støtte. Denne forordning bør også fastsætte særlige regler om kumulation af støtte med og uden identificerbare støtteberettigede omkostninger og for kumulation med de minimis-støtte. Det er ofte tilfældet med de minimis-støtte, at den ikke ydes til eller ikke kan henregnes til specifikke identificerbare støtteberettigede omkostninger. Hvor det er tilfældet, bør det være muligt at kumulere de minimis-støtte med statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning. Er der derimod ydet de minimis-støtte til de samme identificerbare støtteberettigede omkostninger som den statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning, kumulation kun tillades op til den maksimale støtteintensitet, der er fastsat i denne forordnings kapitel III.
(31)
EU-finansiering, som forvaltes centralt af EU-institutioner, EU-agenturer, EU-kontorer, EU-fællesforetagender eller andre EU-organer, og som ikke direkte eller indirekte er underlagt medlemsstatens kontrol, udgør ikke statsstøtte. Hvis en sådan EU-finansiering kombineres med statsstøtte, bør kun sidstnævnte tages i betragtning ved vurderingen af, hvorvidt anmeldelsestærskler og maksimale støtteintensiteter eller maksimale støttebeløb er overholdt, forudsat at den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstiger de mest gunstige finansieringssatser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen.
(32)
Da statsstøtte omfattet af traktatens artikel 107, stk. 1, i princippet er forbudt, er det vigtigt, at enhver har mulighed for at kontrollere, om en støtte er ydet i overensstemmelse med de gældende bestemmelser. Gennemsigtighed omkring statsstøtte har afgørende betydning for en korrekt anvendelse af traktatens bestemmelser, og gennemsigtighed fører desuden til bedre overholdelse af reglerne og større ansvarlighed, muliggør peer review og medfører i sidste ende en mere effektiv anvendelse af offentlige midler. For at sikre gennemsigtighed bør det kræves, at medlemsstaterne etablerer centrale statsstøttewebsteder på regionalt eller nationalt plan med kortfattede oplysninger om hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning. Dette bør være en betingelse for den enkelte støtteforanstaltnings forenelighed med det indre marked. I overensstemmelse med standardpraksis ved offentliggørelse af oplysninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/37/EU (13) bør der benyttes et standardformat, som giver let adgang til søgning, downloading og offentliggørelse af oplysninger på internettet. Der bør offentliggøres links til alle medlemsstaternes statsstøttewebsteder på Kommissionens websted. I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 994/98, som ændret ved forordning (EU) nr. 733/2013, bør der på Kommissionens websted offentliggøres kortfattede oplysninger om hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning.
(33)
For offentliggørelse af oplysninger om individuelle støttetildelinger bør der på basis af støttens størrelse fastsættes tærskler for, hvornår sådanne oplysninger i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør kræves offentliggjort. På grundlag af en vurdering af de investeringsstøtteordninger inden for den primære landbrugssektor, der ifølge den årlige indberetning for 2013 havde de højeste årlige statsstøtteudgifter, og som kan anses for at have større fordrejende virkninger end de andre kategorier af støtte, har Kommissionen beregnet et gennemsnitligt støttebeløb pr. modtager på 59 596 EUR. For at mindske de administrative byrder for medlemsstaterne vil det derfor være hensigtsmæssigt at sætte tærsklen for offentliggørelse af oplysninger om tildelinger af individuel støtte til primære landbrugsproducenter til 60 000 EUR. Under hensyntagen til, at forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter har meget til fælles med forarbejdning og afsætning af industriprodukter bør tærsklen for krav om offentliggørelse af oplysninger om individuelle støttetildelinger til modtagere i disse delsektorer såvel som til skovbrugssektoren og aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, afpasses efter den tærskel, der er fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (14).
(34)
For at sikre en effektiv overvågning bør der i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 994/98 indføres en standardformular, som medlemsstaterne bør benytte til at indsende kortfattede oplysninger til Kommissionen, når de efter nærværende forordning yder støtte inden for rammerne af en støtteordning eller individuel støtte uden for rammerne af en støtteordning. Desuden bør der i overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (15) og med artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 994/98 fastsættes bestemmelser om, at medlemsstaterne hvert år skal indsende en rapport til Kommissionen om støtte, der efter denne forordning er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, herunder om opfyldelsen af særlige krav til visse støttekategorier.
(35)
Da den herfor nødvendige teknologi er tilstrækkeligt udbredt, bør de kortfattede oplysninger og den årlige rapport til Kommissionen indsendes via Kommissionens elektroniske systemer.
(36)
I overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 994/98 bør der desuden fastsættes regler for de fortegnelser, medlemsstaterne skal opbevare om støtte, som ved denne forordning er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, i lyset af den forældelsesfrist, der er fastsat i artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (16).
(37)
Med henblik på at styrke effektiviteten af de forenelighedsbetingelser, der fastsættes i denne forordning, bør Kommissionen kunne inddrage gruppefritagelsen for fremtidige støtteforanstaltninger, hvis disse krav ikke overholdes. Kommissionen bør kunne begrænse inddragelsen af gruppefritagelsen, så den kun inddrages for visse støttetyper, bestemte støttemodtagere eller foranstaltninger vedtaget af bestemte myndigheder, når det kun er for en begrænset gruppe af foranstaltningers eller for bestemte myndigheders vedkommende, at denne forordning ikke er overholdt. En sådan målrettet inddragelse af gruppefritagelsen bør være en rimelig og direkte følge af den konstaterede manglende overholdelse af denne forordning. Hvis forenelighedsbetingelserne i kapitel I og III ikke er overholdt, er den ydede støtte ikke omfattet af denne forordning og udgør derfor ulovlig støtte, som Kommissionen vil undersøge efter den relevante procedure i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999. At gruppefritagelsen inddrages med hensyn til fremtidige støtteforanstaltninger, fordi kravene i kapitel II ikke er opfyldt, ændrer intet ved, at hidtidige foranstaltninger, som stemte overens med denne forordning, var gruppefritagede.
(38)
Under henvisning til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), bør støtten ikke udelukkende medføre, at de driftsomkostninger, som støttemodtageren normalt selv skal afholde, nedbringes løbende eller med visse mellemrum, ligesom støtten bør stå i et rimeligt forhold til de problemer, der skal løses, for at sikre de samfundsøkonomiske fordele, der anses for at være i EU's interesse. Ensidige statsstøtteforanstaltninger, som blot har til formål at forbedre producenternes økonomiske situation, men som på ingen måde bidrager til sektorens udvikling, og navnlig støtte, som udelukkende ydes på grundlag af pris, mængde, produktionsenhed eller produktionsmiddelenhed, bør betragtes som driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked. Hvis den ydes i landbrugssektoren, vil en sådan støtte også ofte kunne forstyrre de fælles markedsordningers mekanismer. Denne forordnings anvendelsesområde bør derfor begrænses til bestemte former for støtte.
(39)
SMV'er spiller en afgørende rolle for jobskabelse og medvirker mere generelt til at skabe social stabilitet og en dynamisk økonomi. SMV'ernes udvikling kan imidlertid blive hæmmet af markedssvigt, som kan påføre dem en række typiske handicap. SMV'er har ofte vanskeligt ved at skaffe kapital eller lån på grund af visse finansmarkeders uvilje mod at løbe risici og den begrænsede sikkerhed, virksomhederne er i stand til at stille. Deres begrænsede ressourcer kan også begrænse deres adgang til information, især om ny teknologi og potentielle markeder. For at lette udviklingen af SMV'ers økonomiske aktiviteter bør denne forordning derfor fritage bestemte kategorier af støtte til SMV'er for anmeldelsespligten.
(40)
For at undgå forskelle, der kunne medføre konkurrencefordrejninger, og lette samordningen mellem EU-initiativer og medlemsstaternes initiativer vedrørende SMV'er, samt for at skabe administrativ klarhed og retssikkerhed, bør den definition af SMV, der gælder ved anvendelsen af denne forordning, baseres på definitionerne i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (17).
(41)
For at sikre sammenhængen med landdistriktspolitikken og opnå en forenkling af reglerne på baggrund af Kommissionens hidtidige erfaringer med anvendelsen af forordning (EU) nr. 1857/2006 og forordning (EU) nr. 800/2008 er det hensigtsmæssigt, at forskellige kategorier af støtte til SMV, der beskæftiger sig med primær produktion, forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter fritages fra anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3.
(42)
Disse kategorier bør især omfatte investeringsstøtte, såsom støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver eller flytning af bedriftsbygninger, etablerings- og startstøtte, såsom støtte til unge landbrugere og små landbrug, støtte til producentgrupper samt til deltagelse i kvalitetsordninger, støtte til virksomhedsudvikling, såsom støtte til videnoverførsels- og informationstiltag, til konsulentbistand, til fremstødsaktiviteter og til vikarordninger, støtte til risiko- og krisestyring, såsom støtte til kompensation for skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestille med naturkatastrofer, støtte til bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb og støtte til forsikringspræmier samt støtte til husdyrsektoren, der tager sigte på virkeliggørelse af fælles, almene mål såsom bevarelse af den genetiske kvalitet og beskyttelse af dyrs og menneskers sundhed. Denne støtte bør tage særligt sigte på at fremme konkurrenceevnen og bæredygtigheden i hele landbrugssektoren.
(43)
Desuden bør støtte til SMV'er, der er aktive i landdistrikter, fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, ved denne forordning. Af hensyn til sammenhængen mellem de foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, som finansieres inden for rammerne af ELFUL, og foranstaltninger finansieret fra supplerende nationale kilder, bør reglerne i denne forordning i videst mulige omfang stemme overens med reglerne i forordning (EU) nr. 1305/2013 samt delegerede retsakter og gennemførelsesbestemmelser vedtaget i henhold til denne forordning.
(44)
Andre kategorier af støtte såsom støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren, støtte til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren, støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter og støtte i skovbrugssektoren både til SMV og store virksomheder bør også være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Især hvad angår støtte i skovbrugssektoren, og for at sikre sammenhængen mellem landdistriktsforanstaltninger, der medfinansieres af ELFUL, og foranstaltninger, der finansieres med supplerende nationale midler eller foranstaltninger, som alene finansieres med statsstøtte, bør reglerne i denne forordning i videst mulige omfang stemme overens med reglerne i forordning (EU) nr. 1305/2013 samt delegerede retsakter og gennemførelsesbestemmelser hertil.
(45)
Støtte til SMV'er, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter, støtte til forskning og udvikling, støtte i skovbrugssektoren og støtte til SMV i landdistrikter til aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, vil desuden kunne fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, efter Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014. Hvis medlemsstaterne finder det mere hensigtsmæssigt, kan de vælge i stedet at yde støtte, som falder ind under ovennævnte kategorier, efter reglerne i forordning (EU) nr. 651/2014. Til SMV'er, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, kan medlemsstaterne i særdeleshed vælge at yde regional driftsstøtte til kompensation for andre meromkostninger end transportomkostninger i områder i den yderste periferi, støtte til SMV til konsulentbistand, risikofinansieringsstøtte, støtte til forskning, udvikling og innovation, støtte til SMV, miljøstøtte, uddannelsesstøtte og støtte til dårligt stillede arbejdstagere efter reglerne i forordning (EU) nr. 651/2014. I denne forbindelse og med henblik på at klarlægge forholdet mellem nærværende forordning og forordning (EU) nr. 651/2014 bør opmærksomheden henledes på, at de to forordninger har forskellige mål, støttekategorier og støttebetingelser, selv om de kan tage sigte på samme type støttemodtagere.
(46)
For at forbedre økonomien i de SMV, der er aktive i landbrugssektoren, og gøre dem mere miljøvenlige og effektive, og med henblik på at tilvejebringe den infrastruktur, der er nødvendig for udvikling af landbrug, og fremme investeringer, der ikke giver noget afkast, men som er nødvendige for at nå miljømål, bør der kunne ydes støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver, som bidrager til disse mål. Disse investeringer skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Desuden bør støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (18) kræver en miljøvurdering, være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
(47)
På grund af risikoen for, at målrettet investeringsstøtte i sektoren for primær landbrugsproduktion kan skabe konkurrencefordrejninger, bør investeringsstøtte, der ved denne forordning fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, ikke være begrænset til bestemte landbrugsprodukter. Dette bør dog ikke være til hinder for, at en medlemsstat kan udelukke visse landbrugsprodukter fra en bestemt støtteforanstaltning, navnlig i tilfælde, hvor der ikke kan findes normale afsætningsmuligheder. Desuden bør støtte til bestemte typer investeringer per definition anses for ikke at opfylde betingelserne for at være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, efter denne forordning.
(48)
For at sikre den rette balance mellem nødvendigheden af at mindske konkurrencefordrejninger mest muligt og målet om at fremme energi- og ressourceeffektivitet bør denne forordning for investeringer på landbrugsbedrifter med henblik på primær landbrugsproduktion åbne mulighed for at yde støtte til investeringer i produktion af biobrændstoffer eller energi på basis af vedvarende energikilder på bedriftsniveau, når denne produktion ikke overstiger bedriftens gennemsnitlige årlige forbrug af brændsel eller energi. I sådanne tilfælde bør støtte til biobrændstoffer kun være omfattet af denne forordning, for så vidt som den ydes til bæredygtige biobrændstoffer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (19).
(49)
For at fremme overgangen til produktion af mere avancerede former for biobrændstoffer i overensstemmelse med retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi bør støtte til fødevarebaserede biobrændstoffer imidlertid udelukkes fra støtte efter denne forordning ved støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter.
(50)
For at tilskynde til og lette unge landbrugeres etablering og udvikling af små, potentielt levedygtige bedrifter bør støtte til virksomhedsetablering fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. For at sikre, at de nyiværksatte landbrugsaktiviteter er bæredygtige, bør støtten gøres betinget af, at der er fremlagt en forretningsplan. Støtte til virksomhedsetablering bør kun omfatte opstartsperioden og ikke blive til driftsstøtte.
(51)
For at forbedre konkurrencedygtighed, ressourceeffektivitet og miljøvenlighed, fremme en bæredygtig drift og forbedre de samlede resultater i SMV bør støtte til videnoverførsel, informationsforanstaltninger og konsulentbistand samt salgsfremstød fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3.
(52)
For at sætte landbrugssektoren bedre i stand til at imødegå de udfordringer, øget konkurrence og konsolidering på efterfølgende markeder stiller dem overfor i relation til afsætning af landbrugsprodukter, også på lokale markeder, bør der tilskyndes til oprettelse af producentsammenslutninger. Etableringsstøtte til producentgrupper og producentsammenslutninger bør derfor fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Der bør kun kunne ydes støtte til producentgrupper og -sammenslutninger, der opfylder betingelserne for at blive betragtet som SMV. For at sikre, at producentgruppen eller -sammenslutningen bliver et levedygtigt foretagende, bør medlemsstatens officielle anerkendelse af producentsammenslutningen være betinget af, at den kompetente myndighed har fået forelagt en forretningsplan. For at undgå ydelse af driftsstøtte og bevare støttens tilskyndelsesvirkning bør dens maksimale varighed begrænses til fem år.
(53)
For at forbedre de pågældende landbrugsprodukters afsætningsmuligheder og tilføre dem større merværdi er det desuden hensigtsmæssigt at tilskynde SMV til at deltage i EU- eller nationale kvalitetsordninger, og støtte til ny deltagelse i kvalitetsordninger bør derfor fritages fra anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Da det er på tidspunktet for indtræden i sådanne kvalitetsordninger og i de første år af deres deltagelse, at de yderligere omkostninger og forpligtelser, som SMV påføres som følge af deres deltagelse, ikke i fuldt omfang kan tjenes ind på markedet, bør direkte støtte til støttemodtagerne begrænses til nye deltagere og en varighed på højst fem år. Desuden bør der kunne ydes støtte i form af subsidierede tjenester til omkostningerne ved obligatoriske kontrolforanstaltninger i kvalitetsordninger og til omkostningerne ved markedsundersøgelser eller udarbejdelse af ansøgninger om anerkendelse af EU-kvalitetsordninger.
(54)
God risiko- og krisestyring har central betydning for en bæredygtig og konkurrencedygtig landbrugssektor. Den primære landbrugsproduktion er udsat for særlige natur-, vejr- og sundhedsrelaterede risici og kriser. Støtte til risiko- og krisestyring og støtte til den animalske sektor bør derfor kun ydes til SMV, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion. Statsstøtte til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med naturkatastrofer, til bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb og støtte til betaling af forsikringspræmier bør kun ydes for at hjælpe støttemodtagerne med at overvinde særlige vanskeligheder, som de påføres til trods for, at de har truffet enhver rimelig foranstaltning for at mindske risikoen herfor. Statsstøtte bør ikke bevirke, at støttemodtagerne forledes til at løbe unødige risici. SMV'er, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion, bør selv bære konsekvenserne af uforsigtige valg af produktionsmetoder eller produkter.
(55)
Kommissionen har anvendt traktatens artikel 107 og 108 på støtte til bevarelse af natur- og kulturarv i adskillige tilfælde, især inden for rammerne af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 og forordning (EF) nr. 1857/2006. I årene 2007-2013 har investeringsstøtte til SMV til bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger været fritaget for anmeldelsespligten efter forordning (EF) nr. 1857/2006, mens investeringsstøtte til store virksomheder til bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger var underlagt anmeldelsespligt og skulle godkendes af Kommissionen på grundlag af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013. I det tidsrum har Kommissionen taget stilling til over 87 foranstaltninger, hvor der var tale om støtte til investeringer i bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger i landbrugsbedrifter. Projekter til bevarelse af natur- og kulturarv giver imidlertid normalt ikke anledning til større konkurrencefordrejninger, heller ikke selv om de gennemføres af store virksomheder. Kommissionen bør derfor også gøre brug af sine beføjelser i henhold til forordning (EF) nr. 994/98 med hensyn til støtte til bevarelse af natur- og kulturarv.
(56)
For at støtte til bevarelse af kultur- og naturarv kan være fritaget for anmeldelsespligten efter denne forordning, bør det kræves, at støtten ydes til investeringer i materielle aktiver eller anlægsarbejder, der tager sigte på bevarelse af kultur- eller naturarv. Den pågældende kultur- eller naturarv skal være beliggende på støttemodtagerens landbrugsbedrift og af den kompetente offentlige myndighed i medlemsstaten være officielt anerkendt som sådan. Eftersom anmeldelsestærsklen for denne støtte er sat til 500 000 EUR pr. investeringsprojekt, der betragtes som et mindre infrastrukturprojekt efter EU-retningslinjerne for statsstøtte til landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter for 2014-2020, bør støtteintensiteten i denne forordning sættes til op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
(57)
Nødsituationer forårsaget af naturkatastrofer kræver omgående handling fra de støtteydende myndigheders side. Det er derfor vigtigt at sikre en hurtig iværksættelse af den støtte, der skal ydes. Kommissionen har anvendt traktatens artikel 107 og 108 i et betydeligt antal afgørelser og beslutninger om kompensation for skader i landbrugssektoren forårsaget af naturkatastrofer. EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 åbnede allerede mulighed for at tillade støtteordninger, der tager sigte på kompensation for skader forvoldt af naturkatastrofer. I årene 2007-2012 har Kommissionen i henhold til EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 godkendt over 25 støtteforanstaltninger, hvor der var tale om at yde kompensation for skader i landbrugssektoren forårsaget af naturkatastrofer. Kommissionens erfaringer viser, at hvis disse foranstaltninger skal være effektive, er det nødvendigt at iværksætte dem hurtigt. Det er derfor nødvendigt at forenkle anmeldelsesproceduren for disse foranstaltninger. Disse foranstaltninger giver i kraft af deres karakter af kompensation og de klare forenelighedskriterier, de er underlagt, desuden ikke anledning til større konkurrencefordrejninger på det indre marked. Kommissionen bør derfor også gøre brug af sine beføjelser i henhold til forordning (EF) nr. 994/98 med hensyn til støtte ydet til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren.
(58)
Der bør derfor kunne ydes støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer til virksomheder i hele landbrugssektoren, såvel SMV som store virksomheder. Betingelserne for fritagelse af støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer bør i overensstemmelse med den allerede etablerede praksis være baseret på de nationale myndigheders officielle anerkendelse af den indtrufne begivenheds karakter af naturkatastrofe og på en direkte årsagsforbindelse mellem naturkatastrofen og den skade, støttemodtageren har lidt, og sikre, at overkompensering undgås. Medlemsstaterne bør i særdeleshed sikre, at der ikke sker overkompensering som følge af denne støttes kombination med andre kompensationer modtaget af støttemodtagerne, herunder ydelser fra forsikringsordninger.
(59)
Støtte til forskning og udvikling kan bidrage til bæredygtig økonomisk vækst og styrke konkurrenceevnen. På baggrund af Kommissionens erfaringer med anvendelsen af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013, Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (20) og forordning (EF) nr. 800/2008 på støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren er det hensigtsmæssigt at fritage støtte til forskning og udvikling, der opfylder de i denne forordning fastsatte betingelser, for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Eftersom fremme af forskning og udvikling er et vigtigt mål af fælles interesse, bør det i nærværende forordning kræves, at forskningsprojektet er af fælles interesse for alle virksomheder, der er aktive i en bestemt landbrugs- eller skovbrugssektor eller -delsektor. Oplysninger om forskningsprojektet og dets resultater bør gøres offentligt tilgængelige på internettet. Desuden bør forskningsresultaterne være tilgængelige for interesserede virksomheder uden vederlag.
(60)
Skovbrug spiller en central rolle for udvikling i landdistrikter. Kommissionen har anvendt traktatens artikel 107 og 108 på virksomheder i skovbrugssektoren i adskillige beslutninger og afgørelser, især inden for rammerne af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013. I årene 2007-2012 har Kommissionen godkendt 140 støtteforanstaltninger i skovbrugssektoren efter de ovennævnte rammebestemmelser. På baggrund af sine omfattende erfaringer med anvendelsen af disse bestemmelser på virksomheder i skovbrugssektoren finder Kommissionen, at den for at forenkle administrationen og samtidig sikre et effektivt tilsyn og en passende overvågning også bør gøre brug af de beføjelser, forordning (EF) nr. 994/98 giver den, med hensyn til støtte til skovbrugssektoren. Ifølge Kommissionens erfaringer giver støtte til skovbrugssektoren til foranstaltninger, der indgår i de nationale landdistriktsprogrammer, og som enten medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne medfinansierede foranstaltninger, ikke anledning til større konkurrencefordrejninger på det indre marked. Desuden fører støtte til videnoverførsel i skovbrugssektoren og støtte til konsulentbistand i skovbrugssektoren ikke til større konkurrencefordrejninger på det indre marked, heller ikke selv om støtten ydes uden for rammerne af landdistriktsprogrammerne. For disse foranstaltninger bør der i denne forordning opstilles klare kriterier for deres forenelighed med det indre marked. Disse kriterier bør i videst mulige omfang stemme overens med reglerne i forordning (EU) nr. 1305/2013 samt delegerede retsakter og gennemførelsesbestemmelser vedtaget i henhold denne forordning.
(61)
Disse støttekategorier bør især omfatte støtte til skovrejsning og etablering af skovområder, støtte til skovlandbrugssystemer, støtte til genopretning af skove efter brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb eller katastrofebegivenheder samt forebyggelse heraf, støtte til investeringer i forbedring af skovøkosystemers modstandsdygtighed og miljøværdi, støtte til kompensation for ulemper i NATURA 2000-skovområder som defineret i artikel 3 i Rådets direktiv 92/43/EØF (21) og artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (22), støtte til miljø- og klimavenligt skovbrug og til skovbevarelse, støtte til videnoverførsel og informationsforanstaltninger, støtte til konsulentbistand, støtte til infrastrukturinvesteringer og støtte til investeringer i ny skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovbrugsprodukter. Støtte til skovbrugssektoren bør ikke føre til konkurrencefordrejninger og bør have neutrale virkninger på markedet.
(62)
Af hensyn til sammenhængen med forordning (EU) nr. 1305/2013 og for at forenkle reglerne for opnåelse af statsstøttegodkendelse for den medfinansierede del og den supplerende finansiering af de nationale landdistriktsudviklingsprogrammer bør de støtteforanstaltninger i skovbrugssektoren, som fritages for anmeldelsespligten ved denne forordning, svare til den underliggende landdistriktsudviklingsforanstaltning, og støtten bør kun ydes i henhold til og i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats landdistriktsudviklingsprogram. Støtteintensiteterne og de støtteberettigede omkostninger bør imidlertid også stemme overens med EU's generelle statsstøtteprincipper og statsstøttereglerne for landbrugssektoren. Omkostninger såsom driftskapital, der er nødvendige for og direkte knyttet til en ny investering, bør derfor ikke være støtteberettigede efter denne forordning. I overensstemmelse med de respektive landdistriktsprogrammer, som Kommissionen har godkendt, kan investeringer, som indgår i skovbrugsforanstaltninger, også omfatte engangsbehandling af skove, der er nødvendig til forberedelse af investeringen, når den pågældende landdistriktsforanstaltning åbner mulighed herfor. Det bør være muligt at yde støtte til videnoverførsel, til konsulentbistand og til jordfordeling i skovbrugssektoren, uanset om denne støtte ydes inden for rammerne af det nationale landdistriktsprogram eller ej.
(63)
Økonomisk diversificering og iværksættelse af nye økonomiske aktiviteter har afgørende betydning for landdistrikternes udvikling og konkurrenceevne, især for SMV'erne, som er rygraden i økonomien i EU's landdistrikter. I henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013 kan der ydes støtte til ikkelandbrugsmæssig erhvervsudvikling i landdistrikterne med det formål at fremme beskæftigelsen og skabe arbejdspladser af høj kvalitet i landdistrikter, bevare allerede eksisterende arbejdspladser, mindske sæsonmæssige udsving i beskæftigelsen og fremme udviklingen af erhvervssektorer uden for landbruget og fødevareforarbejdningen og samtidig fremme virksomhedsintegration og lokale tværsektorielle forbindelser.
(64)
Af hensyn til sammenhængen med forordning (EU) nr. 1305/2013 og for at forenkle reglerne for opnåelse af statsstøttegodkendelse for den medfinansierede del og den supplerende nationale finansiering af landdistriktsprogrammer bør denne forordning fritage forskellige kategorier af støtte til SMV i landdistrikter fra anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Disse kategorier af støtte bør især omfatte støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter eller produktion af bomuld, støtte til etablering af nye virksomheder med ikkelandbrugsmæssige aktiviteter, støtte til konsulentbistand, støtte til videnoverførsel og informationsforanstaltninger og støtte til landbrugeres nye deltagelse i kvalitetsordninger for bomuld og fødevarer samt salgsfremstød for fødevarer. For at være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, skal støtteforanstaltningen svare til den underliggende landdistriktsforanstaltning, og støtten bør kun ydes i henhold til og i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats landdistriktsprogram. Støtteintensiteterne og de støtteberettigede omkostninger bør imidlertid også stemme overens med EU's generelle statsstøtteprincipper og de horisontale statsstøtteregler. Omkostninger såsom driftskapital, der er nødvendige for og direkte knyttet til en ny investering, bør derfor ikke være støtteberettigede efter denne forordning.
(65)
For støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter med henblik på energiproduktion bør det præciseres, at investeringer i produktion af biobrændstoffer eller energi på basis af vedvarende energikilder ikke er støtteberettigede efter denne forordning. I princippet bør de horisontale regler for miljø- og energistøtte finde anvendelse på sådanne investeringer.
(66)
Ved flere støttekategorier, som f.eks. a) støtte til markedsundersøgelser, produktudformning og -design og udarbejdelse af ansøgninger om godkendelse af kvalitetsordninger, b) støtte til omkostningerne ved obligatoriske kontrolforanstaltninger i forbindelse med kvalitetsordningerne, c) støtte til videnoverførsel og informationsaktiviteter, d) støtte til konsulentbistand, e) støtte til landbrugsvikarordninger, f) støtte til fremstødsaktiviteter, g) støtte til kompensation for omkostningerne ved forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb og h) støtte til husdyrbrug, bør støtten ydes indirekte til de endelige støttemodtagere, i form af naturalier, dvs. subsidierede tjenester. I disse tilfælde bør det være udbyderen af den pågældende tjeneste eller aktivitet, der får støtten udbetalt. Ved udvælgelsen af disse udbydere bør der tages behørigt hensyn til de gældende regler for offentlige udbud samt til principperne for en gennemsigtig, åben og ikkediskriminerende udvælgelsesproces.
(67)
Kommissionens erfaringer på dette område har vist, at det principielt er nødvendigt regelmæssigt at revidere statsstøttepolitikken. Derfor bør anvendelsesperioden for denne forordning begrænses. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte overgangsbestemmelser, herunder regler om en tilpasningsperiode for fritagne støtteordninger ved udløbet af nærværende forordnings anvendelsesperiode. Sådanne regler bør give medlemsstaterne tid til at tilpasse sig til det nye regelsæt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
INDHOLDSFORTEGNELSE
KAPITEL I:
FÆLLES BESTEMMELSER 13
KAPITEL II:
PROCEDUREKRAV 25
KAPITEL III:
STØTTEKATEGORIER 26
Afdeling 1:
Støtte til SMV, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion, forarbejdning af landbrugsprodukter eller afsætning af landbrugsprodukter 26
Afdeling 2:
Støtte til forskning og udvikling i landbrugssektoren 43
Afdeling 3:
Støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren 44
Afdeling 4:
Støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter 45
Afdeling 5:
Støtte til skovbrugssektoren 46
Afdeling 6:
Støtte til SMV i landdistrikter, som medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger 59
KAPITEL IV:
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 65
KAPITEL I
FÆLLES BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på følgende kategorier af støtte:
a)
støtte til mikrovirksomheder, små virksomheder og mellemstore virksomheder (SMV):
i)
der er aktive i landbrugssektoren, nærmere betegnet inden for primær landbrugsproduktion, forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter, idet artikel 14, 15, 16, 18 og 23 samt artikel 25-28 dog alene finder anvendelse på SMV, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion
ii)
til aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, i det omfang denne støtte ydes i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og enten medfinansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger
b)
støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter
c)
støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren
d)
støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren
e)
støtte til skovbrug.
2. Hvis medlemsstaterne finder det hensigtsmæssigt, kan de vælge at yde den i stk. 1, litra a), d) og e) omhandlede støtte på de betingelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. 651/2014, og i overensstemmelse hermed.
3. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtte til skovbrugssektoren, som ikke medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger, dog med undtagelse af artikel 31, 38, 39 og 43
b)
støtte til SMV til aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, og som ikke medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger.
4. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtteordninger efter denne forordnings artikel 17, 32 og 33, artikel 34, stk. 5, litra a)-c), samt artikel 35, 40, 41, og 44, hvis gennemsnitlige årlige statsstøttebudget overstiger 150 mio. EUR, efter seks måneder efter deres ikrafttrædelse. Efter en vurdering af den relevante evalueringsplan, som medlemsstaten har indsendt til Kommissionen, kan Kommissionen senest 20 uger efter ordningens ikrafttrædelse bestemme, at denne forordning fortsat skal finde anvendelse i en længere periode på disse støtteordninger
b)
enhver ændring af de i litra a) omhandlede støtteordninger, medmindre der er tale om ændringer, der ikke kan påvirke støtteordningens forenelighed med det indre marked efter denne forordning eller i væsentlig grad påvirke indholdet af den godkendte evalueringsplan
c)
støtte til eksportrelaterede aktiviteter rettet mod tredjelande eller medlemsstater, navnlig støtte, der er direkte knyttet til de eksporterede mængder, til etablering og drift af et distributionsnet eller til andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed
d)
støtte, som er betinget af, at der benyttes indenlandske varer frem for importerede varer.
5. Med undtagelse af artikel 30 finder denne forordning ikke anvendelse på:
a)
støtteordninger, der ikke udtrykkeligt udelukker udbetaling af individuel støtte til en virksomhed, som ikke har efterkommet et tilbagebetalingspåbud udstedt af Kommissionen i en afgørelse, hvor en støtte er fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked
b)
ad hoc-støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et påbud om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked.
6. Denne forordning finder ikke anvendelse på støtte til kriseramte virksomheder, med undtagelse af:
a)
støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer efter artikel 30, støtte til bekæmpelse af dyresygdomme efter artikel 26, stk. 8, og støtte til bortskaffelse og destruktion af døde dyr efter artikel 27, stk. 1, litra c), d) og e)
b)
følgende former for støtte, forudsat at virksomheden blev kriseramt på grund af tab eller skader forårsaget af en af nedennævnte begivenheder:
i)
støtte efter artikel 25 til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe
ii)
støtte efter artikel 26, stk. 8 og 9, til kompensation for omkostningerne ved bekæmpelse af skadedyrangreb samt for skader som følge af dyresygdomme eller skadedyrangreb
iii)
støtte efter artikel 34, stk. 5, litra d), til genopretning af skader på skove forårsaget af brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimaforandringsrelaterede begivenheder.
7. Denne forordning finder ikke anvendelse på støtte, der i sig selv, i kraft af de til støtten knyttede betingelser eller i kraft af dens finansieringsmåde, uundgåeligt vil føre til en overtrædelse af EU-retten, og navnlig ikke på:
a)
støtte, hvis ydelse er betinget af, at modtageren har sit hovedkontor eller hovedsageligt er etableret i den relevante medlemsstat
b)
støtte, hvis ydelse er betinget af, at modtageren gør brug af nationalt producerede varer eller nationale tjenesteydelser.
c)
støtte, der begrænser modtagernes mulighed for at udnytte forsknings-, udviklings- og innovationsresultaterne i andre medlemsstater.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »støtte«: enhver foranstaltning, der opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1
2) »SMV« eller »mikrovirksomheder, små virksomheder og mellemstore virksomheder«: virksomheder, der opfylder kriterierne i bilag I
3) »landbrugssektoren«: alle virksomheder, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion eller forarbejdning eller afsætning af landbrugsprodukter
4) »landbrugsprodukter«: produkter opført i traktatens bilag I med undtagelse af de fiskevarer og akvakulturprodukter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (23)
5) »primær landbrugsproduktion«: produktion af de produkter fra jordbrug og husdyrbrug, som er opført i bilag I til traktaten, uden at der udføres nogen anden handling, der ændrer disse produkters karakter
6) »forarbejdning af landbrugsprodukter«: enhver handling, hvorved et landbrugsprodukt omdannes til et andet landbrugsprodukt, undtagen aktiviteter på bedriften, der er nødvendige for at forberede et animalsk produkt eller et planteprodukt til det første salg
7) »afsætning af landbrugsprodukter«: opbevaring eller udstilling med henblik på salg, udbydelse til salg, levering eller enhver anden form for markedsføring, med undtagelse af en primærproducents første salg til forhandlere eller forarbejdningsvirksomheder og enhver aktivitet til forberedelse af et produkt til et sådant første salg; en primærproducents salg til endelige forbrugere betragtes som afsætning af landbrugsprodukter, hvis det finder sted i særskilte lokaler, der er indrettet til dette formål
8) »landbrugsbedrift«: en driftsenhed bestående af jord, bygninger og anlæg, der anvendes til primær produktion af landbrugsprodukter
9) »naturkatastrofer«: jordskælv, laviner, jordskred og oversvømmelser, tornadoer, orkaner, vulkanudbrud og naturligt opståede ukontrollable brande
10) »støtteordning«: enhver retsakt, på grundlag af hvilken der, uden at der kræves yderligere gennemførelsesforanstaltninger, kan ydes individuel støtte til virksomheder, som i akten er defineret på en generel og abstrakt måde, og enhver retsakt, på grundlag af hvilken der til en eller flere virksomheder kan ydes støtte, som ikke er knyttet til et specifikt projekt, i en ikke nærmere defineret periode og på et ikke nærmere defineret beløb
11) »evalueringsplan«: et dokument, der mindst indeholder følgende: målene med den støtteordning, der skal evalueres, evalueringsspørgsmålene, resultatindikatorerne, den metode, der planlægges anvendt ved evalueringen, kravene til dataindsamling, den foreslåede tidsplan for evalueringen, herunder datoen for indgivelse af den endelige evalueringsrapport, en beskrivelse af det uafhængige organ, der skal gennemføre evalueringen, eller de kriterier, der vil blive anvendt ved udvælgelsen af organet, samt den fremgangsmåde, der vil blive fulgt for at sikre, at evalueringen offentliggøres
12) »individuel støtte«:
a)
ad hoc-støtte samt
b)
støtte ydet til individuelle støttemodtagere på grundlag af en støtteordning
13) »ad hoc-støtte«: støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning
14) »kriseramt virksomhed«: en virksomhed, for hvilken mindst én af følgende omstændigheder gælder:
a)
for selskaber med begrænset ansvar (bortset fra en SMV, der har bestået i mindre end tre år), når over halvdelen af selskabets tegnede kapital er forsvundet som følge af akkumulerede tab. Dette er tilfældet, når der ved at trække de akkumulerede tab fra reserverne (og alle andre poster, der almindeligvis betragtes som en del af virksomhedens egenkapital) fremkommer et negativt akkumuleret beløb, som overstiger halvdelen af den tegnede kapital. I denne bestemmelse forstås ved »selskab med begrænset ansvar« navnlig de virksomhedstyper, der er nævnt i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (24), og »kapital« omfatter, når det er relevant, en eventuel kurspræmie
b)
for selskaber, hvor mindst nogle af selskabsdeltagerne hæfter ubegrænset for selskabets gæld (bortset fra en SMV, der har bestået i mindre end tre år), når over halvdelen af selskabets kapital som opført i selskabets regnskaber er forsvundet som følge af akkumulerede tab. I denne bestemmelse forstås ved »selskab, hvor mindst nogle af selskabsdeltagerne hæfter ubegrænset for selskabets gæld« navnlig de virksomhedstyper, der er nævnt i bilag II til direktiv 2013/34/EU.
c)
når virksomheden er under konkursbehandling eller efter de nationale regler opfylder kriterierne for konkursbehandling på begæring af dens kreditorer.
d)
når virksomheden har modtaget redningsstøtte og endnu ikke har tilbagebetalt lånet eller bragt garantien til ophør eller har modtaget omstruktureringsstøtte og stadig er underlagt en omstruktureringsplan.
e)
når virksomheden ikke er en SMV og i de seneste to år har haft:
i)
en gældsandel, dvs. et forhold mellem bogført gæld og egenkapital, på over 7,5 og
ii)
en EBITDA-rentedækningsgrad på under 1,0
15) »døde dyr«: dyr, som er blevet aflivet med eller uden endelig diagnose eller er døde (inklusive dødfødte og ufødte dyr) på en bedrift eller et andet sted eller under transport, men ikke er blevet slagtet til konsum
16) »ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe«: ugunstige vejrforhold såsom frost, storm, hagl, is, kraftig eller vedvarende regn eller alvorlig tørke, som ødelægger over 30 % af den gennemsnitlige produktion beregnet på basis af:
a)
den forudgående treårsperiode eller eller
b)
et treårsgennemsnit baseret på den foregående femårsperiode, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes
17) »andre ugunstige vejrforhold«: ugunstige vejrforhold, som ikke opfylder betingelserne i denne forordnings artikel 2, nr. 16
18) »skadegørere«: skadelige organismer som defineret i artikel 2, stk. 1, litra e), i Rådets direktiv 2000/29/EF (25)
19) »katastrofebegivenhed«: en uforudset hændelse af biotisk eller abiotisk art forårsaget af menneskelig aktivitet, som fører til betydelige forstyrrelser i skovstrukturer og på sigt forårsager betydelige økonomiske skader i skovbrugssektoren
20) »bruttosubventionsækvivalent«: den beløbsværdi, støtten ville have, hvis den var blevet ydet i form at et tilskud til støttemodtageren før ethvert fradrag af skatter og afgifter
21) »materielle aktiver«: aktiver i form af jord, bygninger og anlæg, maskiner og udstyr
22) »immaterielle aktiver«: aktiver, der ikke er materialiseret i et fysisk eller finansielt aktiv, såsom patenter, licenser, knowhow eller anden intellektuel ejendom
23) »skovlandbrugssystemer«: arealanvendelsessystemer, hvor der dyrkes træer sammen med landbrug på samme areal
24) »tilbagebetalingspligtigt forskud«: et lån til et projekt, der udbetales i en eller flere rater, og hvor betingelserne for tilbagebetalingen afhænger af projekts resultater
25) »projektets eller aktivitetens påbegyndelse«: enten aktiviteternes eller det med investeringen forbundne anlægsarbejdes start eller det første juridisk bindende tilsagn om køb af udstyr eller tjenester eller ethvert andet tilsagn, som gør investeringen irreversibel, alt efter hvad der sker først; køb af jord og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og gennemførelse af gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af projektet eller aktiviteten
26) »store virksomheder«: virksomheder, der ikke opfylder kriterierne i bilag I
27) »efterfølgerordning på skatteområdet«: en ordning i form af skattefordele, som udgør en ændret udgave af og erstatter en tidligere eksisterende ordning i form af skattefordele
28) »støtteintensitet«: bruttostøttebeløbet udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger, før ethvert fradrag af skat og andre afgifter
29) »dato for støttens tildeling«: den dato, hvor støttemodtageren gives ret til at modtage støtten i henhold til de gældende nationale retsregler
30) »EU-standarder«: obligatoriske standarder, der udgør en del af Den Europæiske Unions lovgivning og fastsætter det niveau, den enkelte virksomhed skal nå op på, især hvad angår miljø, hygiejne og dyrevelfærd; standarder eller mål fastsat på EU-plan, som er obligatoriske for medlemsstaten, men ikke for den enkelte virksomhed, betragtes dog ikke som obligatoriske EU-standarder
31) »landdistriktsprogram«: et program for udvikling af landdistrikter som omhandlet i artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013
32) »ikkeproduktive investeringer«: investeringer, der ikke fører til en væsentlig nettoforøgelse af bedriftens værdi eller rentabilitet
33) »investering i opfyldelse af en EU-standard«: investering foretaget til opfyldelse af en EU-standard efter den i EU-lovgivningen fastsatte overgangsperiode
34) »ung landbruger«: en person, som ikke er over 40 år på det tidspunkt, hvor støtteansøgningen indgives, som har tilstrækkelige faglige kvalifikationer og kompetencer, og som for første gang etablerer sig på en landbrugsbedrift som driftsleder
35) »regioner i den yderste periferi«: de områder, der er nævnt i traktatens artikel 349, stk. 1
36) »mindre øer i Det Ægæiske Hav«: de mindre øer, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 229/2013 (26)
37) »mindre udviklede regioner«: områder med et bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger, der ligger under 75 % af det gennemsnitlige BNP i EU-27
38) »EU-25«: de 25 EU-medlemsstater, der var medlemsstater i EU i maj 2005
39) »EU-27«: de 27 EU-medlemsstater, der var medlemsstater i EU i januar 2007
40) »anlægsarbejder«: arbejder iværksat af landbrugeren selv eller dennes medhjælpere, som skaber et aktiv
41) »fødevarebaserede biobrændstoffer«: biobrændstoffer, der er fremstillet af korn og andre stivelsesholdige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, som defineret i Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 2009/28/EF om fremme af energi fra vedvarende energikilder (27)
42) »aktiv landbruger«: en aktiv landbruger som defineret i artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (28)
43) »producentgruppe eller -sammenslutning«: en gruppe eller sammenslutning, der er oprettet med det formål:
a)
at tilpasse medlemmernes produktion til markedskravene eller
b)
i fællesskab at markedsføre varer, herunder forberedelse til salg, centralisering af salg og levering til grossister eller
c)
at fastsætte fælles regler for produktionsinformation, især med hensyn til høst og disponibilitet og eller
d)
at varetage andre aktiviteter, som kan gennemføres af producentgrupper eller -sammenslutninger, f.eks. udvikling af erhvervs- og markedsføringsfærdigheder og tilrettelæggelse og fremme af innovationsprocesser
44) »faste omkostninger ved deltagelse i en kvalitetsordning«: omkostningerne ved at blive tilsluttet en støttet kvalitetsordning og det årlige bidrag for at deltage i denne ordning, herunder eventuelle omkostninger ved kontrol af, om ordningens varespecifikationer overholdes
45) »konsulentbistand«: udførlig rådgivning inden for rammerne af en og samme kontrakt
46) »medlem af en landbrugshusholdning«: en fysisk eller juridisk person eller en gruppe af fysiske eller juridiske personer, uanset hvilken retlig status gruppen og dens medlemmer har i henhold til national ret, dog ikke bedriftens arbejdstagere
47) »udgifter til test for transmissibel spongiform encephalopati (TSE) og bovin spongiform encephalopati (BSE)«: alle udgifter, herunder til testpakker, prøveudtagning, transport, undersøgelse, opbevaring og destruktion af prøver til tester, der gennemføres i henhold til kapitel C i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (29)
48) »stambog«: en bog, et register, et kartotek eller en database:
a)
som føres af en avlsorganisation eller -forening, der er officielt anerkendt i den medlemsstat, hvor avlsorganisationen eller -foreningen er oprettet, samt
b)
hvori racerent avlskvæg af en bestemt race indføres eller registreres med angivelse af dets afstamning
49) »beskyttede dyr«: ethvert dyr, der er beskyttet ved enten EU-lovgivning eller national lovgivning
50) »forsknings- og videnformidlingsorganisation«: en enhed, (f.eks. en højere læreanstalt eller et forskningsinstitut, et teknologioverførselsagentur, en innovationsformidler, en forskningsorienteret fysisk og/eller virtuel samarbejdsenhed), uanset dens retlige status (offentligretlig eller privatretlig status) eller finansieringsform, hvis primære mål er at drive grundforskning eller industriel forskning eller foretage eksperimentel udvikling og formidle resultaterne heraf til en bredere kreds gennem undervisning, offentliggørelse eller videnoverførsel. Hvis organisationen tillige udøver økonomiske aktiviteter, skal der føres særskilte regnskaber for omkostninger og indtægter ved disse økonomiske aktiviteter. Virksomheder, som kan øve indflydelse på en sådan organisation i deres egenskab af f.eks. aktionærer eller medlemmer, må ikke have privilegeret adgang til dens forskningskapacitet eller til de forskningsresultater, den opnår
51) »armslængdevilkår«: betingelserne for transaktionen mellem de kontraherende parter adskiller sig ikke fra dem, der ville være blevet aftalt mellem uafhængige virksomheder, og omfatter ikke noget element af ulovlig samordning; enhver transaktion indgået ved en åben, gennemsigtig og betingelsesløs udbudsprocedure anses for at opfylde armslængdeprincippet
52) »hurtigtvoksende træer«: træer med kort omdrift, hvor minimumperioden før fældning er sat til mindst 8 år og maksimumperioden før fældning til højst 20 år.
53) »træer til lavskov med kort omdriftstid«: af medlemsstaterne nærmere fastlagte træarter henhørende under KN-kode 06 02 9041, bestående af træagtige, flerårige afgrøder, hvis rodnet eller stubbe forbliver i jorden efter høst, hvorfra der vokser nye skud det følgende år, og som har en af medlemsstaterne nærmere fastsat maksimal omdriftstid
54) »transaktionsomkostninger«: yderligere omkostninger, som er knyttet til opfyldelsen af en forpligtelse, men ikke direkte knyttet til dens gennemførelse, eller som ikke indgår i de omkostninger eller det indtægtstab, som der ydes direkte kompensation for, og som kan beregnes på basis af standardomkostninger
55) »anden arealforvalter«: en virksomhed, der forvalter et areal, men som ikke er aktiv i landbrugssektoren
56) »forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter«: enhver handling udført på et landbrugsprodukt, hvorved der frembringes et produkt, som ikke er opført i bilag I til traktaten
57) »a)-områder«: de områder, der er opført på et godkendt regionalstøttekort for perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a)
58) »c)-områder«: de områder, der er opført på et godkendt regionalstøttekort for perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)
59) »tyndtbefolkede områder«: områder, som Kommissionen har anerkendt som sådanne i de enkelte afgørelser om regionalstøttekort for perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2020
60) »NUTS 3-region«: et område, der er klassificeret på niveau 3 i en fælles klassifikation af territoriale enheder til statistiske formål i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (30)
61) »ikkeprædefinerede c)-områder«: områder, som en medlemsstat efter eget skøn kan udpege som c)-områder, når den kan godtgøre, at de opfylder bestemte socioøkonomiske kriterier og er opført på et godkendt regionalstøttekort for perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)
62) »tidligere a)-område«: områder udpeget som a)-områder i et godkendt regionalstøttekort for perioden fra 1. januar 2011 til 30. juni 2014
63) »fødevarer«: fødevarer, som ikke er landbrugsprodukter, og som er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (31).
Artikel 3
Betingelser for fritagelse
Støtteordninger, individuel støtte, der ydes inden for rammerne af sådanne ordninger, og ad hoc-støtte er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2 eller 3, og fritaget for anmeldelsespligten i artikel 108, stk. 3, når støtten opfylder alle betingelserne i denne forordnings kapitel I samt de specifikke betingelser for de relevante støttekategorier i kapitel III.
Artikel 4
Anmeldelsestærskler
1. Denne forordning finder ikke anvendelse på individuel støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent overstiger følgende tærskler:
a)
for støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver i landbrugsbedrifter i forbindelse med primær landbrugsproduktion, jf. artikel 14: 500 000 EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt
b)
for støtte til investeringer i forbindelse med flytning af en bedriftsbygning, der resulterer i en modernisering af anlæg eller en forøgelse af produktionskapaciteten, jf. artikel 16, stk. 4: 500 000 EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt
c)
for støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter, jf. artikel 17: 7,5 mio. EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt
d)
for støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedriften, jf. artikel 29: 500 000 EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt
e)
for støtte til forskning og udvikling i landbrugssektoren, jf. artikel 31: 7,5 mio. EUR pr. projekt;
f)
for støtte til skovrejsning og etablering af skovområder, jf. artikel 32: 7,5 mio. EUR pr. etableringsprojekt
g)
for støtte til skovlandbrugssystemer, jf. artikel 33: 7,5 mio. EUR pr. etableringsprojekt
h)
for støtte til investeringer i forbedring af skovøkosystemers tilpasningsevne og miljømæssige værd, jf. artikel 35: 7,5 mio. EUR pr. investeringsprojekt
i)
for støtte til infrastrukturinvesteringer med henblik på udvikling, modernisering eller tilpasning i skovbrugssektoren, jf. artikel 40: 7,5 mio. EUR pr. investeringsprojekt
j)
for støtte til investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og markedsføring af skovbrugsprodukter, jf. artikel 41: 7,5 mio. EUR pr. investeringsprojekt
k)
for støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter eller produktion af bomuld, jf. artikel 44: 7,5 mio. EUR pr. investeringsprojekt
2. De i stk. 1 fastsatte tærskler må ikke omgås ved en kunstig opsplitning af støtteordninger eller støtteprojekter.
Artikel 5
Støttens gennemsigtighed
1. Denne forordning finder kun anvendelse på støtte, for hvilken bruttosubventionsækvivalenten kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«).
2. Følgende kategorier af støtte betragtes som gennemsigtige:
a)
støtte indeholdt i tilskud og rentetilskud
b)
støtte indeholdt i lån, når bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de gældende referencesatser på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet
c)
støtte indeholdt i garantier, når:
i)
bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de minimumspræmier, der er fastsat i en Kommissionsmeddelelse, eller
ii)
metoden til beregning af garantiens bruttosubventionsækvivalent er blevet godkendt på grundlag af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier eller enhver senere meddelelse herom, efter anmeldelsen af denne metode til Kommissionen i henhold til en forordning vedtaget af Kommissionen på statsstøtteområdet, der var gældende på det tidspunkt, og den godkendte metode udtrykkeligt tager sigte på den type garantier og den type underliggende transaktioner, der er relevante i forbindelse med anvendelsen af denne forordning
d)
støtte i form af skattefordele, når foranstaltningen omfatter et loft, som sikrer, at den gældende tærskel ikke overskrides
e)
støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, hvis det samlede pålydende ikke overstiger de tærskler, der finder anvendelse i henhold til denne forordning, eller hvis metoden til beregning af bruttosubventionsækvivalenten for det tilbagebetalingspligtige forskud inden gennemførelsen af foranstaltningen er blevet godkendt af Kommissionen på grundlag af en anmeldelse.
3. Ved anvendelsen af denne forordning betragtes følgende kategorier af støtte ikke som gennemsigtige:
a)
støtte indeholdt i kapitaltilførsler
b)
støtte indeholdt i risikofinansieringsforanstaltninger.
Artikel 6
Tilskyndelsesvirkning
1. Denne forordning finder kun anvendelse på støtte, der har en tilskyndelsesvirkning.
2. Støtte anses for at have tilskyndelsesvirkning, hvis modtageren før projektets eller aktivitetens påbegyndelse har indgivet en skriftlig støtteansøgning til den pågældende medlemsstat. Ansøgningen om støtte skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a)
virksomhedens navn og størrelse
b)
beskrivelse af projektet eller aktiviteten, med angivelse af start- og afslutningsdato
c)
projektets eller aktivitetens gennemførelsessted
d)
en liste over de støtteberettigede omkostninger
e)
støttens form (tilskud, lån, garanti, tilbagebetalingspligtigt forskud m.v.) samt størrelsen af den offentlige finansiering, der er nødvendig for projektet/aktiviteten
3. Ad hoc-støtte til store virksomheder anses for at have en tilskyndelsesvirkning, når betingelsen i stk. 2 er opfyldt, og medlemsstaten derudover, inden den yder den pågældende ad hoc-støtte, har kontrolleret, at den dokumentation, som støttemodtageren har udarbejdet, godtgør, at støtten vil resultere i en eller flere af følgende virkninger:
a)
væsentlig udvidelse af projektets/aktivitetens omfang på grund af støtten
b)
væsentlig forhøjelse af det samlede beløb, som støttemodtageren bruger til projektet/aktiviteten, på grund af støtten
c)
en betydeligt hurtigere gennemførelse af projektet/aktiviteten
d)
gennemførelse af et projekt, som ikke ville være blevet gennemført i det pågældende område eller ikke ville have været tilstrækkeligt rentabelt for støttemodtageren i det pågældende landdistrikt uden støtten
4. Uanset stk. 2 og 3 anses støtteforanstaltninger i form af skattefordele for at have en tilskyndelsesvirkning, når følgende betingelser er opfyldt:
a)
foranstaltningen giver ret til støtte efter objektive kriterier, og uden at medlemsstaten skal tage yderligere stilling dertil, og
b)
foranstaltningen er vedtaget og trådt i kraft, før arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, er påbegyndt, undtagen hvor der er tale om efterfølgerordninger på skatteområdet, såfremt aktiviteten allerede var omfattet af de foregående skattefordelsordninger.
5. Uanset stk. 2, 3 og 4 gælder kravet om tilskyndelsesvirkning ikke, eller en tilskyndelsesvirkning formodes at bestå, for følgende kategorier af støtte:
a)
støtteordninger med støtte til jordfordeling, når betingelserne i artikel 15 eller artikel 43 er opfyldt, og når
i)
støtteordningen giver ret til støtte efter objektive kriterier, og uden at medlemsstaten skal tage yderligere stilling dertil, og
ii)
støtteordningen er vedtaget og trådt i kraft, før støttemodtageren har afholdt de i artikel 15 og 43 omhandlede støtteberettigede omkostninger
b)
støtte til fremstødsaktiviteter i form af publikationer, der tager sigte på at udbrede kendskabet til landbrugsprodukter i en bredere offentlighed, når betingelserne i artikel 24, stk. 2, litra b), er opfyldt
c)
støtte til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, når betingelserne i artikel 25 er opfyldt
d)
støtte til kompensation for udgifter til bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb samt tab forårsaget af disse dyresygdomme eller skadedyrangreb, når betingelserne i artikel 26, stk. 9 og 10, er opfyldt
e)
støtte til dækning af udgifterne ved bortskaffelse og destruktion af døde dyr, når betingelserne i artikel 27, stk. 1, litra c), d) og e), er opfyldt
f)
støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedriften, når betingelserne i artikel 29 er opfyldt
g)
støtte til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer, når betingelserne i artikel 30 er opfyldt
h)
støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren, når betingelserne i artikel 31 er opfyldt
i)
støtte til genopretning af skader på skove som følge af brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimarelaterede begivenheder efter artikel 34, stk. 5, litra d), når betingelserne i artikel 34 er opfyldt.
Artikel 7
Støtteintensitet og støtteberettigede omkostninger
1. Ved beregningen af støtteintensiteten og de støtteberettigede omkostninger skal alle anvendte tal opgøres inden ethvert fradrag af skat eller andre afgifter. Der skal foreligge klar, specificeret og aktuel dokumentation for de støtteberettigede omkostninger.
2. Merværdiafgift (moms) er ikke en støtteberettiget omkostning, medmindre momsen ikke er refusionsberettiget efter national momslovgivning.
3. Hvis støtten ydes som andet end tilskud, er støttebeløbet støttens bruttosubventionsækvivalent.
4. Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til værdien på den dato, hvor støtten ydes. De støtteberettigede omkostninger tilbagediskonteres ligeledes til deres værdi på den dato, hvor støtten blev ydet. Den rentesats, der anvendes til tilbagediskonteringsformål, er den gældende kalkulationsrente på støttetidspunktet.
5. Når støtten ydes i form af skattefordele, sker tilbagediskonteringen af støttetrancher på grundlag af de diskonteringssatser, der gælder på de forskellige tidspunkter, hvor skattefordelen får virkning.
6. Når støtten ydes i form at tilbagebetalingspligtige forskud, som i mangel af en godkendt metode til beregning af deres bruttosubventionsækvivalent er udtrykt som en procentdel af de støtteberettigede omkostninger, og det indgår i foranstaltningen, at forskuddene, såfremt projektet på basis af en rimelig og forsigtig hypotese kan betegnes som vellykket, skal tilbagebetales med en forrentning svarende mindst til den gældende kalkulationsrente, da forskuddet blev ydet, kan de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i kapitel III, forhøjes med 10 procentpoint.
Artikel 8
Kumulering
1. Ved vurderingen af, om de anmeldelsestærskler, der er fastsat i artikel 4, og de maksimale støtteintensiteter og støttebeløb, der er fastsat i kapitel III, er overholdt, skal der tages hensyn til den samlede statsstøtte, der er ydet til den pågældende aktivitet eller projekt eller den pågældende virksomhed.
2. Når EU-finansiering, der forvaltes centralt af de institutioner, forvaltningsorganer, fællesforetagender eller andre organer i EU, som ikke er direkte eller indirekte under medlemsstatens kontrol, kombineres med statsstøtte, skal kun sidstnævnte tages i betragtning ved vurderingen af, hvorvidt anmeldelsestærsklerne og de maksimale støtteintensiteter og lofter er overholdt, forudsat at den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstiger de mest favorable satser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen.
3. Støtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger, som efter denne forordning er fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, kan kumuleres med:
a)
anden statsstøtte, så længe denne støtte vedrører andre identificerbare støtteberettigede omkostninger
b)
anden statsstøtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvad enten de overlapper delvist eller helt, på betingelse af, at en sådan kumulering ikke medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der finder anvendelse på denne støtte i henhold til denne forordning.
4. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, som er fritaget efter denne forordnings artikel 18 og 45, kan kumuleres med enhver anden statsstøtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger.
Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kumuleres med anden statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger op til den højeste relevante finansieringstærskel, som under de særlige omstændigheder i hvert enkelt tilfælde gælder i henhold til denne eller en anden gruppefritagelsesforordning eller afgørelse vedtaget af Kommissionen.
5. Støtte fritaget efter afdeling 1, 2 og 3 i kapitel III i denne forordning må ikke kumuleres med betalinger efter artikel 81, stk. 2, og artikel 82 i forordning (EU) nr. 1305/2013 til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering ville medføre en overskridelse af de maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb, der er fastsat i kapitel III.
6. Støtte fritaget efter denne forordning må ikke kumuleres med nogen form for de minimis-støtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering ville medføre en overskridelse af de maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb, der er fastsat i kapitel III.
7. Støtte til investeringer i genopretning af landbrugsproduktionspotentialet, jf. artikel 14, stk. 3, litra e), må ikke kumuleres med støtte til kompensation for materielle skader efter denne forordnings artikel 25, 26 og 30.
8. Etableringsstøtte til producentgrupper og -organisationer i landbrugssektoren efter artikel 19 i denne forordning må ikke kumuleres med støtte til oprettelse af producentsammenslutninger og -organisationer i landbrugssektoren efter artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013.
Etableringsstøtte til unge landbrugere og etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter efter denne forordnings artikel 18 må ikke kumuleres med støtte til virksomhedsetablering til unge landbrugere eller udvikling af små landbrugsbedrifter efter artikel 19, stk. 1, litra a), nr. i) og iii), i forordning (EU) nr. 1305/2013, hvis en sådan kumulering ville medføre en overskridelse af de maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb, der er fastsat i kapitel III.
Artikel 9
Offentliggørelse og information
1. Senest 10 arbejdsdage før ikrafttrædelsen af en støtteordning, der efter denne forordning er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, eller ydelsen af en ved denne forordning fritaget ad hoc-støtte fremsender medlemsstaten via Kommissionens elektroniske anmeldelsesapplikation, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 794/2004, kortfattede oplysninger om den pågældende støtte i det i bilag II til denne forordning fastlagte standardformat.
Senest ti arbejdsdage efter modtagelsen af de kortfattede oplysninger fremsender Kommissionen en kvittering for modtagelsen med et identifikationsnummer for støtten.
2. Medlemsstaten offentliggør på et centralt nationalt eller regionalt statsstøttewebsted:
a)
de i stk. 1 omhandlede kortfattede oplysninger eller et link hertil
b)
den fulde ordlyd af hver af de i stk. 1 omhandlede støtteforanstaltninger, herunder ændringer heraf, eller et link til den fulde ordlyd
c)
de i bilag III til denne forordning fastlagte oplysninger om alle individuelle støttetildelinger, der overstiger:
i)
60 000 EUR til støttemodtagere, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion
ii)
500 000 EUR til støttemodtagere, der er aktive inden for forarbejdning af landbrugsprodukter, afsætning af landbrugsprodukter eller i skovbrugssektoren eller til aktiviteter, der falder uden for traktatens artikel 42.
3. For støtteordninger i form af skattefordele anses denne betingelse for at være opfyldt, hvis medlemsstaten offentliggør de krævede oplysninger om individuelle støttetildelinger i følgende trancher i mio. EUR:
a)
0,06-0,5 kun ved støtte til primær landbrugsproduktion
b)
0,5-1
c)
1-2
d)
2-5
e)
5-10
f)
10-30 og
g)
30 og derover.
4. De i stk. 2, litra c), nævnte oplysninger angives og gøres tilgængelige på den i bilag III beskrevne standardiserede måde med effektive søge- og downloadfunktioner. De i stk. 2, litra c), nævnte oplysninger offentliggøres senest seks måneder efter datoen for støttens tildeling, eller, hvis det drejer sig om støtte i form af skattefordele, senest et år efter udløbet af fristen for indgivelse af skatteangivelsen, og skal være tilgængelige i mindst 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt.
5. Offentliggørelsen af støtteordningens eller ad hoc-foranstaltningens fulde ordlyd, jf. stk.1, skal bl.a. omfatte en udtrykkelig henvisning til denne forordning med angivelse af dens titel og henvisning til dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende samt de relevante særlige bestemmelser i kapitel III eller eventuelt til den nationale lov, der sikrer overholdelse af denne forordnings relevante bestemmelser. Desuden angives gennemførelsesbestemmelser til og ændringer af ordningen eller foranstaltningen.
6. Kommissionen offentliggør på sit websted:
a)
de i stk. 1 omhandlede kortfattede oplysninger
b)
links til alle medlemsstaternes statsstøttewebsteder som omhandlet i stk. 2.
7. Medlemsstaterne overholder bestemmelserne i stk. 2, 3 og 4 senest to år efter denne forordnings ikrafttræden.
Artikel 10
Undgåelse af dobbelt offentliggørelse
Ved ydelse af individuel støtte, som falder ind under forordning (EU) nr. 1305/2013, og som enten medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger, kan medlemsstaten vælge ikke at offentliggøre støttetildelingen på det i nærværende forordnings artikel 9, stk. 2, omhandlede statsstøttewebsted, forudsat at oplysningerne om den individuelle støtte allerede er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 111, 112 og 113 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (32). Medlemsstaten skal i så fald på sit centrale statsstøttewebsted henvise til det i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1306/2013 omhandlede websted.
KAPITEL II
PROCEDUREKRAV
Artikel 11
Inddragelse af gruppefritagelsen
Hvis en medlemsstat yder støtte, der hævdes at være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, efter denne forordning, uden at leve op til betingelserne i kapitel I-III, kan Kommissionen, efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger, vedtage en afgørelse om, at alle eller nogle af de fremtidige støtteforanstaltninger, som den pågældende medlemsstat vedtager, og som i øvrigt lever op til betingelserne i denne forordning, skal anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 3. De støtteforanstaltninger, der skal anmeldes, kan være begrænset til bestemte typer støtte, støtte ydet til bestemte støttemodtagere eller støtteforanstaltninger vedtaget af bestemte af den pågældende medlemsstats myndigheder.
Artikel 12
Indberetning
1. Medlemsstaterne fremsender i elektronisk form og i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EF) nr. 794/2004 en årlig rapport til Kommissionen om anvendelsen af denne forordning for hvert hele kalenderår eller for den del af et kalenderår, hvor denne forordning finder anvendelse.
2. Den årlige rapport skal desuden indeholde:
a)
oplysninger om dyresygdomme og skadedyrangreb efter artikel 26
b)
meteorologiske oplysninger om arten af, tidspunktet for, det relative omfang af og stedet for ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, jf. artikel 25, eller naturkatastrofer i landbrugssektoren, jf. artikel 30.
Artikel 13
Tilsyn
Medlemsstaterne fører detaljerede fortegnelser indeholdende alle de oplysninger og al den dokumentation, der er nødvendige for at fastslå, at alle betingelserne i denne forordning er opfyldt. Disse fortegnelser opbevares i ti år fra det tidspunkt, hvor ad hoc-støtten blev ydet, eller hvor der senest blev ydet støtte inden for rammerne af en støtteordning. På Kommissionens anmodning indsender medlemsstaten inden for en frist på 20 arbejdsdage eller en i anmodningen eventuelt fastsat længere frist alle de oplysninger og al den dokumentation, som Kommissionen finder nødvendige for at kunne føre tilsyn med anvendelsen af denne forordning.
KAPITEL III
STØTTEKATEGORIER
AFDELING 1
Støtte til SMV, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion, forarbejdning af landbrugsprodukter eller afsætning af landbrugsprodukter
Artikel 14
Støtte til investeringer i materielle og immaterielle aktiver i landbrugsbedrifter med henblik på primær landbrugsproduktion
1. Støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver i landbrugsbedrifter i forbindelse med primær landbrugsproduktion er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-14 samt kapitel I.
2. Investeringerne skal gennemføres af en eller flere støttemodtagere eller vedrøre et materielt eller immaterielt aktiv, som bruges af en eller flere støttemodtagere.
3. Investeringerne skal tage sigte på mindst et af følgende mål:
a)
forbedring af bedriftens samlede resultater og bæredygtighed, navnlig gennem nedbringelse af produktionsomkostninger og forbedring og omstilling af produktionen
b)
forbedring af det naturlige miljø, hygiejneforholdene eller dyrevelfærdsstandarden, forudsat at investeringerne er mere vidtgående end de gældende EU-standarder
c)
etablering og forbedring af infrastruktur til udvikling, tilpasning og modernisering af landbrug, herunder adgang til landbrugsarealer, jordfordeling og -forbedring, energi- og vandforsyning og energi- og vandbesparelse
d)
opfyldelse af mål for miljø- og klimavenligt landbrug, herunder bevarelse af den biologiske mangfoldighed af arter og naturtyper eller forbedring af skønheds- og rekreationsværdien af et Natura 2000-område eller et andet område af stor naturværdi som fastlagt i medlemsstatens nationale eller regionale landdistriktsprogram, så længe investeringerne ikke er produktive
e)
genoprettelse af produktionspotentiale efter skader forårsaget af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, dyresygdomme eller skadedyrangreb samt forebyggelse af skader som følge af sådanne begivenheder.
4. Investeringerne kan tage sigte på produktion af biobrændstoffer i bedriften eller produktion af energi på basis af vedvarende energikilder, forudsat at denne produktion ikke overstiger bedriftens gennemsnitlige årlige forbrug af energi eller brændstof.
Ved investering i produktion af biobrændstoffer må produktionsanlæggenes produktionskapacitet ikke overstige den pågældende landbrugsbedrifts gennemsnitlige årlige brændstofforbrug til transport, og de producerede biobrændstoffer må ikke sælges på markedet.
Ved investering i produktion af termisk energi og elektricitet på basis af vedvarende energi i landbrugsbedriften må produktionsanlæggene udelukkende bruges til dækning af støttemodtagerens eget energibehov, og deres produktionskapacitet må ikke overstige det samlede gennemsnitlige årlige forbrug af termisk energi og elektricitet på den pågældende bedrift, herunder landbrugshusholdningen. Der må kun sælges elektricitet til nettet i det omfang, hvor loftet over det årlige egetforbrug er overholdt.
Hvis investeringen i produktion af energi eller biobrændstoffer foretages af flere støttemodtagere med det formål at dække deres egne biobrændstof- og energibehov, beregnes alle støttemodtagernes gennemsnitlige årsforbrug ved at lægge de enkelte støttemodtageres årlige gennemsnitsforbrug sammen.
Ved investeringer i vedvarende energiinfrastruktur, som forbruger eller producerer energi, skal de eventuelle nationale minimumsstandarder for energieffektivitet være overholdt.
Investeringer i anlæg, der primært tager sigte på produktion af elektricitet på basis af biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre en af medlemsstaterne nærmere fastsat procentdel af varmen udnyttes.
Medlemsstaterne skal fastsætte begrænsninger i den andel, som korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder højst må tegne sig for ved produktion af bioenergi, herunder biobrændstoffer, i forskellige typer anlæg. Støtte til bioenergiinvesteringsprojekter må kun ydes for bioenergi, der opfylder bæredygtighedskriterierne i EU-lovgivningen, herunder artikel 17, stk. 2-6, i direktiv 2009/28/EF.
5. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
6. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende investering
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker
e)
udgifter til ikkeproduktive investeringer i tilknytning til de i stk. 3, litra (d)), nævnte mål
f)
i forbindelse med kunstvanding er det kun omkostningerne ved investeringer, som opfylder følgende betingelser, der er støtteberettigede:
i)
der skal for hele det område, hvor investeringen gennemføres, samt ethvert andet område, hvor miljøet vil kunne blive påvirket af investeringen, være anmeldt en vandområdeplan efter artikel 13 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (33) til Kommissionen. De foranstaltninger, der træffes under vandområdeplanen i overensstemmelse med direktivets artikel 11, og som er relevante for landbrugssektoren, skal være angivet i det relevante indsatsprogram. Måling af vandanvendelsen med henblik på måling af vand på niveauet for den støttede investering skal forefindes eller indføres som led i investeringen
ii)
investeringen skal føre til en reduktion af det hidtidige vandforbrug med mindst 25 %
I relation til litra f) gælder dog, at investeringer, der påvirker grund- eller overfladevand, hvis status er blevet identificeret som mindre end god i den relevante vandområdeplan på grund af vandkvantiteten, og investeringer, der fører til en nettoforøgelse af kunstvandingsområder, der påvirker et givet grund- eller overfladevandområde, ikke er støtteberettigede efter bestemmelserne i denne artikel.
Betingelserne i litra f), nr. i) og ii), finder ikke anvendelse på en investering i et eksisterende anlæg, som udelukkende påvirker energieffektiviteten, eller en investering i opførelse af et reservoir eller en investering i brugen af recirkulationsvand, som ikke berører et grund- eller overfladevandområde.
g)
for investeringer i genoprettelse af produktionspotentiale efter skader forårsaget af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, dyresygdomme eller skadedyrangreb er kun udgifter til genoprettelse af produktionspotentialet op til det niveau, det havde før den relevante begivenheds indtræden, støtteberettigede.
h)
for investeringer i forebyggelse af skader som følge af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, dyresygdomme eller skadedyrangreb kan de støtteberettigede omkostninger omfatte udgifterne til specifikke forebyggelsesforanstaltninger.
7. Andre omkostninger end de i stk. 6, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital betragtes ikke som en støtteberettiget omkostning.
8. Fra 1. januar 2017 kan støtte i forbindelse med kunstvanding kun ydes af medlemsstater, der for det vandområdedistrikt, hvori investeringen gennemføres, sikrer, at landbrugssektoren ved de forskellige vandanvendelser yder et bidrag til dækning af omkostningerne ved vandforsyning i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, første led, i direktiv 2000/60/EF, i det relevante omfang under hensyn til de samfundsmæssige, miljømæssige og økonomiske virkninger heraf samt de geografiske og klimatiske forhold i den eller de berørte regioner
9. Der må ikke ydes støtte til:
a)
køb af produktionsrettigheder, betalingsrettigheder og etårige planter
b)
udplantning af etårige planter
c)
dræningsarbejder
d)
investeringer i opfyldelse af EU-standarder med undtagelse af støtte, der ydes til unge landbrugere inden for de første 24 måneder efter deres etablering
e)
køb af dyr, medmindre der er tale om støtte til investeringer efter stk. 3, litra (e).
10. Støtten må ikke være begrænset til bestemte landbrugsprodukter og skal derfor kunne ydes enten inden for alle sektorer inden for primær landbrugsproduktion eller inden for hele planteavlssektoren eller husdyrbrugssektoren. En medlemsstat kan dog udelukke visse produkter fra at modtage støtte på grund af overkapacitet på det indre marked eller manglende afsætningsmuligheder.
11. Støtte efter stk. 1 må ikke ydes i strid med forbud eller restriktioner, som er fastsat i forordning (EU) nr. 1308/2013, heller ikke selv om sådanne forbud og restriktioner kun tager sigte på EU-støtte ydet i henhold til nævnte forordning.
12. Støtteintensiteten må højst udgøre:
a)
75 % af de støtteberettigede omkostninger i regioner i den yderste periferi
b)
75 % af de støtteberettigede omkostninger på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
c)
50 % af de støtteberettigede omkostninger i mindre udviklede regioner og i alle regioner, hvis BNP pr. indbygger i perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 lå på under 75 % af gennemsnittet i EU-25 i referenceperioden, men over 75 % af BNP-gennemsnittet i EU-27
d)
40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre regioner.
13. Satserne i stk. 12 kan forhøjes med 20 procentpoint, forudsat at den maksimale støtteintensitet ikke overstiger 90 %, ved støtte til:
a)
unge landbrugere eller landbrugere, som har etableret sig inden for de fem år, der gik forud for støtteansøgningsdatoen
b)
kollektive investeringer, såsom investeringer i lagerfaciliteter, der benyttes af en gruppe landbrugere, eller anlæg til klargøring af landbrugsprodukterne før markedsføring, og integrerede projekter, der indgår i flere foranstaltninger efter forordning (EU) nr. 1305/2013, herunder i forbindelse med fusioner af producentsammenslutninger
c)
investeringer i områder med naturbetingede og andre specifikke begrænsninger
d)
investeringer, hvortil der ydes støtte inden for rammerne af Det Europæiske Innovationspartnerskab (EIP), såsom investering i en ny bedriftsbygning til testning af en ny staldtype udviklet i en operationel gruppe bestående af landbrugere, videnskabsfolk og ikkestatslige dyrevelfærdsorganisationer
e)
investeringer i forbedring af miljø-, hygiejne- eller dyrevelfærdsstandarden, jf. stk.3, litra b); i forbindelse hermed må den forhøjede sats dog kun gælde for meromkostningerne ved at nå op på et højere niveau end det, der kræves af gældende EU-standarder, og uden at produktionskapaciteten dermed øges.
14. For ikkeproduktive investeringer i genoprettelse af produktionspotentiale, jf. stk. 3, litra (d), og investeringer i forebyggende foranstaltninger, jf. stk. 3, litra e), må den maksimale støtteintensitet ikke overstige 100 %.
For investeringer i forbindelse med forebyggende foranstaltninger efter stk. 3, litra e), må den maksimale støtteintensitet ikke overstige 80 %. Støtteintensiteten kan dog forhøjes op til 100 %, hvis investeringerne foretages kollektivt af mere end én støttemodtager.
Artikel 15
Støtte til jordfordeling i landbruget
Støtte til jordfordeling i landbruget er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, når den opfylder betingelserne i kapitel I og udelukkende ydes til dækning af rets- og administrationsomkostninger, herunder opmålingsomkostninger, og højst udgør 100 % af de faktisk afholdte omkostninger.
Artikel 16
Støtte til investeringer i forbindelse med flytning af bedriftsbygninger
1. Støtte til investeringer i forbindelse med flytning af bedriftsbygninger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-5 samt kapitel I.
2. Flytningen af bedriftsbygningen skal tjene et formål i almen interesse.
Den almene interesse, der lægges til grund for ydelse af støtte efter denne artikel, skal være nærmere angivet i medlemsstatens relevante bestemmelser.
3. Hvis flytningen består i nedrivning, bortskaffelse og genopførelse af eksisterende bygninger, kan støtteintensiteten være på op til 100 % af de faktisk afholdte omkostninger hertil.
4. Hvis flytningen foruden nedrivning, bortskaffelse og genopførelse af eksisterende bygninger som omhandlet i stk. 3 resulterer i en modernisering af disse bygninger eller en forøgelse af produktionskapaciteten, finder de i artikel 14, stk. 12 og 13, fastsatte støttesatser for investeringsstøtte anvendelse på omkostningerne ved moderniseringen af bygningerne eller forøgelsen af produktionskapaciteten.
Hvis der alene er tale om at udskifte eksisterende bygninger eller anlæg med nye, moderne bygninger eller anlæg uden nogen fundamental ændring af produktionen eller den anvendte teknologi, anses investeringen i denne forbindelse ikke for at resultere i en modernisering
5. Den maksimale støtteintensitet kan udgøre op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, hvor der er tale om flytning af aktiviteter i nærheden af bebyggelser i landdistrikter med sigte på at forbedre livskvaliteten og miljøet i bebyggelsen.
Artikel 17
Støtte til investeringer i forbindelse med forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter
1. Støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver i forbindelse med forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-10 samt kapitel I.
2. Investeringen skal tage sigte på forarbejdning af landbrugsprodukter eller afsætning af landbrugsprodukter.
3. Investeringer i forbindelse med produktion af fødevarebaserede biobrændstoffer er ikke støtteberettigede efter denne artikel.
4. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
5. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende foranstaltning
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
6. Andre omkostninger end de i stk. 5, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital betragtes ikke som støtteberettigede omkostninger.
7. Der må ikke ydes støtte til investeringer i opfyldelse af gældende EU-standarder.
8. Der må ikke ydes støtte i strid med forbud eller restriktioner, som er fastsat i forordning (EU) nr. 1308/2013, heller ikke selv om sådanne forbud og restriktioner kun tager sigte på EU-støtte ydet i henhold til nævnte forordning.
9. Støtteintensiteten må ikke overstige:
a)
75 % af de støtteberettigede omkostninger i regioner i den yderste periferi
b)
75 % af de støtteberettigede omkostninger på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
c)
50 % af de støtteberettigede omkostninger i mindre udviklede regioner og i alle regioner, hvis BNP pr. indbygger i perioden 2007-2013 lå på under 75 % af gennemsnittet i EU-25 i referenceperioden, men over 75 % af BNP-gennemsnittet i EU-27
d)
40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre regioner.
10. Satserne i stk. 9 kan forhøjes med 20 procentpoint, forudsat at den maksimale støtteintensitet ikke overstiger 90 %, ved støtte til foranstaltninger:
a)
i tilknytning til en fusion af producentsammenslutninger eller
b)
hvortil der ydes støtte inden for rammerne af EIP.
Artikel 18
Etableringsstøtte til unge landbrugere og udvikling af små bedrifter
1. Etableringsstøtte til unge landbrugere og etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Støtten skal ydes til unge landbrugere eller små bedrifter som defineret i denne forordnings artikel 2, nr. 34, eller små bedrifter som defineret af medlemsstaten.
Medlemsstaternes definition af små bedrifter skal svare til den, der indgår i og er godkendt af Kommissionen i det pågældende landdistriktsprogram.
Medlemsstaterne skal fastlægge øvre og nedre tærskler for adgang til etableringsstøtte til unge landbrugere og udvikling af små bedrifter baseret på landbrugsbedriftens produktionspotentiale målt som standard output, jf. artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 (34), eller tilsvarende. Den nederste tærskel for etableringsstøtte til unge landbrugere skal være højere end den øverste tærskel for adgang til støtte til udvikling af små bedrifter.
Støtten må kun ydes til mikrovirksomheder og små virksomheder.
3. Hvis støtten ydes til en ung landbruger, der etablerer en bedrift i form af en juridisk person, skal den unge landbruger have faktisk og varig kontrol med den juridiske person og dennes beslutninger om drift, overskud og finansiel risiko. Hvis flere fysiske personer, heriblandt personer, der ikke er unge landbrugere, deltager i den juridiske persons kapital eller drift, skal den unge landbruger enten selv eller i forening med andre kunne udøve en sådan faktisk og varig kontrol. Hvis en juridisk person kontrolleres af en anden juridisk person alene eller i forening med andre gælder disse krav for enhver fysisk person, der kontrollerer denne anden juridiske person.
4. Støtten skal være betinget af, at der fremlægges en forretningsplan for den kompetente myndighed i medlemsstaten, hvis gennemførelse skal påbegyndes senest ni måneder efter vedtagelsen af afgørelsen om tildeling af støtte.
Forretningsplanen skal mindst indeholde angivelse af følgende:
a)
for etableringsstøtte til unge landbrugere:
i)
udgangssituationen på bedriften
ii)
konkrete milepæle og mål for udvikling af bedriftens aktiviteter
iii)
nærmere redegørelse for de foranstaltninger, bl.a. i relation til miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, der skal træffes for at udvikle bedriftens aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse, konsulentbistand
b)
for etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter
i)
udgangssituationen på bedriften og
ii)
nærmere redegørelse for de foranstaltninger, bl.a. i relation til miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, der kunne træffes for at forbedre rentabiliteten, såsom investeringer, uddannelse, samarbejde.
5. For unge landbrugeres vedkommende skal det i den i stk. 4, litra a), omhandlede forretningsplan være fastsat, at støttemodtageren senest 18 måneder efter etableringen skal opfylde de kriterier, der gælder for definitionen af en aktiv landbruger i artikel 2, nr. 42. Støttemodtagere, som ikke besidder de faglige kvalifikationer og kompetencer, der kræves for at falde ind under denne definition, har ret til at modtage støtte, hvis de forpligter sig til at erhverve disse kvalifikationer og kompetencer senest 36 måneder efter vedtagelsen af afgørelsen om støttetildeling. Dette tilsagn skal være indeholdt i forretningsplanen.
6. Støtten skal udbetales eller ydes i mindst to rater eller trancher over højst fem år.
For støtte til unge landbrugere skal den sidste støtterate eller støttetranche gøres betinget af, at den i stk. 4, litra a), omhandlede forretningsplan er korrekt gennemført.
7. Støttebeløbet pr. ung landbruger skal være begrænset til 70 000 EUR og baseres på den socioøkonomiske situation i den pågældende medlemsstat.
Støttebeløbet pr. lille bedrift må højst udgøre 15 000 EUR.
Artikel 19
Etableringsstøtte til producentgrupper og -sammenslutninger i landbrugssektoren
1. Etableringsstøtte til producentgrupper og -sammenslutninger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Kun de producentgrupper og -sammenslutninger, der er officielt anerkendt af medlemsstaternes kompetente myndighed på grundlag af en forretningsplan, er støtteberettigede.
3. Støtten må kun ydes, hvis medlemsstaten forpligter sig til at kontrollere, at målene i den i stk. 2 omhandlede forretningsplan er nået senest fem år efter den officielle anerkendelse af producentgruppen eller -sammenslutningen.
4. Aftaler, vedtagelser og samordnet praksis inden for producentgruppen eller -sammenslutningen skal stemme overens med de relevante konkurrenceregler, således som de finder anvendelse i henhold til artikel 206-210 i forordning (EU) nr. 1308/2013.
5. Der må ikke ydes støtte til:
a)
produktionsorganisationer såsom virksomheder eller kooperativer, der har til formål at forvalte en eller flere landbrugsbedrifter, og som derfor i realiteten er individuelle producenter
b)
andre landbrugssammenslutninger, der varetager opgaver som f.eks. gensidig støtte eller vikar- eller driftskonsulentbistand, på medlemmernes bedrifter uden at være involveret i en fælles tilpasning af udbuddet til markedet
c)
producentgrupper, -sammenslutninger eller -foreninger, hvis målsætninger er uforenelige med artikel 152, stk. 1, litra c), og stk. 3, og artikel 156 i forordning (EU) nr. 1308/2013.
6. Følgende omkostninger er støtteberettigede: udgifter til leje af passende lokaler, erhvervelse af kontorudstyr, herunder edb-maskinel og -programmel, udgifter til administrativt personale, generalomkostninger, advokatsalærer og administrationsgebyrer.
Ved køb af fast ejendom er de støtteberettigede udgifter hertil begrænset til de tilsvarende udgifter til leje på almindelige markedsvilkår.
7. Støtten skal ydes som et fast tilskud, der udbetales i årlige rater i de første fem år efter den dato, hvor producentgruppen eller -sammenslutningen blev officielt anerkendt af den kompetente myndighed på grundlag af den i stk. 2 omhandlede forretningsplan.
Medlemsstaterne udbetaler først den sidste rate efter at have kontrolleret, at forretningsplanen er gennemført korrekt.
Støtten skal være degressiv.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
9. Det samlede støttebeløb må højst udgøre 500 000 EUR.
Artikel 20
Støtte til landbrugsproducenters deltagelse i kvalitetsordninger
1. Følgende former for støtte til producenter af landbrugsprodukter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3:
a)
støtte til ny deltagelse i kvalitetsordninger, som opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I
b)
støtte til omkostningerne ved obligatoriske kontrolforanstaltninger i forbindelse kvalitetsordningerne, der af eller på vegne af den kompetente myndighed gennemføres i henhold til EU- eller national lovgivning, når betingelserne i denne artikels stk. 2, 4, 6, 7 og 8 samt kapitel I er opfyldt
c)
støtte til omkostningerne ved markedsundersøgelser, produktudformning og - design og udarbejdelse af ansøgninger om anerkendelse af kvalitetsordninger, når betingelserne i denne artikels stk. 2, 6, 7 og 8 samt kapitel I er opfyldt.
2. Støtte efter stk. 1 kan ydes til følgende kvalitetsordninger:
a)
kvalitetsordninger indført i henhold til følgende forordninger og bestemmelser:
i)
Afdeling 2 i Kapitel I i Afsnit II i Del II i forordning (EU) nr. 1308/2013 for vins vedkommende
ii)
forordning (EU) nr. 1151/2012
iii)
Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (35)
iv)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (36)
v)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 251/2014 (37)
b)
kvalitetsordninger, herunder bedriftscertificeringsordninger, for landbrugsprodukter anerkendt af medlemsstaterne som værende i overensstemmelse med følgende kriterier:
i)
specificiteten af det endelige produkt, der er produceret under disse kvalitetsordninger, skal være afledt af klare forpligtelser til at sikre:
-
særlige produktkarakteristika eller
-
specifikke landbrugs- eller produktionsmetoder eller
-
en kvalitet af det endelige produkt, der går betydeligt længere end handelsvarestandarderne for folke-, dyre- eller plantesundhed, dyrevelfærd eller miljøbeskyttelse
ii)
kvalitetsordningen skal være åben for alle producenter
iii)
kvalitetsordningen skal omfatte bindende endelige produktspecifikationer, og overholdelsen af disse specifikationer skal kontrolleres af offentlige myndigheder eller af et uafhængigt inspektionsorgan
iv)
kvalitetsordningen skal være gennemsigtig og sikre fuld sporbarhed for produkterne
c)
frivillige certificeringsordninger for landbrugsprodukter anerkendt af medlemsstaten, som opfylder kravene i Kommissionens meddelelse om EU-retningslinjer for bedste praksis for frivillige certificeringsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (38).
3. Støtte efter stk. 1, litra a), skal ydes til producenter af landbrugsprodukter i form af et incitamentskabende årligt tilskud, hvis størrelse fastlægges i forhold til de faste omkostninger ved deltagelse i kvalitetsordningerne.
4. Støtte efter stk. 1, litra a) og b), må ikke ydes til dækning af omkostningerne ved kontrol, som støttemodtageren selv gennemfører, eller hvortil omkostningerne i henhold til EU-lovgivningen skal afholdes af producenterne af landbrugsprodukterne eller producentgrupper, uden nærmere angivelse af de faktiske beløb.
5. Støtte efter stk. 1, litra a), må ydes i højst fem år, og det maksimale støttebeløb må ikke overstige 3 000 EUR om året pr. støttemodtager.
6. Alle støtteberettigede virksomheder i det pågældende område skal have adgang til støtten på objektivt fastsatte vilkår.
7. Støtte efter stk. 1, litra b) og c), må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne.
Støtte efter stk. 1, litra b) og c), skal udbetales til det organ eller den virksomhed, der gennemfører kontrollen eller markedsundersøgelsen eller yder konsulentbistanden.
8. Støtte efter stk. 1, litra b) og c), må højst udgøre 100 % af de faktisk afholdte omkostninger.
Artikel 21
Støtte til videnoverførsel og informationsaktioner
1. Støtte til videnoverførsel og informationsaktioner er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-8 samt kapitel I.
2. Støtten skal tage sigte på erhvervsuddannelse og kompetenceudvikling, herunder uddannelseskurser, workshopper og coaching, demonstration og informationsaktioner.
Der kan også ydes støtte til kortsigtede udvekslingsordninger vedrørende landbrugsdrift samt besøg på bedrifterne.
Støtte til demonstrationsaktiviteter kan omfatte relevante investeringsomkostninger.
3. Støtten kan ydes til dækning af følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger ved tilrettelæggelse af uddannelses- og kompetenceudviklingsaktiviteter, herunder uddannelseskurser, workshops og coaching, demonstrationsaktiviteter eller informationsaktioner
b)
omkostninger ved deltagernes rejse, indkvartering og forplejning
c)
udgifter til afløsere under landbrugerens fravær
d)
for demonstrationsprojekters vedkommende i relation til investeringer:
i)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende foranstaltning
ii)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
iii)
generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de i litra a) og b) nævnte udgifter
iv)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
4. De i stk. 3, litra d), omhandlede omkostninger er kun støtteberettigede i det omfang, hvor de er afholdt til demonstrationsprojektet og kun i den periode, demonstrationsprojektet gennemføres.
Kun afskrivningsomkostningerne under demonstrationsprojektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis er støtteberettigede.
5. Støtte efter stk. 3, litra a) og c), må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne.
Støtte efter stk. 3, litra a) og c), skal udbetales til udbyderen af videnoverførsels- eller informationsforanstaltningen.
6. De organisationer eller virksomheder, som leverer videnoverførsels- og informationstjenesterne, skal have den nødvendige kapacitet i form af kvalificeret og regelmæssigt uddannet personalet til at udføre disse opgaver.
De i stk. 2 omhandlede aktiviteter kan udføres af producentsammenslutninger eller andre organisationer, uanset deres størrelse.
7. Støtten skal kunne opnås af alle de støtteberettigede virksomheder i det pågældende område, på grundlag af objektivt fastlagte betingelser.
Når de i stk. 2 omhandlede aktiviteter tilvejebringes af producentgrupper eller sammenslutninger eller andre organisationer, må adgangen hertil ikke være betinget af medlemskab af den pågældende gruppe, sammenslutning eller organisation.
Ikke-medlemmers eventuelle bidrag til den pågældende producentgruppes eller -sammenslutnings administrationsomkostninger skal være begrænset til udgifterne til tilvejebringelse af de i stk. 2 omhandlede aktiviteter.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
For de i stk. 3, litra d), omhandlede demonstrationsprojekter må støttebeløbet ikke overstige 100 000 EUR over tre regnskabsår.
Artikel 22
Støtte til konsulentbistand
1. Støtte til videnoverførsel og informationsaktioner er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2- 8 samt kapitel I.
2. Støtten skal tage sigte på at hjælpe virksomheder, der er aktive i landbrugssektoren, og unge landbrugere med at anvende rådgivningstjenester til at forbedre deres virksomheds eller investerings økonomiske og miljømæssige resultater samt dens klimavenlighed og klimaresistens.
3. Rådgivningen skal være knyttet til mindst et af EU's prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne som fastsat i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1305/2013 og skal omfatte mindst et af følgende elementer:
a)
forpligtelser som følge af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav eller standarder for god landbrugs- og miljømæssig stand, der er fastsat i kapitel I i afsnit VI i forordning (EU) nr. 1306/2013
b)
hvor det er relevant, landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, i henhold til i afsnit III, kapitel 3, i forordning (EU) nr. 1307/2013 og bevarelsen af landbrugsområdet, jf. artikel 4, stk. 1, litra c), i nævnte forordning
c)
foranstaltninger til modernisering, forbedring af konkurrenceevne, sektorintegration, innovation og markedsorientering samt fremme af iværksætteri,
d)
de krav, medlemsstaten har fastsat til gennemførelse af artikel 11, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF
e)
de krav, medlemsstaten har fastsat til gennemførelse af artikel 55 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (39), især med hensyn til opfyldelse af de generelle principper for integreret bekæmpelse af skadegørere i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF (40)
f)
hvor det er relevant, standarder for sikkerhed på arbejdspladsen eller standarder for sikkerhed på bedriften
g)
særlig rådgivning til landbrugere, der etablerer sig for første gang, herunder rådgivning om økonomisk og miljømæssig bæredygtighed.
4. Rådgivningen kan også omfatte andre spørgsmål end de i stk. 3 nævnte, herunder især information om modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, biodiversitet og beskyttelse af vandområder som omhandlet i bilag I til forordning (EU) nr. 1307/2013 eller spørgsmål i forbindelse med bedriftens økonomiske og miljømæssige resultater, herunder aspekter vedrørende konkurrencedygtighed. Dette kan omfatte rådgivning om udvikling af korte forsyningskæder, økologisk landbrug og sundhedsaspekter i forbindelse med kvægbrug.
5. Støtten må ikke omfatte direkte betalinger til støttemodtagerne. Støtten skal udbetales til rådgivningsyderen.
6. De virksomheder eller organisationer, som udvælges til at yde rådgivning, skal have passende ressourcer i form af regelmæssigt uddannet og kvalificeret personale, rådgivningsmæssig erfaring og pålidelighed med hensyn til de områder, de rådgiver inden for.
Rådgivningen kan ydes af producentsammenslutninger eller andre organisationer, uanset deres størrelse.
Ved den rådgivning, de yder, skal rådgiverne respektere de forpligtelser til ikke at videregive fortrolig viden, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
7. Støtten skal kunne opnås af alle de støtteberettigede virksomheder i det pågældende område, på grundlag af objektivt fastlagte betingelser.
Når konsulentbistanden ydes af producentgrupper eller -sammenslutninger eller andre organisationer, må adgangen hertil ikke være betinget af medlemskab af den pågældende gruppe, sammenslutning eller organisation.
Ikkemedlemmers eventuelle bidrag til den pågældende gruppes, sammenslutnings eller organisations administrationsomkostninger skal være begrænset til udgifterne til leveringen af rådgivningstjenesten.
8. Det maksimale støttebeløb udgør 1 500 EUR pr. rådgivning.
Artikel 23
Støtte til vikarordninger i landbruget
1. Støtte til vikarordninger i landbruget er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-5 samt kapitel I.
2. Støtten skal ydes til dækning af de faktiske udgifter til afløsere for landbrugeren, en fysisk person, som er medlem af landbrugsholdningen, eller en landbrugsmedhjælper under sygdom, herunder deres børns sygdom, og ferie, herunder barsels- og forældreorlov, samt ved dødsfald.
3. Vikariaternes samlede varighed skal være begrænset til 3 måneder om året pr. støttemodtager, dog med undtagelse af vikariater ved barsels- og forældreorlov, som skal være begrænset til 6 måneder.
4. Støtten må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne.
Støtten skal udbetales til udbyderen af vikartjenesten.
Vikartjenester kan leveres af producentsammenslutninger eller andre organisationer, uanset deres størrelse. I så fald må adgangen hertil ikke være betinget af medlemskab af den pågældende gruppe, sammenslutning eller organisation
5. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de faktisk afholdte omkostninger.
Artikel 24
Støtte til fremstød for landbrugsprodukter
1. Støtte til fremstød for landbrugsprodukter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-8 samt kapitel I.
2. Støtten kan ydes til dækning af omkostninger ved:
a)
afholdelse af og deltagelse i konkurrencer, messer eller udstillinger
b)
publikationer til udbredelse af kendskabet til landbrugsprodukter i en bredere offentlighed.
3. De i stk. 2, litra (b), omhandlede publikationer må ikke nævne nogen bestemt virksomhed, noget bestemt varemærke eller nogen bestemt oprindelse.
Denne regel gælder dog ikke henvisninger til et landbrugsprodukts oprindelse, der er omfattet af:
a)
kvalitetsordninger som omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a), forudsat at denne henvisning svarer nøjagtigt til den EU-beskyttede angivelse
b)
kvalitetsordninger som omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra b) og c), forudsat at denne angivelse er sekundær i forhold til hovedbudskabet.
4. Støtten kan ydes til dækning af følgende støtteberettigede omkostninger ved afholdelse af eller deltagelse i de i stk. 2, litra a), omhandlede konkurrencer, messer og udstillinger:
a)
deltagergebyrer
b)
rejseomkostninger og omkostninger til transport af dyr
c)
omkostninger ved publikationer og websteder til annoncering af begivenheden
d)
leje af udstillingslokaler og stande samt udgifter til opsætning og nedtagning heraf
e)
symbolske præmier op til en værdi af 1 000 EUR pr. præmie og pr. vinder af en konkurrence.
5. Følgende omkostninger til publikationer til udbredelse af kendskabet til landbrugsprodukter i en bredere offentlighed, jf. stk. 2, litra b), er støtteberettigede:
a)
omkostninger til publikationer i trykte og elektroniske medier, websteder, annoncer i elektroniske medier, radio eller tv, med faktuelle oplysninger om støttemodtagere fra en bestemt region eller producenter af et bestemt landbrugsprodukt, forudsat at oplysningerne er neutrale, og at alle berørte støttemodtagere har samme muligheder for at blive optaget i publikationen
b)
omkostninger til udbredelse af videnskabelig viden og faktuel information om:
i)
kvalitetsordninger som omhandlet i artikel 20, stk. 2, som landbrugsproducenter fra andre medlemsstater og tredjelande har adgang til
ii)
generiske landbrugsprodukter og deres ernæringsmæssige fordele og brug.
6. Denne støtte skal ydes:
a)
i naturalier eller
b)
som godtgørelse af støttemodtagerens faktisk afholdte omkostninger.
Støtte ydet i form af naturalier må ikke omfatte direkte betalinger til støttemodtagerne, men skal udbetales til den, der tilvejebringer fremstødsaktiviteten.
Fremstødsaktiviteten kan tilvejebringes af producentgrupper eller andre organisationer, uanset deres størrelse.
Støtte til uddeling af symbolske præmier, jf. stk. 4, litra (e), udbetales kun til udbyderen af arrangementet, hvis der rent faktisk er tildelt en præmie, og ved fremlæggelse af bevis herfor.
7. Støtte til fremstød for landbrugsprodukter skal kunne opnås af alle de støtteberettigede virksomheder i det pågældende område, på grundlag af objektivt fastlagte betingelser.
Hvis fremstødsaktiviteten leveres af producentgrupper eller -sammenslutninger, må deltagelse ikke være betinget af medlemskab af den pågældende gruppe, sammenslutning eller organisation, og eventuelle bidrag til gruppens eller sammenslutningens administrationsomkostninger må kun omfatte omkostningerne ved fremstødet.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 25
Støtte til kompensation for skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe
1. Støtte ydet til SMV, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, som kompensation for skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-10 samt kapitel I.
2. Støtte, der ydes i henhold til bestemmelserne i denne artikel, skal opfylde følgende betingelser:
a)
de kompetente offentlige myndigheder i en medlemsstat skal officielt have anerkendt begivenheden som ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe og
b)
der skal være en direkte årsagssammenhæng mellem de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, og den skade, som virksomheden har lidt.
3. Støtten skal udbetales direkte til den pågældende virksomhed eller til en producentgruppe eller -sammenslutning, som virksomheden er medlem af.
Hvis støtten udbetales til en producentgruppe eller -sammenslutning, må støttebeløbet ikke overstige det støttebeløb, virksomheden er berettiget til.
4. Støtteordningerne skal være indført senest tre år efter den dato, hvor de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, indtraf.
Støtten skal være udbetalt senest fire år efter denne dato.
5. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved den skade, der er lidt som en direkte følge af de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, ifølge en vurdering foretaget af en offentlig myndighed, en af den støtteydende myndighed anerkendt uafhængig ekspert eller et forsikringsselskab.
Den skade, der ydes støtte til, kan bestå i:
a)
indtægtstab som følge af hel eller delvis ødelæggelse af landbrugsproduktionen og produktionsmidlerne, beregnet efter stk. 6
b)
materielle skader som opgjort efter stk. 7.
6. Indtægtstabet beregnes ved at fratrække:
a)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den producerede produktmængde i året med de ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, eller i hvert efterfølgende år påvirket af ødelæggelsen af alle eller nogle af produktionsmidlerne, med den gennemsnitlige salgspris, der er opnået i dette år
fra
b)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den gennemsnitlige årligt producerede mængde i den foregående treårsperiode eller et treårsgennemsnit baseret på femårsperioden forud for de ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes, med den gennemsnitlige salgspris, der blev opnået.
Denne forskel kan beregnes enten på basis af bedriftens årlige produktion eller på afgrøde- eller besætningsniveau.
Dette skadesbeløb kan forhøjes med andre udgifter, som støttemodtageren har haft som følge af de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe.
I dette beløb skal fratrækkes eventuelle udgifter, som støttemodtageren ikke har haft som følge af de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe.
Der kan benyttes indekser til beregning af støttemodtagerens landbrugsproduktion, forudsat at beregningsmetoden åbner mulighed for at bestemme støttemodtagerens faktiske tab i det givne år.
7. Materielle skader på aktiver såsom skader på bedriftsbygninger og landbrugsudstyr og -maskiner, bestande og lagre samt produktionsmidler forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, skal opgøres på grundlag af omkostningerne til reparation af de pågældende aktiver eller deres økonomiske værdi før de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe.
Det opgjorte beløb kan ikke overstige reparationsomkostningerne eller den reduktion af aktivernes markedsværdi, som de ugunstige vejrforhold har forårsaget, dvs. forskellen mellem aktivets værdi umiddelbart før og efter de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe.
Hvis indtægtstab efter stk. 6 beregnes på afgrøde- eller besætningsniveau, må der alene tages hensyn til materiel skade på afgrøderne eller besætningen.
8. Beregningen af tabet som følge af de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, skal foretages for den enkelte støttemodtager.
9. Støtte, der ydes efter bestemmelserne i denne artikel, skal nedsættes med 50 %, medmindre den ydes til støttemodtagere, der har tegnet en forsikring, som dækker mindst 50 % af deres gennemsnitlige årlige produktion eller produktionsbestemte indkomst og de statistisk set hyppigst forekommende vejrrisici i den pågældende medlemsstat eller region, hvor der er adgang til at tegne forsikring.
10. Støtten må sammen med alle andre betalinger til kompensation for tabene, herunder betalinger modtaget under andre nationale eller EU-foranstaltninger eller forsikringer til dækning af den skade, hvortil støtten ydes, ikke overstige 80 % af de støtteberettigede omkostninger.
Støtteintensiteten kan forhøjes til 90 % i områder med naturbetingede begrænsninger
Artikel 26
Støtte til omkostningerne ved forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme og skadegørere og støtte til kompensation for skader forårsaget af dyresygdomme og skadedyrangreb
1. Støtte ydet til SMV, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, til dækning af omkostninger til forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme eller skadedyrangreb og støtte ydet til disse producenter som kompensation for tab forårsaget af dyresygdomme eller skadedyrangreb er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-13 samt kapitel I.
2. Der må kun ydes støtte:
a)
i forbindelse med dyresygdomme eller skadegørere, for hvilke der er fastsat EU-bestemmelser eller nationale forskrifter, det være sig i form af love eller administrative bestemmelser, og
b)
som led i:
i)
et offentligt program for forebyggelse, bekæmpelse eller udryddelse af den pågældende sygdom eller skadegører på EU-plan, nationalt plan eller regionalt plan eller
ii)
nødforanstaltninger iværksat ved offentligt påbud eller
iii)
foranstaltninger til bekæmpelse af eller kontrol med skadedyr iværksat i henhold til Rådets direktiv 2000/29/EF.
De i litra b) omhandlede programmer eller foranstaltninger skal indeholde en beskrivelse af de pågældende forebyggelses-, bekæmpelses- eller udryddelsesforanstaltninger.
3. Støtten må ikke ydes til foranstaltninger, for hvilke det i EU-lovgivningen er fastsat, at omkostningerne ved sådanne foranstaltninger skal bæres af støttemodtageren, medmindre omkostningerne ved sådanne foranstaltninger helt dækkes af obligatoriske afgifter, som påhviler støttemodtagerne.
4. For så vidt angår dyresygdomme, må der kun ydes støtte i forbindelse med sygdomme, som er opført på den liste, der er opstillet af Verdensorganisationen for Dyresundhed, eller dyresygdomme og zoonoser opført i bilag I og II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014 (41).
5. Støtten skal udbetales direkte til den pågældende virksomhed eller til en producentgruppe eller -sammenslutning, som virksomheden er medlem af.
Hvis støtten udbetales til en producentgruppe eller -sammenslutning, må støttebeløbet ikke overstige det støttebeløb, virksomheden er berettiget til.
6. Støtteordningerne skal være indført senest tre år efter, at de omkostninger eller det tab, som dyresygdommen eller skadedyrangrebet har forårsaget, opstod.
Støtten skal være udbetalt senest fire år efter denne dato.
7. Ved støtte til forebyggende foranstaltninger er følgende omkostninger støtteberettigede:
a)
udgifter til sundhedskontrol
b)
udgifter til analyser, herunder in vitro-diagnostik
c)
udgifter til prøver og andre undersøgelser, herunder TSE- og BSE-test
d)
udgifter til indkøb, opbevaring, anvendelse og distribution af vacciner, medicin, dyrebehandlingsmidler og plantebeskyttelsesmidler
e)
udgifter til forebyggende slagtning eller aflivning af dyr og destruktion af animalske produkter og afgrøder samt rengøring og desinficering af bedrift og udstyr.
8. Ved støtte til bekæmpelses- og udryddelsesforanstaltninger er følgende omkostninger støtteberettigede:
a)
udgifter til prøver og andre undersøgelser, herunder TSE- og BSE-test
b)
udgifter til indkøb, opbevaring, anvendelse og distribution af vacciner, medicin, dyrebehandlingsmidler og plantebeskyttelsesmidler
c)
slagtning eller aflivning af dyr og destruktion af animalske produkter og afgrøder, herunder dyr, der dør, og afgrøder, der destrueres som følge af vaccinationer eller andre foranstaltninger iværksat efter påbud fra den kompetente myndighed, samt rengøring og desinficering af bedrift og udstyr.
9. Ved støtte, der skal kompensere for skader forårsaget af dyresygdomme eller skadedyrangreb, må kompensationen kun beregnes på grundlag af:
a)
markedsværdien af de dyr, der er slagtet eller aflivet eller døde, eller de animalske produkter eller planter, der er destrueret:
i)
som følge af sygdommen eller skadedyrangrebet
ii)
som led i et offentligt program eller en offentlig foranstaltning, jf. stk. 2, litra b).
Denne markedsværdi beregnes på basis af dyrenes, produkternes og afgrødernes værdi, umiddelbart før enhver mistanke om dyresygdom eller skadedyrangreb opstod eller blev bekræftet.
b)
indkomsttabet som følge af karantæneforpligtelser, vanskeligheder i forbindelse med genopretning af besætningen eller genbeplantning eller obligatorisk vekseldrift påbudt som led i et offentligt program eller en offentlig foranstaltning efter stk. 2, litra b).
I dette beløb skal fratrækkes eventuelle omkostninger, som ikke direkte skyldes dyresygdommen eller skadedyrangrebet, og som støttemodtageren ellers ville have haft.
10. Støtte til kompensation for skader forårsaget af dyresygdomme eller skadedyrangreb må kun ydes til dækning af omkostninger og skader som følge af sygdomme og skadedyrangreb, for hvilke den kompetente myndighed:
a)
officielt har anerkendt et udbrud af en dyresygdom eller
b)
officielt har anerkendt et skadedyrangreb.
11. Støtte til dækning af de i stk. 7 og 8 omhandlede støtteberettigede omkostninger skal ydes i naturalier og udbetales til den, der udfører forebyggelses- og bekæmpelsesforanstaltningen.
Som undtagelse herfra kan støtte til dækning af følgende støtteberettigede omkostninger også ydes direkte til støttemodtageren som godtgørelse af dennes faktisk afholdte omkostninger:
a)
ved dyresygdomme eller skadedyrangreb de i stk. 7, litra d), og stk. 8, litra b), omhandlede udgifter og
b)
ved skadedyrangreb de i stk. 7, litra (e), og stk. 8, litra (c), omhandlede udgifter samt udgifter til rengøring og desinficering af bedrift og udstyr.
12. Der må ikke ydes individuel støtte, hvis det er godtgjort, at støttemodtageren med forsætlige eller uagtsomme handlinger var skyld i sygdommen eller skadedyrangrebet.
13. Støtten må sammen med alle andre betalinger modtaget af støttemodtageren, herunder betalinger modtaget under andre nationale eller EU-foranstaltninger eller forsikringer til dækning af de samme støtteberettigede omkostninger efter stk. 7, 8 og 9, ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 27
Støtte til husdyrbrug og støtte til døde dyr
1. Nedennævnte former for støtte til husdyravlere er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, når betingelserne i denne artikels stk. 2 og 3 samt kapitel I er opfyldt:
a)
støtte på op til 100 % af de administrative udgifter ved at etablere og føre stambøger
b)
støtte på op til 70 % af udgifterne til tester, der udføres af eller på vegne af tredjemand for at fastslå husdyrs genetiske kvalitet eller udbytte, undtagen den kontrol, som husdyrejeren fører med husdyrene, og rutinekontrol af mælkekvaliteten
c)
støtte på op til 100 % af udgifterne til bortskaffelse af døde dyr og på op til 75 % af udgifterne til destruktion af døde dyr eller støtte på op til en tilsvarende støtteintensitet til dækning af landbrugerens udgifter til forsikringer, der dækker udgifterne til bortskaffelse og destruktion af døde dyr
d)
støtte på op til 100 % af udgifterne til bortskaffelse og destruktion af døde dyr, når støtten finansieres via gebyrer eller via obligatoriske bidrag til finansiering af destruktion af døde dyr, forudsat at disse gebyrer eller bidrag er begrænset til og direkte pålagt kødsektoren
e)
støtte på op til 100 % af udgifterne til bortskaffelse og destruktion af døde dyr, hvis der er en forpligtelse til at foretage TSE-tester på de pågældende døde dyr, eller i tilfælde af udbrud af en dyresygdom som omhandlet i artikel 26, stk. 4.
2. Støtte efter stk. 1, litra c), d) og e), er betinget af, at der foreligger et sammenhængende overvågningsprogram for sikker bortskaffelse af alle døde dyr i medlemsstaten.
Støtte til dækning af landbrugerens udgifter til forsikringer, der dækker omkostningerne til bortskaffelse og destruktion af døde dyr, jf. stk. 1, litra c), skal opfylde betingelserne i artikel 28, stk. 2.
3. Støtten skal ydes i naturalier og må ikke omfatte direkte udbetalinger til støttemodtagerne.
Den i stk. 1, litra c), d), og e), kan for at lette administrationen af den udbetales til erhvervsdrivende eller organisationer, der
a)
er aktive i et efterfølgende led i forhold til de virksomheder, som beskæftiger sig med kvægbrug, og
b)
leverer tjenesteydelserne i tilknytning til bortskaffelsen og destruktionen af de døde dyr.
Artikel 28
Støtte til betaling af forsikringspræmier
1. Støtte ydet til SMV, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, til betaling af forsikringspræmier er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Støtten må ikke
a)
lægge hindringer i vejen for det indre marked for forsikringstjenester
b)
begrænses til forsikringer fra et enkelt forsikringsselskab eller en enkelt forsikringskoncern
c)
være betinget af, at forsikringsaftalen er indgået med et selskab, der er etableret i den pågældende medlemsstat.
3. Forsikringen skal være tegnet til dækning af tab som følge af:
a)
naturkatastrofer
b)
ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, og andre ugunstige vejrforhold
c)
dyresygdomme eller skadedyrangreb
d)
beskyttede dyr.
4. Forsikringen må
a)
kun yde dækning for de tab, der er omhandlet i stk. 3
b)
ikke være knyttet til noget krav om arten eller størrelsen af den fremtidige produktion.
5. Medlemsstaterne kan begrænse størrelsen af den præmie, der er berettiget til støtte, ved at anvende passende lofter.
6. Den maksimale støtteintensitet udgør 65 % af udgifterne til forsikringspræmier.
AFDELING 2
Støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter
Artikel 29
Støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter
1. Støtte til investeringer, som tager sigte på bevarelse af kultur- og naturarv i landbrugsbedrifter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning i den pågældende medlemsstat.
3. Støtten skal ydes til kultur- eller naturarv i form af naturlandskaber eller bygninger, som af de kompetente offentlige myndigheder i den pågældende medlemsstat formelt er anerkendt som kultur- eller naturarv.
4. Følgende omkostninger til bevarelse af kultur- og naturarv er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved investering i materielle aktiver
b)
anlægsarbejder.
5. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
6. Støtte til anlægsarbejder må højst udgøre 10 000 EUR pr. år.
AFDELING 3
Støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren
Artikel 30
Støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren
1. Støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer, er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-8 samt kapitel I.
2. Støtte, der ydes i henhold til bestemmelserne i denne artikel, skal opfylde følgende betingelser:
a)
den indtrufne begivenhed skal være officielt anerkendt af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat som en naturkatastrofe og
b)
der skal bestå en direkte årsagsforbindelse mellem naturkatastrofen og den skade, som virksomheden har lidt.
3. Støtten skal udbetales direkte til den pågældende virksomhed eller til en producentgruppe eller -sammenslutning, som virksomheden er medlem af.
Hvis støtten udbetales til en producentgruppe eller -sammenslutning, må støttebeløbet ikke overstige det støttebeløb, virksomheden er berettiget til.
4. Støtteordninger for konkrete naturkatastrofer skal være indført senest tre år efter den dato, hvor naturkatastrofen indtraf.
Støtten skal være udbetalt senest fire år efter denne dato.
5. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved den skade, der er lidt som en direkte følge af naturkatastrofen ifølge en vurdering foretaget af en offentlig myndighed, en af den støtteydende myndighed anerkendt uafhængig ekspert, eller et forsikringsselskab.
Den skade, hvortil støtten ydes, kan bestå i:
a)
materiel skade på aktiver såsom bygninger, udstyr, maskiner, lagre og produktionsmidler
b)
indkomsttab som følge af hel eller delvis ødelæggelse af landbrugsproduktionen og landbrugsproduktionsmidlerne.
Skaden skal beregnes for den enkelte støttemodtager.
6. Beregningen af den materielle skade baseres på reparationsomkostningerne ved det berørte aktiv eller dets økonomiske værdi, før katastrofen indtraf. Det opgjorte beløb kan ikke overstige reparationsomkostningerne eller den reduktion af aktivernes markedsværdi, som naturkatastrofen har forårsaget, dvs. forskellen mellem aktivets værdi umiddelbart før og efter naturkatastrofen.
7. Indtægtstabet beregnes ved at fratrække:
a)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den producerede produktmængde i året med naturkatastrofen eller i hvert efterfølgende år påvirket af ødelæggelsen af alle eller nogle af produktionsmidlerne, med den gennemsnitlige salgspris, der er opnået i dette år
fra
b)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den gennemsnitlige årligt producerede mængde i den treårsperioden forud for naturkatastrofen eller et treårsgennemsnit baseret på femårsperioden forud for naturkatastrofen, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes, med den gennemsnitlige salgspris, der blev opnået.
I det således beregnede beløb skal fratrækkes alle udgifter, som ikke har skullet afholdes på grund af naturkatastrofen.
Dette beløb kan forhøjes med andre udgifter, som støttemodtageren har haft som følge af naturkatastrofen.
Der kan benyttes indekser til beregning af støttemodtagerens årlige landbrugsproduktion, forudsat at beregningsmetoden åbner mulighed for at bestemme støttemodtagerens faktiske tab i det givne år.
8. Støtten må sammen med andre modtagne betalinger til kompensation for skaden, herunder forsikringsydelser, ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 4
Støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren
Artikel 31
Støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren
1. Støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Det støttede projekt skal være af interesse for alle virksomheder i den pågældende landbrugs- eller skovbrugssektor eller -delsektor.
3. Før datoen for det støttede projekt påbegyndelse skal følgende oplysninger offentliggøres på internettet:
a)
oplysning om, at det støttede projekt vil blive iværksat
b)
formålene med det støttede projekt
c)
det omtrentlige tidspunkt for offentliggørelsen af de forventede resultater af det støttede projekt
d)
hvor på internettet de forventede resultater af det støttede projekt vil blive offentliggjort
e)
angivelse af, at projektets resultater stilles gratis til rådighed for alle virksomheder, der er aktive i den pågældende landbrugs- eller skovbrugssektor eller -delsektor.
4. Resultaterne af det støttede projekt skal være tilgængelige på internettet fra datoen for det støttede projekts afslutning eller fra den dato, hvor oplysninger om disse resultater er videregivet til medlemmer af bestemte organisationer, alt efter hvad der sker først. Resultaterne skal være tilgængelige på internettet i mindst 5 år efter det støttede projekts afslutningsdato.
5. Støtten skal ydes direkte til forsknings- og videnformidlingsinstitutionen.
Støtten må ikke omfatte betalinger baseret på landbrugsproduktets pris til virksomheder, der er aktive i landbrugssektoren.
6. Støtten kan ydes til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
personaleomkostninger til forskere, teknikere og hjælpepersonale i det omfang de arbejder på projektet
b)
omkostninger til instrumenter, udstyr, i det omfang og i den periode de anvendes til det støttede projekt; for instrumenter og udstyr, der ikke i hele deres levetid anvendes til projektet, er kun afskrivningsomkostningerne under projektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis støtteberettigede
c)
omkostninger til bygninger og jord, i det omfang og i den periode de anvendes til det støttede projekt; for bygningers vedkommende er kun afskrivningsomkostningerne under projektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis støtteberettigede; for jords vedkommende er omkostningerne ved kommerciel erhvervelse eller de faktisk påløbne kapitalomkostninger støtteberettigede
d)
omkostninger ved kontraktforskning og køb eller licensering af viden og patenter fra eksterne kilder på armslængdevilkår samt omkostninger til konsulentbistand og tilsvarende tjenester, som udelukkende anvendes til det støttede projekt
e)
yderligere generalomkostninger og andre driftsudgifter, herunder udgifter til materialer, forsyninger og lignende produkter, der afholdes i direkte tilknytning til projektet.
7. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 5
Støtte til skovbrug
Artikel 32
Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder
1. Støtte, der ydes til offentlige eller private jordejere og sammenslutninger heraf til skovrejsning og etablering af skovområder er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-16 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold til hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Der må kun ydes støtte til skovrejsning på statsejet jord, hvis den drives af en privat enhed eller en kommune.
5. De i stk. 4 nævnte begrænsninger med hensyn til ejerskabet til skovene finder ikke anvendelse på tropiske og subtropiske skove og skovområder på Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer og de mindre øer i Det Ægæiske Hav samt de oversøiske franske departementer.
6. Der kan ydes støtte til dækning af omkostningerne ved etablering af skovområder på landbrugsjord og ikkelandbrugsjord.
7. Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder kan dække etableringsomkostningerne samt en årlig præmie pr. hektar.
Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder kan ydes til investeringer.
Støtte til skovrejsning på jord ejet af offentlige myndigheder eller til hurtigtvoksende træer må kun dække etableringsomkostningerne.
8. Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder, der ydes til investeringer, kan ydes til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
Driftskapital anses ikke for støtteberettigede omkostninger.
9. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
10. Følgende etableringsomkostninger er støtteberettigede:
a)
udgifter til udplantnings- og formeringsmateriale
b)
tilplantningsomkostninger og omkostninger i direkte tilknytning til tilplantning
c)
udgifter i tilknytning hertil, herunder til opbevaring og behandling af stiklinger med de nødvendige forebyggelses- og beskyttelsesmaterialer
d)
udgifter til nødvendig genbeplantning i det første skovrejsningsår.
11. Der kan ydes støtte i form af en årlig hektarpræmie til dækning af tab af landbrugsindkomst og til vedligeholdelse, herunder tidlig og sen rengøring, som skal udbetales over en periode på op til 12 år fra støttetildelingstidspunktet.
12. Der må ikke ydes støtte til tilplantning med følgende træer:
a)
træer til lavskov med kort omdriftstid
b)
juletræer eller
c)
hurtigtvoksende træer til energiproduktion.
13. De plantede arter skal være tilpasset til områdets miljømæssige og klimatiske forhold og opfylde de miljømæssige minimumskrav.
14. I områder, hvor skovrejsning er vanskeliggjort af vanskelige pedoklimatiske forhold, kan der ydes støtte til plantning af andre flerårige træagtige arter, såsom buske, der er egnede til de lokale forhold.
15. Til støttemodtagere over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger i landdistriktsprogrammerne, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993.
16. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 33
Støtte til skovlandbrugssystemer
1. Støtte til skovlandbrugssystemer, der ydes til private jordejere, kommuner og sammenslutninger heraf, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-11 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtte til skovlandbrugssystemer kan dække etableringsomkostningerne samt en årlig præmie pr. hektar.
Støtte til skovlandbrugssystemer kan omfatte støtte til investeringer.
5. Støtte til skovlandbrugssystemer, der ydes til investeringer, kan ydes til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
6. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
7. Følgende etableringsomkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved etablering af skovlandbrugssystemer gennem tilplantning med træer, herunder udgifter til udplantningsmateriale og tilplantning, opbevaring og behandling af stiklinger med de nødvendige forebyggelses- og beskyttelsesmaterialer
b)
omkostninger ved etablering af skovlandbrugssystemer gennem omdannelse af eksisterende skove eller skovområder, herunder udgifter til træfældning, udtynding, beskæring og beskyttelse mod græssende dyr
c)
andre omkostninger i direkte tilknytning til etablering af skovlandbrugssystemer, herunder udgifter til gennemførlighedsundersøgelser, etableringsplaner og jordbundsundersøgelser samt jordbehandling og -beskyttelse
d)
for silvopastorale (græsnings-) systemers vedkommende udgifter til vanding og beskyttelsesanlæg
e)
udgifter til den behandling, der er nødvendig for etableringen af skovlandbrugssystemet, herunder vanding og beskæring
f)
udgifter til genbeplantning i det første år efter skovlandbrugssystemets etablering.
8. Der kan ydes støtte i form af en årlig hektarpræmie til dækning af omkostningerne ved vedligeholdelse af skovlandbrugssystemet, og denne støtte skal udbetales over en periode på højst fem år fra støttetildelingstidspunktet.
De støtteberettigede vedligeholdelsesomkostninger kan omfatte omkostninger ved de etablerede træbælter, ukrudtsbekæmpelse, beskæring og udtynding, beskyttelsesforanstaltninger og -investeringer såsom såsom hegn, individuelle beskyttelsesmidler eller rør.
9. Medlemsstaterne fastlægger det maksimale antal træer, der må plantes pr. ha, under hensyn til:
a)
lokale pedoklimatiske og miljømæssige forhold
b)
træarterne og
c)
behovet for at sikre jordens anvendelse til bæredygtigt landbrug.
10. Til støttemodtagere over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger i landdistriktsprogrammerne, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993.
11. Der kan ydes støtte på op til:
a)
80 % af de støtteberettigede omkostninger ved etablering af skovlandbrugssystemer efter stk. 5 og 7 og
b)
op til 100 % af den i stk. 8 omhandlede årlige præmie.
Artikel 34
Støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af skovbrande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, andre ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb og katastrofebegivenheder
1. Støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af skovbrande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, andre ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimaforandringsrelaterede begivenheder, som i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) nr. 1305/2013 ydes til private og offentlige skovbrugere og andre privat- eller offentligretlige enheder og sammenslutninger heraf, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra (b), eller efter omstændighederne artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-12 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Kun skovområder klassificeret med mellemstor til stor risiko for brande i henhold til den plan for beskyttelse mod skovbrande, medlemsstaten har opstillet, er berettigede til støtte til forebyggelse af skovbrande.
5. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
indførelse af beskyttende infrastruktur
b)
lokale, mindre forebyggelsesforanstaltninger mod brand og andre naturkatastrofer, herunder brug af græsningsarealer
c)
etablering og forbedring af anlæg til overvågning af skovbrande, skadedyr og sygdomme samt kommunikationsudstyr
d)
genoprettelse af skovpotentiale efter skader som følge af skovbrande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, andre ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimaforandringsrelaterede begivenheder.
6. Støtten kan dække omkostninger ved vedligeholdelse af brandbælter.
7. Der må ikke ydes støtte til landbrugsrelaterede aktiviteter i områder, der er omfattet af forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug
8. Støtte til genoprettelse af skovpotentiale efter stk. 5, litra (d), er betinget af, at de kompetente offentlige myndigheder i medlemsstaten formelt har anerkendt:
a)
at der er indtruffet en brand, en naturkatastrofe, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, et skadedyrangreb, en katastrofebegivenhed eller en klimaforandringsrelateret begivenhed
b)
at den i litra a), omhandlede begivenhed, herunder foranstaltninger iværksat i henhold til direktiv 2000/29/EF med henblik på at udrydde eller kontrollere et skadedyrangreb, har forvoldt ødelæggelse af mindst 20 % af det relevante skovpotentiale.
9. Ved foranstaltninger til forebyggelse af skader forårsaget af skadedyrangreb skal risikoen for et angreb være baseret på videnskabelig dokumentation og anerkendt af en offentlig videnskabelig institution.
Den pågældende medlemsstats landdistriktsprogram skal indeholde en liste over arter af skadelige organismer, som kan forårsage et skadedyrangreb.
10. De støtteberettigede aktiviteter eller projekter skal være i overensstemmelse med den skovbeskyttelsesplan, medlemsstaterne har opstillet.
Til støttemodtagere over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993, og som indeholder en detaljeret angivelse af forebyggelsesmålsætningerne.
Andre omkostninger end de i stk. 5 nævnte, der beror på de særlige forhold inden for skovbrugssektoren, kan også være støtteberettigede.
11. Der må ikke ydes støtte til dækning af indkomsttab som følge af brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, andre ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb og katastrofebegivenheder.
12. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Støtte til dækning af de i stk. 5, litra d), omhandlede omkostninger må sammen med alle andre betalinger modtaget af støttemodtageren, herunder betalinger modtaget under andre nationale eller EU-foranstaltninger eller forsikringer til dækning af de samme støtteberettigede omkostninger, ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 35
Støtte til investeringer i forbedring af skovøkosystemers tilpasningsevne og miljømæssige værdi
1. Støtte, der ydes til fysiske personer, private og offentlige skovbrugere, privat- og offentligretlige enheder og sammenslutninger heraf til investeringer i forbedring af skovøkosystemers tilpasningsevne og miljømæssige værdi, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-8 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Investeringerne skal tage sigte på opfyldelse af forpligtelser i forbindelse med miljømål, tilvejebringelse af økosystemfunktioner eller forøgelse af herlighedsværdien af skove og træbevoksede arealer i det pågældende område eller på forbedring af økosystemers potentiale til afbødning af klimaforandringer, uden at økonomiske gevinster på længere sigt dog er udelukket.
5. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
6. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
7. Andre omkostninger end de i stk. 6, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital er ikke en støtteberettiget omkostning.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 36
Støtte til kompensation for ulemper i Natura 2000-skovområder
1. Støtte ydet til private skovbrugere og sammenslutninger af private skovbrugere til kompensation for ulemper i forbindelse med Natura 2000-skovområder som defineret i artikel 3 i direktiv 92/43/EØF og artikel 3 i direktiv 2009/147/EF er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtten skal ydes på årsbasis pr. ha skov som kompensation for støttemodtagernes meromkostninger og indkomsttab som følge af ulemper i de i stk. 5 nævnte områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF.
5. Følgende skovområder er støtteberettigede:
a)
Natura 2000-skovområder som omhandlet i artikel 3 i direktiv 92/43/EØF og artikel 3 i direktiv 2009/147/EF
b)
landskabselementer, som bidrager til gennemførelsen af artikel 10 i direktiv 92/43/EØF; disse områder må ikke overstige 5 % af områderne i det Natura 2000-net, der indgår i landdistriktsprogrammets territoriale anvendelsesområde.
6. Det maksimale støttebeløb udgør 500 EUR pr. ha om året i den første periode, som ikke må overstige fem år, og 200 EUR pr. ha om året i årene derefter.
I undtagelsestilfælde kan disse beløb forhøjes under hensyntagen til særlige omstændigheder, som skal begrundes i landdistriktsprogrammerne.
Ved ydelse af denne støtte skal medlemsstaterne fratrække de beløb, det er nødvendigt at fratrække for at sikre, at der ikke sker dobbeltfinansiering af de metoder, der støttes efter artikel 29 i forordning (EU) nr. 1307/2013.
Artikel 37
Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse
1. Støtte, der ydes til offentlige eller private skovbrugere, privat- eller offentligretlige enheder og sammenslutninger heraf til opfyldelse af forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Der må kun ydes støtte til opfyldelse af forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug samt skovbevarelse på statsejet jord, hvis den drives af en privat enhed eller en kommune.
5. Til skovbrugsbedrifter over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993.
6. Støtten skal ydes pr. ha skov.
7. Der må kun ydes støtte for forpligtelser, som er mere vidtgående end de obligatoriske krav, der er fastsat i den nationale skovbrugslovgivning eller anden relevant national eller EU-lovgivning. De obligatoriske nationale krav skal være klart fastlagt.
Forpligtelserne skal være indgået for en periode på mellem fem og syv år. I særlige, behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne dog fastlægge en længere periode for bestemte typer af forpligtelser.
8. Støtten skal kompensere modtagerne for alle eller en del af deres ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de i stk. 7 nævnte forpligtelser.
Om nødvendigt kan der tillige ydes støtte til transaktionsomkostninger med op til 20 % af støtten.
I forbindelse med miljøbevarelse kan der i behørigt begrundede tilfælde ydes støtte til kompensation for forpligtelser til at afstå fra kommerciel drift af træer og skove i form af et fast beløb eller engangsbeløb pr. enhed, beregnet på grundlag af meromkostningerne og indkomsttabet herved.
9. Støtten må ikke overstige maksimumbeløbet på 200 EUR pr. ha om året.
I undtagelsestilfælde kan dette beløb forhøjes under hensyntagen til særlige omstændigheder, som skal begrundes i landdistriktsprogrammerne.
Artikel 38
Støtte til videnoverførsel og informationsaktioner i skovbrugssektoren
1. Støtte til videnoverførsels- og informationsaktioner, som ydes til virksomheder i skovbrugssektoren, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Støtten kan ydes til erhvervsuddannelse og kompetenceudvikling, herunder uddannelseskurser, workshopper og coaching, demonstration og informationsaktioner.
Der kan også ydes støtte til kortsigtede udvekslingsordninger vedrørende landbrugsdrift samt besøg på bedrifterne.
Støtte til demonstrationsaktiviteter kan omfatte relevante investeringsomkostninger.
3. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger ved tilrettelæggelse og gennemførelse af videnoverførsels- eller informationsaktionen
b)
for demonstrationsprojekters vedkommende i relation til investeringer:
i)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende foranstaltning
ii)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
iii)
generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de i litra i) og ii) nævnte udgifter
iv)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker
c)
omkostninger ved deltagernes rejse, indkvartering og forplejning.
4. Støtte efter stk. 3, litra (a) og (b), må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne. Støtten skal udbetales til udbyderen af videnoverførsels- eller informationsforanstaltningen.
5. De virksomheder eller organisationer, som leverer videnoverførsels- og informationstjenesterne, skal have den nødvendige kapacitet i form af kvalificeret og regelmæssigt uddannet personale til at udføre denne opgave.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 39
Støtte til konsulentbistand i skovbrugssektoren
1. Støtte til konsulentbistand til skovbrugere og andre arealforvaltere er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Støtten skal ydes for at hjælpe skovbrugere og andre arealforvaltere med at anvende rådgivningstjenester til at forbedre deres bedrifts, virksomheds eller investerings økonomiske og miljømæssige resultater samt klimavenlighed og klimaresistens.
3. Rådgivningen skal som minimum omfatte spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 92/43/EØF, direktiv 2000/60/EF og direktiv 2009/147/EF.
Den kan også omfatte spørgsmål i tilknytning til skovbrugsbedriftens økonomiske og miljømæssige resultater.
4. Støtten må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne. Støtten skal udbetales til udbyderen af rådgivningen.
Rådgivningsyderne skal have passende ressourcer i form af regelmæssigt uddannet og kvalificeret personale, rådgivningserfaring og pålidelighed med hensyn til de områder, de rådgiver inden for.
5. Ved den rådgivning, de yder, skal rådgiverne respektere de forpligtelser til ikke at videregive fortrolig viden, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
6. Hvor det er berettiget og hensigtsmæssigt, kan rådgivningen delvis ydes i grupper under hensyntagen til den enkelte rådgivningsmodtagers situation.
7. Det maksimale støttebeløb udgør 1 500 EUR pr. rådgivning.
Artikel 40
Støtte til infrastrukturinvesteringer med henblik på udvikling, modernisering eller tilpasning i skovbrugssektoren
1. Støtte til infrastrukturinvesteringer med henblik på udvikling, modernisering eller tilpasning i skovbrugssektoren, som ydes til virksomheder i skovbrugssektoren, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
5. Denne støtte kan ydes til investeringer i materielle og immaterielle infrastrukturaktiver i forbindelse med udvikling, modernisering og tilpasning af skove, herunder:
a)
adgang til skovområder
b)
jordfordeling og jordforbedring
c)
energi- og vandforsyning.
6. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
7. Andre omkostninger end de i stk. 6, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital er ikke en støtteberettiget omkostning.
8. Ved ikkeproduktive investeringer, investeringer, der udelukkende tager sigte på at forbedre skoves miljømæssige værdi, og investeringer i skovveje med multifunktionelle formål, som offentligheden har fri adgang til, udgør den maksimale støtteintensitet 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
9. For investeringer i forbedring af skoves kort- eller langsigtede økonomiske potentiale, udgør den maksimale støtteintensitet:
a)
75 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i regioner i den yderste periferi
b)
75 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
c)
50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i mindre udviklede regioner og i alle regioner, hvis BNP pr. indbygger i fra den 1. januar 2007-31.december 2013 lå på under 75 % af gennemsnittet i EU-25 i referenceperioden, men over 75 % af BNP-gennemsnittet i EU-27
d)
40 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i andre regioner.
Artikel 41
Støtte til investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovbrugsprodukter
1. Støtte til investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovbrugsprodukter, der ydes til private skovbrugere, kommuner og sammenslutninger heraf og til SMV, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-11 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
5. På Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer, de mindre øer i Det Ægæiske Hav og i de oversøiske franske departementer kan der også ydes støtte til virksomheder, der ikke er SMV.
6. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
7. Andre omkostninger end de i stk. 6, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital er ikke en støtteberettiget omkostning.
8. Investeringer i forbedring af skovenes økonomiske værdi skal være begrundede i en forventet forbedring af skovene på en eller flere bedrifter og kan omfatte investeringer i jord- og ressourcevenlige maskiner og fremgangsmåder til træfældning.
9. Investeringer i forbindelse med anvendelse af træ som råmateriale eller energikilde skal begrænses til alle de arbejdsprocesser, der går forud for den industrielle forarbejdning.
Ved investeringer i vedvarende energiinfrastruktur, som forbruger eller producerer energi, skal de eventuelle nationale minimumsstandarder for energieffektivitet være overholdt.
Investeringer i anlæg, der primært tager sigte på produktion af elektricitet på basis af biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre en af medlemsstaterne nærmere fastsat procentdel af varmen udnyttes.
Støtte til bioenergiinvesteringsprojekter må kun ydes for bioenergi, der opfylder bæredygtighedskriterierne i EU-lovgivningen, herunder artikel 17, stk. 2-6, i direktiv 2009/28/EF.
10. Til skovbrugsbedrifter over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993
11. Den maksimale støtteintensitet er:
a)
75 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i regioner i den yderste periferi
b)
75 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
c)
50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i mindre udviklede regioner og i alle regioner, hvis BNP pr. indbygger i perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 lå på under 75 % af gennemsnittet i EU-25 i referenceperioden, men over 75 % af BNP-gennemsnittet i EU-27
d)
40 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i andre regioner.
Artikel 42
Støtte til bevarelse af genetiske ressourcer i skovbruget
1. Støtte til bevarelse af genetiske ressourcer i skovbruget, der i tilknytning til miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse ydes til offentlige eller private enheder, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. I denne artikel gælder følgende definitioner:
a) »in situ-bevarelse«: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter i deres naturlige omgivelser
b) »bevarelse i skovbrugsbedriften«: bevarelse på levestedet og udvikling på bedriftsniveau
c) »ex situ-bevarelse«: bevarelse af genetisk materiale i skovbruget uden for dets naturlige habitat
d) »ex situ-samling«: en samling af genetisk materiale til skovbruget uden for dets naturlige habitat.
5. Der kan ydes støtte til omkostningerne ved:
a)
målrettede aktioner: fremme af in situ- og ex situ-bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i skovbruget, såsom webbaserede fortegnelser over de genressourcer, der for tiden bevares på levestedet, herunder på bedriften, og over samlinger uden for levestedet og databaser
b)
samordnede aktioner: fremme af informationsudveksling mellem kompetente organisationer i medlemsstaterne om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i EU's skovbrug
c)
ledsageaktioner: information, formidling og rådgivning med deltagelse fra ikkestatslige organisationer og andre relevante interessenter, uddannelseskurser og udarbejdelse af tekniske rapporter.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 43
Støtte til jordfordeling i skovbruget
Støtte til jordfordeling i skovbruget er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i kapitel I og ydes til:
a)
private skovbrugere, der er SMV'er og
b)
udelukkende til dækning af rets- og administrationsomkostninger, herunder opmålingsomkostninger og
c)
ikke overstiger 100 % af de faktisk afholdte omkostninger.
AFDELING 6
Støtte til SMV i landdistrikter, som medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger
Artikel 44
Støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter eller produktion af bomuld
1. Støtte til SMV investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter eller produktion af bomuld, herunder egrenering, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-10 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Der kan ikke efter bestemmelserne i denne artikel ydes støtte til investeringer i produktion af biobrændstoffer eller energi fra vedvarende energikilder.
5. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
6. Støtten skal ydes til investeringer i materielle og immaterielle aktiver.
7. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
8. Andre omkostninger end de i stk. 7, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital er ikke en støtteberettiget omkostning.
9. Støtteintensiteten må højst udgøre:
a)
i regioner i den yderste periferi:
i)
80 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på under eller lig med 45 % af gennemsnittet for EU-27
ii)
65 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på mellem 45 % og 60 % af gennemsnittet for EU-27
iii)
55 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på mellem 60 % og 75 % af gennemsnittet for EU-27
iv)
45 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i andre regioner i den yderste periferi.
b)
i mindre udviklede regioner:
i)
60 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på under eller lig med 45 % af gennemsnittet for EU-27
ii)
45 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på under eller lig med 45 % af gennemsnittet for EU-27
iii)
35 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på over 60 % af gennemsnittet for EU-27
c)
i c)-områder:
i)
25 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i tyndt befolkede områder og i NUTS 3-områder eller dele af NUTS 3-områder, der deler en landgrænse med et land uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller Den Europæiske Frihandelsorganisation
ii)
20 % af de støtteberettigede investeringer i ikkeprædefinerede c)-områder
iii)
i de tidligere a)-områder kan støtteintensiteterne forhøjes med op til 5 procentpoint i perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2017
iv)
hvis et »c)-område« grænser op til et »a)-område« kan den maksimale støtteintensitet i NUTS 3-regionerne eller delene af NUTS 3-regioner inden for det »c)-område« som grænser op til »a)-området« efter behov forhøjes, således at forskellen i støtteintensitet mellem de to områder ikke kommer til at overstige 15 procentpoint
d)
10 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i alle andre regioner.
10. De maksimale støtteintensiteter i stk. 9 kan forhøjes med op til 10 procentpoint for mikrovirksomheder og små virksomheder.
Artikel 45
Støtte til virksomhedsetablering for ikkelandbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikter
1. Støtte til SMV til virksomhedsetablering for ikkelandbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtten kan ydes til følgende kategorier af støttemodtagere:
a)
landbrugere eller medlemmer af landbrugshusholdninger i landdistrikter, der iværksætter ikkelandbrugsmæssige aktiviteter
b)
mikrovirksomheder og små virksomheder i landdistrikter og
c)
fysiske personer i landdistrikter.
5. Hvis et i stk. 4, litra a), omhandlet medlem af en landhusholdning er en juridisk person eller en gruppe af juridiske personer, skal medlemmet udøve en landbrugsaktivitet på bedriften på tidspunktet for indgivelsen af støtteansøgningen.
6. Støtten skal være betinget af, at den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat har fået forelagt en forretningsplan. Gennemførelsen af forretningsplanen skal påbegyndes senest ni måneder fra datoen for afgørelsen om tildeling af støtte.
Forretningsplanen skal indeholde angivelse af følgende:
a)
støttemodtagerens økonomiske udgangssituation
b)
konkrete milepæle og mål for udvikling af støttemodtagerens aktiviteter
c)
nærmere redegørelse for de foranstaltninger, der skal træffes for at udvikle støttemodtagerens aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse, konsulentbistand.
7. Støtten skal udbetales i mindst to rater over en periode på højst fem år.
Raterne kan være degressive.
Udbetalingen af den sidste rate skal gøres betinget af, at den i stk. 6 omhandlede forretningsplan er korrekt gennemført.
8. Ved fastsættelsen af støttens størrelse tager medlemsstaterne også hensyn til den socioøkonomiske situation i landdistriktsprogramområdet.
9. Det maksimale støttebeløb udgør 70 000 EUR pr. støttemodtager.
Artikel 46
Støtte til konsulentbistand til små og mellemstore virksomheder i landdistrikter
1. Støtte til konsulentbistand til små og mellemstore virksomheder i landdistrikter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Støtten skal tage sigte på at hjælpe SMV'er i landdistrikter med at anvende rådgivningstjenester til at forbedre deres virksomheds eller investerings økonomiske og miljømæssige resultater samt klimavenlighed og klimaresistens.
4. Rådgivningen kan også omfatte spørgsmål i tilknytning til støttemodtagerens økonomiske og miljømæssige resultater.
5. Støtten må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne. Støtten skal udbetales til udbyderen af rådgivningen.
6. De virksomheder eller organisationer, som yder rådgivningen, skal have passende ressourcer i form af regelmæssigt uddannet og kvalificeret personale, rådgivningsmæssig erfaring og pålidelighed med hensyn til de områder, de rådgiver inden for.
7. Ved den rådgivning, de yder, skal rådgiverne respektere de forpligtelser til ikke at videregive fortrolig viden, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
8. Hvor det er berettiget og hensigtsmæssigt, kan rådgivningen delvis ydes i grupper under hensyntagen til den enkelte rådgivningsmodtagers situation.
9. Det maksimale støttebeløb udgør 1 500 EUR pr. rådgivning.
Artikel 47
Støtte til videnoverførsels- og informationsaktioner til fordel for SMV i landdistrikter
1. Støtte til videnoverførsels- og informationsaktioner til fordel for små og mellemstore virksomheder i landdistrikter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Støtten kan ydes til erhvervsuddannelse og kompetenceudvikling, herunder uddannelseskurser, workshopper og coaching, demonstration og informationsaktioner.
Støtte til demonstrationsaktiviteter kan omfatte relevante investeringsomkostninger.
4. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger ved tilrettelæggelse og gennemførelse af videnoverførsels- eller informationsaktionen
b)
for demonstrationsprojekters vedkommende i relation til investeringer:
i)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende foranstaltning
ii)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
iii)
generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de i litra a) og b) nævnte udgifter
iv)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
c)
omkostninger ved deltagernes rejse, indkvartering og forplejning.
5. Støtten må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne.
Støtten skal udbetales til udbyderen af videnoverførsels- eller informationsforanstaltningen.
De virksomheder og organisationer, som leverer videnoverførsels- og informationstjenesterne, skal have den nødvendige kapacitet i form af kvalificeret og regelmæssigt uddannet personalet til at udføre disse opgaver.
6. Støtten skal kunne opnås af alle, der i det pågældende område er støtteberettigede på grundlag af objektivt fastlagte betingelser.
7. Den maksimale støtteintensitet er:
a)
60 % af de støtteberettigede omkostninger for mellemstore virksomheder
b)
70 % af de støtteberettigede omkostninger for mikrovirksomheder og små virksomheder.
Artikel 48
Støtte til aktive landbrugeres første deltagelse i kvalitetsordninger for bomuld eller fødevarer
1. Støtte til aktive landbrugere og sammenslutninger heraf, der er SMV'er, til deres første deltagelse i kvalitetsordninger for bomuld og fødevarer er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtten kan ydes til ny deltagelse i en af følgende typer ordninger:
a)
kvalitetsordninger for bomuld og fødevarer indført i henhold til forordning (EU) nr. 1151/2012
b)
kvalitetsordninger for bomuld eller fødevarer, herunder certificeringsordninger, anerkendt af medlemsstaterne som værende i overensstemmelse med følgende kriterier:
i)
specificiteten af det endelige produkt, der er produceret under disse kvalitetsordninger, er afledt af klare forpligtelser til at sikre:
-
særlige produktkarakteristika
-
specifikke landbrugs- eller produktionsmetoder eller
-
en kvalitet af det endelige produkt, der går betydeligt længere end handelsvarestandarderne for folke-, dyre- eller plantesundhed, dyrevelfærd eller miljøbeskyttelse
ii)
ordningen er åben for alle producenter
iii)
ordningen omfatter bindende endelige produktspecifikationer, og overholdelsen af disse specifikationer kontrolleres af offentlige myndigheder eller af et uafhængigt inspektionsorgan
iv)
ordningen er gennemsigtig og sikrer fuld sporbarhed for produkterne
c)
frivillige certificeringsordninger for fødevarer anerkendt af medlemsstaten som værende i overensstemmelse med kravene i Kommissionens meddelelse om EU-retningslinjer for bedste praksis for anvendelsen af frivillige certificeringsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.
5. Støtten skal ydes i form af et incitamentskabende årligt tilskud, hvis størrelse fastlægges i forhold til de faste omkostninger ved deltagelse i kvalitetsordningerne.
6. Støtten må ydes i højst fem år.
7. Det maksimale støttebeløb udgør 3 000 EUR om året pr. støttemodtager.
Artikel 49
Støtte til informationsaktioner og salgsfremstød for bomuld og fødevarer omfattet af en kvalitetsordning
1. Støtte til informationsaktioner og salgsfremstød for bomuld og fødevarer omfattet af en kvalitetsordning er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-11 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtten skal ydes til de producentgrupper, der gennemfører informationsaktionen eller salgsfremstødet.
5. Der kan kun ydes støtte til informationsaktioner og salgsfremstød på det indre marked.
6. Støtten skal ydes til informationsaktioner og salgsfremstød for bomuld og fødevarer, der er omfattet af en kvalitetsordning, hvortil der ydes støtte efter artikel 48.
7. Der kan ydes støtte til omkostninger ved aktioner og fremstød, der tager sigte på:
a)
at tilskynde forbrugerne til at købe de fødevarer eller den bomuld, der er omfattet af kvalitetsordningen, jf. artikel 48, stk. 4
b)
at henlede opmærksomheden på særlige egenskaber eller fordele ved det pågældende fødevare- eller bomuldsprodukt, herunder kvalitet, særlige produktionsmetoder, høj dyrevelfærdsstandard og miljøvenlighed knyttet til den pågældende kvalitetsordning.
8. De i stk. 6 omhandlede aktioner og fremstød må ikke tilskynde forbrugerne til at købe et fødevare- eller bomuldsprodukt på grund af dets særlige oprindelse, undtagen hvis det er omfattet af kvalitetsordninger indført i henhold til Del II i forordning (EU) nr. 1151/2012.
9. Det er tilladt at angive fødevare- eller bomuldsproduktets oprindelse, forudsat at oprindelsesangivelsen er sekundær i forhold til hovedbudskabet.
10. Informations- og fremstødsaktiviteter for bestemte virksomheder eller mærker er ikke støtteberettigede.
11. Støtteintensiteten må ikke overstige 70 % af de støtteberettigede omkostninger.
KAPITEL 4
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 50
Ophævelse
1. Forordning (EF) nr. 1857/2006 ophæves.
2. Uanset stk. 1 finder forordning (EF) nr. 1857/2006 fortsat anvendelse indtil den 31. december 2015 på støtte ydet i forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (42) og gennemførelsesbestemmelserne hertil.
Artikel 51
Overgangsbestemmelser
1. Denne forordning finder anvendelse på individuel støtte, der er ydet inden denne forordnings ikrafttrædelse, når den individuelle støtte opfylder alle betingelserne i denne forordning, med undtagelse af artikel 9 og 10.
2. Støtte, der ikke efter denne eller andre tidligere gældende forordninger vedtaget i medfør af forordning (EF) nr. 994/98 er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, vurderes af Kommissionen i overensstemmelse med EU-retningslinjerne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter for 2014-2020 og andre relevante rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser.
3. Individuel støtte ydet før den 1. januar 2015 i overensstemmelse med en på støtteydelsestidspunktet gældende forordning vedtaget i medfør af artikel 1 i forordning (EF) nr. 994/98 er forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3.
4. Ved udløbet af denne forordnings gyldighedsperiode er støtteordninger, der er fritaget efter denne forordning, fortsat fritaget i en seksmåneders tilpasningsperiode.
Uanset bestemmelsen i dette stykkes første afsnit er støtteordninger, som falder ind under forordning (EU) nr. 1305/2013, og som enten medfinansieres af ELFUL eller finansieres som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger, efter udløbet af nærværende forordning fortsat fritaget i resten af programmeringsperioden 2014-2020 i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og gennemførelsesbestemmelserne hertil.
Artikel 52
Ikrafttrædelse og anvendelse
Denne forordning træder i kraft den 1. juli 2014.
Den anvendes indtil den 31. december 2020.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2014.
A BIZOTTSÁG 702/2014/EU RENDELETE
(2014. június 25.)
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára,
e rendelet tervezetének a 994/98/EK rendelet 6. cikkével és 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő közzétételét követően,
az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeket teljesítő állami finanszírozás állami támogatásnak minősül, és azt a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése értelmében be kell jelenteni a Bizottságnak. A Szerződés 109. cikke értelmében a Tanács ugyanakkor meghatározhatja a szóban forgó bejelentési kötelezettség alól mentesülő támogatási kategóriákat. A Szerződés 108. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság rendeleteket fogadhat el az állami támogatások érintett kategóriáira vonatkozóan. A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a Szerződés 109. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy egyes támogatási kategóriák mentesíthetők a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. Az említett rendelet alapján a Bizottság elfogadta az 1857/2006/EK bizottsági rendeletet (2), amely 2014. június 30-ig alkalmazandó.
(2)
2013. július 22-én a 733/2013/EU tanácsi rendelet (3) módosította a 994/98/EK rendeletet, felhatalmazva a Bizottságot arra, hogy a csoportmentességet olyan új támogatási kategóriákra is kiterjessze, amelyek vonatkozásában egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg. Indokolt, hogy a mezőgazdasági és az erdészeti ágazathoz tartozó érintett új támogatási kategóriák között szerepeljen az örökségmegőrzéshez nyújtott támogatás, a természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás, valamint az erdészet javára nyújtott támogatás, mely támogatások bizonyos feltételek teljesülése esetén mentesíthetők a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(3)
A Szerződés 42. cikke értelmében a versenyszabályok csak az Európai Parlament és a Tanács által meghatározott mértékben alkalmazandók a mezőgazdasági termékek előállítására és forgalmazására. Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 211. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az állami támogatásra vonatkozó szabályok - bizonyos eltérésekkel - alkalmazandók a mezőgazdasági termékek előállításához és forgalmazásához nyújtott támogatásokra. Az 1308/2013/EU rendelet 211. cikkének (2) bekezdése értelmében az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók az említett rendeletben előírt, részben vagy egészben az Unió által finanszírozott intézkedések, valamint a szóban forgó rendelet 213-218. cikkében foglalt intézkedések kapcsán teljesített tagállami kifizetésekre. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók továbbá a Szerződés 42. cikkének alkalmazási körébe tartozó, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján teljesített tagállami kifizetésekre és a kiegészítő nemzeti finanszírozásra sem. Az ilyen, a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó kiegészítő nemzeti finanszírozás nyújtását célzó kifizetéseknek meg kell felelniük az 1305/2013/EU rendeletben fogalt kritériumoknak ahhoz, hogy a Bizottság egy adott tagállam vidékfejlesztési programjának részeként jóváhagyja őket. Mindazonáltal a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső intézkedések esetében az állami támogatásokra vonatkozó szabályok egyaránt alkalmazandók az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében társfinanszírozott részre és a kiegészítő nemzeti finanszírozásra is.
(4)
Mivel valamely támogatás gazdasági hatása nem változik attól függően, hogy azt részben az Unió vagy kizárólag egy tagállam finanszírozza-e, a Bizottságnak az állami támogatások ellenőrzésére irányuló politikája, valamint az Unió saját közös agrár- és vidékfejlesztési politikája alapján nyújtott támogatás között összhangnak és koherenciának kell lennie.
(5)
Indokolt tehát hozzáigazítani e rendelet hatályát az 1305/2013/EU rendeletéhez, különösen az erdészeti ágazat és a vidéki térségekben tevékenységet folytató mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára nyújtott támogatásokat illetően. E rendeletnek csak annyiban kell alkalmazandónak lennie az erdészet és a vidéki térségekben működő kkv-k javára hozott, a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső, az 1305/2013/EU rendelet alkalmazási körébe tartozó támogatási intézkedésekre, amennyiben ezek az intézkedések részét képezik a vidékfejlesztési programoknak, és az EMVA-ból nyújtott társfinanszírozással valósulnak meg. Másrészről indokolt úgy rendelkezni, hogy ez a rendelet ne legyen alkalmazandó a vidéki térségekben működő vállalkozások számára a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységekhez vagy az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatásokra, ha nem áll fenn közvetlen kapcsolat a vidékfejlesztési programokkal, és nincs EMVA általi társfinanszírozás. Mindazonáltal indokolt úgy rendelkezni, hogy az erdészeti ágazatban megvalósuló tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez, valamint az erdészeti ágazatban biztosított tanácsadási szolgáltatásokhoz a vidékfejlesztési programok keretén kívül is lehessen teljes mértékben a tagállamok által finanszírozott támogatást nyújtani, amennyiben az megfelel az e rendeletben megállapított vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételeknek.
(6)
Egyszerűsített eljárást kell elérhetővé tenni a tagállamok számára arra az esetre, ha az 1305/2013/EU rendelet 81. cikkének (1) bekezdésével összhangban a nemzeti vidékfejlesztési programjaik társfinanszírozott részére és kiegészítő finanszírozására vonatkozóan is jóvá kell hagyatniuk az állami támogatást. E tekintetben indokolt az ilyen támogatásokat mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben azok megfelelnek az e rendeletben megállapított vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételeknek.
(7)
Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2012. május 8-i közleményében (6) a Bizottság az állami támogatások szabályainak szélesebb körű felülvizsgálatát kezdeményezte. E korszerűsítés fő célkitűzései a következők: i. fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés megvalósítása a versenyképes belső piacon, és ezzel egyidejűleg hozzájárulás a közpénzek hatékonyabb felhasználására irányuló tagállami erőfeszítésekhez; ii. a Bizottság előzetes ellenőrzésének a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok végrehajtása terén folytatott tagállami együttműködés egyidejű erősítése mellett; valamint iii. a szabályok egyszerűsítése és annak biztosítása, hogy a döntéshozatal világos gazdasági érvek, közös megközelítés és egyértelmű kötelezettségek alapján, gyorsabban és megalapozottabban történjen, és szilárdabb döntések szülessenek.
(8)
E rendeletnek lehetővé kell tennie az állami támogatási szabályok végrehajtására irányuló tevékenységek megfelelőbb rangsorolását és a nagyobb mértékű egyszerűsítést, továbbá nemzeti és uniós szinten egyaránt elő kell mozdítania az átláthatóságot, valamint az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelés hatékony értékelését és ellenőrzését, miközben gondoskodnia kell a Bizottság és a tagállamok intézményi hatásköreinek tiszteletben tartásáról is. Az arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.
(9)
A Bizottság több esetben alkalmazta a Szerződés 107. és 108. cikkét a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásokra, különösen az 1857/2006/EK rendelet, a 800/2008/EK bizottsági rendelet (7), valamint az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások (8) keretében. Így jelentős tapasztalattal rendelkezik ezen a területen. E tapasztalat egyrészt lehetővé tette a Bizottság számára azon feltételek megfelelőbb meghatározását, amelyek alapján a támogatások bizonyos kategóriái összeegyeztethetőnek tekinthetők a belső piaccal, valamint a csoportmentességek hatályának kiterjesztését, másrészt pedig egyértelművé tette, hogy fokozni kell az átláthatóságot, meg kell erősíteni az ellenőrzést, és lehetővé kell tenni a széles körű programok megfelelő értékelését, figyelemmel azok belső piaci versenyre gyakorolt hatására.
(10)
E rendelet általános alkalmazási feltételeit olyan közös elvek alapján kell meghatározni, amelyek biztosítják, hogy a támogatás közös érdekű célt szolgáljon, egyértelmű ösztönző hatást fejtsen ki, megfelelő és arányos legyen, odaítélése teljes mértékben átlátható módon, ellenőrzési mechanizmus alkalmazása és rendszeres értékelés mellett történjék, és ne járjon a kereskedelmi feltételeknek a közös érdek szempontjából elfogadhatónál nagyobb mértékű torzulásával.
(11)
Azokat a támogatásokat, amelyek megfelelnek az összes, e rendeletben foglalt általános és az adott támogatási kategóriára vonatkozó különös feltételnek, mentesíteni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól. A hatékony felügyelet és az adminisztráció egyszerűsítésének a Bizottság által gyakorolt ellenőrzés gyengítése nélkül való biztosítása céljából a mentesített támogatásoknak (a támogatási programoknak és az egyedi támogatásoknak egyaránt) tartalmazniuk kell az e rendeletre való kifejezett hivatkozást.
(12)
A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokra, amelyek nem tartoznak e rendelet hatálya alá, továbbra is vonatkozik a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség. Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó lehetőségét, hogy bejelentsék azokat a támogatásokat, amelyek célja megegyezik az e rendeletben foglalt célokkal.
(13)
Tekintettel arra, hogy a szélesebb körű programok potenciálisan nagyobb hatást gyakorolnak a kereskedelemre és a versenyre, azokat a programokat, amelyek esetében az állami támogatás átlagos éves költségvetése meghalad egy bizonyos abszolút értéken alapuló küszöböt, elvileg indokolt az állami támogatás tekintetében értékelésnek alávetni. Az értékelés céljául annak ellenőrzését kell kitűzni, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségének alapjául szolgáló feltételezések és feltételek, továbbá hogy hatékony volt-e a támogatási intézkedés az általános és konkrét célkitűzéseinek fényében; az értékelésnek emellett információt kell szolgáltatnia az intézkedés által a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatásokról is. Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az állami támogatásokra vonatkozó értékelést a Bizottság által jóváhagyott értékelési terv alapján kell lefolytatni. Egy ilyen tervet általában a program kialakításának idején kellene összeállítani, és a terv jóváhagyásának a program hatálybalépése előtt megfelelő időben meg kellene történnie, ez azonban nem minden esetben lehetséges. Ezért annak érdekében, hogy az érintett programok hatálybalépése ne szenvedjen késedelmet, e rendelet legfeljebb hat hónapos időszakra alkalmazandó lesz az ilyen programokra. A Bizottság az értékelési terv jóváhagyása esetén dönthet úgy, hogy meghosszabbítja ezt az időszakot. Ennek érdekében az értékelési tervet a program hatálybalépésétől számított 20 munkanapon belül be kell jelenteni a Bizottságnak. A Bizottság kivételesen úgy is határozhat, hogy az adott eset sajátosságai miatt nincs szükség értékelésre. Célszerű gondoskodni arról, hogy a Bizottság indokolatlan késedelem nélkül megkapja a tagállamoktól az értékelési terv vizsgálatának lefolytatásához szükséges információkat és bekérje mindazokat a kiegészítő információkat, amelyek révén a tagállam pótolni tudja a Bizottság határozatának meghozatalához hiányzó elemeket. E folyamat újszerűségére tekintettel a Bizottság külön dokumentumban részletes útmutatót nyújt majd az értékelési terv jóváhagyására vonatkozó hathónapos időszak alatt alkalmazandó eljárásról, valamint megadja azokat a vonatkozó mintadokumentumokat, amelyek alapján az értékelési tervet be kell nyújtani. Az értékelés tárgyát képező programok módosításait - kivéve azokat a módosításokat, amelyek nem befolyásolhatják a támogatási program e rendelet értelmében vett összeegyeztethetőségét vagy nem befolyásolhatják jelentősen a jóváhagyott értékelési terv tartalmát - az értékelés eredményét figyelembe véve kell megvizsgálni és ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A tisztán formai jellegű módosítások, az adminisztratív jellegű módosítások, illetve az uniós társfinanszírozott intézkedések keretében elvégzett módosítások elvben nem tekintendők úgy, mint amelyek jelentősen befolyásolják a jóváhagyott értékelési terv tartalmát.
(14)
Indokolt, hogy e rendelet ne legyen alkalmazható az importtermékekkel szemben hazai termékek felhasználásához kötött támogatásokra és az exporttal kapcsolatos tevékenységekre irányuló támogatásokra. Indokolt különösen úgy rendelkezni, hogy e rendeletet ne lehessen alkalmazni a más tagállamban vagy harmadik országban található értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez nyújtott támogatásokra. Célszerű előírni, hogy a kereskedelmi vásárokon való részvétel, illetve egy új vagy már meglévő terméknek egy másik tagállamban vagy harmadik országban található új piacra történő bevezetéséhez szükséges tanulmányok vagy tanácsadási szolgáltatások költségeit fedező támogatások általában ne minősüljenek exporttal kapcsolatos tevékenységhez nyújtott támogatásnak.
(15)
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az engedélyezett támogatás ne befolyásolja kedvezőtlenül a kereskedelmi feltételeket az általános érdekkel ellentétes mértékben. Ezért e rendelet hatálya alól ki kell zárni azokat a - bizonyos természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatásoktól eltérő - támogatásokat, amelyek kedvezményezettjével szemben valamely korábbi támogatás visszafizetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította.
(16)
A nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára nyújtott támogatásokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól, mivel az ilyen támogatásokat a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (9) vagy az azt felváltó iránymutatások alapján kell vizsgálni, megakadályozva ezáltal az említett iránymutatás kijátszását; bizonyos feltételek mellett kivételt kell tenni e rendelkezés alól a természeti katasztrófa, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség, állatbetegség vagy növénykárosító által okozott károk ellentételezésére, valamint az erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, károsítók, betegségek, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események miatt bekövetkező erdőkárok orvoslásához nyújtott támogatások esetében, e rendelet előírásainak megfelelően. Ezenkívül a közegészség védelme érdekében és a vészhelyzetre tekintettel az állatbetegségek felszámolásával kapcsolatos költségek fedezéséhez nyújtott támogatás, valamint az elhullott állatok megsemmisítéséhez és elszállításához nyújtott támogatás esetében bizonyos feltételek mellett indokolt elkerülni a vállalkozások gazdasági helyzet alapján történő megkülönböztetését. A jogbiztonság érdekében olyan egyértelmű feltételeket kell megállapítani, amelyek nem igénylik a vállalkozás helyzetét jellemző valamennyi sajátosság értékelését annak megállapításához, hogy az adott vállalkozás e rendelet alkalmazásában nehéz helyzetben lévőnek minősül-e.
(17)
Ha egy állami támogatás vagy az ahhoz kapcsolt feltételek - beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben ez az intézkedés szerves részét alkotja - szükségképpen az uniós jogszabályok megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Indokolt tehát előírni, hogy e rendelet nem alkalmazandó olyan támogatásokra, amelyek szükségképpen az uniós jogszabályok megsértésével járnak.
(18)
Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok végrehajtása nagyban függ a tagállamok együttműködésétől. A tagállamoknak ezért az e rendelet betartásához szükséges összes intézkedést meg kell tenniük, a csoportmentesség hatálya alá tartozó programok keretében nyújtott egyedi támogatások tekintetében is.
(19)
A Bizottságnak a bejelentést követően meg kell vizsgálnia a nagy összegű, egyedileg vagy halmozottan nyújtott támogatásokat, mivel ezek esetében jelentős a kereskedelmi feltételek hátrányos befolyásolásának kockázata. Ezért az e rendelet hatálya alá tartozó beruházási támogatások egyes kategóriái esetében a maximális támogatási összegre vonatkozóan olyan szintű határértékeket kell meghatározni, amely figyelembe veszi az érintett támogatási kategóriát és annak a kereskedelmi feltételekre gyakorolt valószínű hatását. Az említett határértékeket meghaladó mértékű támogatásokra továbbra is alkalmazni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettséget. Indokolt gondoskodni arról, hogy e rendeletnek a határértékekre vonatkozó előírásait ne lehessen kijátszani a támogatási programok vagy a támogatási projektek mesterséges felszabdalása - például több különálló, de hasonló jellemzőkkel és célkitűzésekkel rendelkező és hasonló kedvezményezettek javát szolgáló programokra vagy projektekre bontása - révén. Egyéb támogatási kategóriák nem tekintendők olyan tényezőnek, amely esetében magas a kereskedelmi feltételek hátrányos módon történő befolyásolásának kockázata, amennyiben a támogatást az e rendeletben megállapított összeegyeztethetőségi feltételek és maximális támogatási intenzitások, illetve maximális támogatási összegek tiszteletben tartásával nyújtják.
(20)
Az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a hatékony ellenőrzés érdekében e rendelet csak azon támogatásokra alkalmazható, amelyek esetében a bruttó támogatási egyenérték kockázatelemzés nélkül előre, pontosan kiszámítható (”átlátható támogatások”).
(21)
E rendeletben indokolt meghatározni, hogy bizonyos különleges támogatási eszközök - például hitelek, kezességvállalások, adóügyi intézkedések és különösen visszafizetendő előlegek - milyen feltételekkel tekinthetők átláthatónak. A kezességvállalás formájában nyújtott támogatás akkor tekinthető átláthatónak, ha a bruttó támogatási egyenérték kiszámítása az adott vállalkozástípus esetében meghatározott mentesülési díj alapján történt. A kkv-kat illetően például az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (10) megállapítja azokat az éves díjszinteket, amelyek felett az állami kezességvállalás nem tekinthető támogatásnak. Átláthatónak tekintendő a támogatás akkor is, ha az állami kezességvállalás támogatási intenzitásának kiszámításához alkalmazott módszert az intézkedés végrehajtása előtt az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleménynek megfelelően bejelentették a Bizottságnak, amely azt jóváhagyta. A kockázatfinanszírozási célú intézkedésekből és a tőkeinjekciókból álló támogatások e rendelet alkalmazásában nem tekinthetők átlátható támogatásnak.
(22)
Az elvben e rendelet hatálya alá tartozó, de nem átlátható támogatásokat minden esetben be kell jelenteni a Bizottságnak. A nem átlátható támogatásokról szóló bejelentéseket a Bizottságnak különösen a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásokban (11) vagy az egyéb vonatkozó keretszabályozásokban, iránymutatásokban, közleményekben és értesítésekben szereplő kritériumok alapján kell értékelnie.
(23)
Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás szükséges legyen és ösztönzőleg hasson a tevékenységek vagy projektek továbbfejlesztésére, indokolt, hogy e rendelet ne legyen alkalmazható az olyan tevékenységekhez vagy projektekhez nyújtott támogatásra, amelyek megvalósítására a kedvezményezett támogatás hiányában is mindenképpen vállalkozna. Nem nyújtható visszamenőleges támogatás olyan tevékenységhez vagy projekthez, amelyet a kedvezményezett már megvalósított. A támogatás csak akkor mentesülhet a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján, ha a tevékenység vagy a támogatott projekttel kapcsolatos munka azt követően kezdődik meg, hogy a kedvezményezett írásbeli támogatási kérelmet nyújt be.
(24)
Amennyiben a kedvezményezett nagyvállalkozás, bármely, e rendelet alkalmazásában nyújtott ad hoc támogatást illetően a tagállamnak a kkv-kra vonatkozó, az ösztönző hatással kapcsolatos feltételek mellett azt is biztosítania kell, hogy a kedvezményezett belső dokumentumban elemezze a támogatott projekt vagy tevékenység támogatás melletti és támogatás nélküli életképességét. A tagállamnak ellenőriznie kell, hogy ez a belső dokumentum alátámasztja-e a projekt vagy a tevékenység hatókörének lényeges kibővülését, a kedvezményezett által a támogatott projektre vagy tevékenységre fordított teljes összeg lényeges növekedését, vagy az érintett projekt vagy tevékenység megvalósítási ütemének lényeges növekedését. Az ösztönző hatás meglétének azon tény alapján is megállapíthatónak kell lennie, hogy az érintett vidéki térségben a támogatás hiányában nem került volna sor a beruházási projekt vagy a tevékenység végrehajtására.
(25)
Az adókedvezmény formájában megvalósuló automatikus támogatási programokra továbbra is vonatkoznia kell egy, az ösztönző hatással kapcsolatos különös feltételnek, figyelembe véve azt a tényt, hogy az ilyen támogatási programokhoz tartozó támogatások nyújtására az egyéb támogatási kategóriákra vonatkozóktól eltérő eljárások keretében kerül sor. Az említett különös feltétel lényege az, hogy a szóban forgó támogatási programokat a tevékenység vagy a támogatott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka megkezdése előtt kell elfogadni. Nem alkalmazandó azonban ez a feltétel az adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási programok esetében, amennyiben a tevékenységre már a korábbi, adókedvezmények nyújtásának formájában megvalósuló adópolitikai programok is kiterjedtek. Az ilyen támogatási programok ösztönző hatásának értékelésében a döntő pillanat az, amikor az adóintézkedést első alkalommal határozták meg az eredeti programban, amelyet később felváltott az utódprogram.
(26)
A birtokrendezési támogatás, a mezőgazdasági termékek szélesebb körben való ismertségét elősegíteni hivatott kiadványok formájában megvalósuló promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás, a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatás, az állatbetegségek és a növénykárosítókkal való fertőzöttség felszámolása és az általuk okozott veszteségek ellentételezése kapcsán felmerült költségek fedezéséhez nyújtott támogatás, az elhullott állatok elszállítási és megsemmisítési költségeinek fedezéséhez nyújtott támogatás, a kutatási-fejlesztési támogatás, a természeti katasztrófa által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás, valamint a mezőgazdasági üzem területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében az ösztönző hatást nem szükséges megkövetelni, illetve meglévőnek kell tekinteni, amennyiben az említett támogatási kategóriákra vonatkozóan e rendeletben meghatározott egyedi feltételek teljesülnek.
(27)
Annak biztosítására, hogy a támogatás arányos legyen és a szükséges összegre korlátozódjon, a támogatások maximális összegét lehetőség szerint az elszámolható költségek köréhez viszonyított támogatási intenzitásban kell kifejezni. Ha nem állapítható meg a maximális támogatási intenzitás, mert nem határozhatók meg az elszámolható költségek, illetve annak érdekében, hogy a kisebb összegek tekintetében egyszerűbb eszközök álljanak rendelkezésre, a támogatás arányosságának biztosítása céljából nominálisan meghatározott maximális támogatási összegeket kell megállapítani. A Bizottság tapasztalatai alapján a támogatási intenzitást és a maximális támogatási összegeket olyan szinten kell meghatározni, amely a lehető legkisebbre csökkenti a versenytorzító hatásokat a támogatott ágazatban, miközben megfelelően megvalósítja azt a célt, hogy elősegítse a kedvezményezettek által folytatott gazdasági tevékenységek fejlődését a mezőgazdasági ágazatban, a vidéki térségekben vagy az erdészeti ágazatban. Az Unió által finanszírozott vidékfejlesztési intézkedésekkel való összhang biztosítása érdekében - és amennyiben ez nem ütközik az állami támogatásra vonatkozó elvekbe - a felső határokat össze kell hangolni az 1305/2013/EU rendeletben meghatározott felső határokkal.
(28)
A támogatási intenzitás kiszámításához kizárólag az elszámolható költségek vehetők figyelembe. A rendelet nem mentesíthet olyan támogatást, amelynek támogatási intenzitása meghaladja a vonatkozó határértéket annak következtében, hogy nem elszámolható költségek is beszámításra kerültek. Az elszámolható költségek meghatározását egyértelmű, konkrét és naprakész igazoló dokumentumoknak kell alátámasztaniuk. Valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy egyéb terhek levonása előtt kell figyelembe venni. A több részletben kifizetendő támogatást a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni. Az elszámolható költségeket is a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes értékükre kell diszkontálni. A diszkontáláshoz és a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtott támogatás összegének kiszámításához a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes diszkontrátát és referencia-kamatlábat kell használni, a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (12) meghatározottak szerint. Amennyiben a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, a támogatás összegét bruttó támogatási egyenértékben kell kifejezni. Az adókedvezmény formájában nyújtott támogatások esetében a támogatás részleteit az adókedvezmények érvényesülésének különböző időpontjaiban alkalmazandó diszkontráta alapján kell diszkontálni. Célszerű előmozdítani a visszafizetendő előlegek formájában nyújtott támogatások alkalmazását, mivel az ilyen kockázatmegosztó eszközök megerősítik a támogatás ösztönző hatását. Helyénvaló tehát megállapítani, hogy a visszafizetendő előlegek formájában nyújtott támogatások esetében megnövelhetők az ebben a rendeletben megállapított támogatási intenzitások.
(29)
A jövőbeli adókra vonatkozó adókedvezmények esetében előfordulhat, hogy az alkalmazandó diszkontráta és a támogatási részlet összege előre nem ismert. Ebben az esetben a tagállamoknak előzetesen felső korlátot kell meghatározniuk a támogatás diszkontált értékére vonatkozóan, az alkalmazandó támogatási intenzitás figyelembevételével. Ezt követően, amikor egy adott időpontban a támogatási részlet összege ismertté válik, a diszkontálást az akkor alkalmazandó diszkontráta alapján hajthatják végre. A támogatás egyes részleteinek diszkontált értékét le kell vonni a felső korlát teljes összegéből (”maximált érték”).
(30)
Annak megállapítása érdekében, hogy az e rendeletben meghatározott egyedi bejelentési határértékeket és maximális támogatási intenzitásokat, illetve maximális támogatási összegeket betartják-e, a támogatott tevékenység vagy projekt megvalósításához nyújtott állami támogatás teljes összegét kell figyelembe venni. Ezen túlmenően e rendeletnek meg kell határoznia azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén a különböző támogatási kategóriák halmozódhatnak. A bejelentési kötelezettség alól e rendelettel mentesített támogatások és a valamely más rendelet alapján mentesített vagy a Bizottság által jóváhagyott egyéb összeegyeztethető támogatások halmozódhatnak, amennyiben a szóban forgó intézkedések különböző azonosítható elszámolható költségekre vonatkoznak. Amennyiben különböző támogatási források ugyanazokhoz a - részben vagy egészében - megegyező, azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódnak, a halmozás az e rendelet alapján alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitásig vagy támogatási összegig engedélyezhető. Ennek a rendeletnek különleges szabályokat is meg kell állapítania az azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódó és ilyen költségek nélküli támogatások halmozására, valamint a csekély összegű támogatással való halmozásra vonatkozóan. A csekély összegű támogatások gyakran nem konkrétan azonosítható elszámolható költségek fedezésére szolgálnak, illetve gyakran nem köthetők ilyen költségekhez. Ezekben az esetekben indokolt engedélyezni a csekély összegű támogatásoknak az e rendelet alapján mentesített állami támogatásokkal való halmozását. Amennyiben azonban a csekély összegű támogatást ugyanazon azonosítható elszámolható költségek fedezésére ítélik oda, mint az e rendelet alapján mentesített állami támogatást, a halmozás csak az e rendelet III. fejezetében meghatározott maximális támogatási intenzitás mértékéig engedélyezhető.
(31)
Az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá, nem minősül állami támogatásnak. Ha az ilyen uniós finanszírozás állami támogatással párosul, csak ez utóbbit kell figyelembe venni annak meghatározásakor, hogy tiszteletben tartották-e a bejelentési határértékeket és a maximális támogatási intenzitásokat, illetve maximális támogatási összegeket, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekkel kapcsolatban nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az alkalmazandó uniós jog szabályaiban foglalt legkedvezőbb finanszírozási arányt.
(32)
Mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás elvileg tiltott, fontos, hogy valamennyi fél ellenőrizhesse, hogy egy támogatás nyújtására az alkalmazandó szabályoknak megfelelően kerül-e sor. Az állami támogatások átláthatósága ezért elengedhetetlen a Szerződésben foglalt szabályok helyes alkalmazásához, és a szabályok fokozottabb betartását, nagyobb mértékű elszámoltathatóságot, kölcsönös felülvizsgálatot és végső soron hatékonyabb közkiadásokat eredményez. Az átláthatóság biztosítása céljából indokolt kötelezni a tagállamokat arra, hogy regionális vagy nemzeti szinten átfogó állami támogatási honlapokat hozzanak létre, amelyeken összefoglaló információkat közölnek az e rendelet alapján mentesített minden egyes támogatási intézkedésről. E kötelezettség teljesítését indokolt az egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének feltételéül szabni. Az információk közzétételére vonatkozóan a 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13) meghatározott szabványos gyakorlatot követve olyan szabványos formátumot célszerű használni, amelynek segítségével az információk lekérdezhetők, letölthetők és egyszerűen közzétehetők az interneten. Az egyes tagállamok állami támogatási honlapjaira mutató hivatkozásokat közzé kell tenni a Bizottság honlapján. A 733/2013/EU rendelettel módosított 994/98/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság honlapján közzé kell tenni az e rendelet alapján mentesített minden egyes támogatási intézkedés összefoglaló adatait.
(33)
Az egyedi támogatások odaítélésére vonatkozó információk közzététele tekintetében helyénvaló meghatározni azokat a határértékeket, amelyek felett - a támogatás jelentőségét figyelembe véve - a közzététel arányos intézkedésnek tekinthető. Az elsődleges mezőgazdasági ágazatban megvalósított, a 2013. évi jelentéstétel keretében bejelentett legmagasabb éves kiadásokkal járó - az egyéb támogatási kategóriáknál torzítóbb hatásúnak tekinthető - beruházási támogatási programok értékelése alapján a Bizottság 59 596 EUR összegben határozta meg az egy kedvezményezettre jutó átlagos támogatási összeget. Ezért a tagállamokra háruló adminisztratív terhek mérséklése érdekében célszerű az elsődleges mezőgazdasági termelőknek odaítélt egyedi támogatásokkal kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó határértéket 60 000 EUR-ban megállapítani. Figyelembe véve, hogy a mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása hasonló az ipari termékekéhez, az említett alágazatokban, valamint az erdészeti ágazatban működő és a Szerződés 42. cikkének hatályán kívüli tevékenységet végző kedvezményezetteknek odaítélt egyedi támogatásokkal kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó határértékeket indokolt hozzáigazítani a 651/2014/EK bizottsági rendeletben (14) meghatározottakhoz.
(34)
A hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében a 994/98/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban indokolt létrehozni egy szabványos formátumot, amelynek megfelelően a tagállamok közlik az összefoglaló információkat a Bizottsággal, valahányszor e rendelet alapján támogatási program megvalósítására vagy támogatási programon kívüli egyedi támogatás nyújtására kerül sor. Ezenkívül a 794/2004/EK bizottsági rendelet (15) 5. cikkével és a 994/98/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban indokolt szabályokat megállapítani a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól az e rendeletben megállapított feltételeknek megfelelően mentesített támogatásokra vonatkozó, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó éves jelentésről, ideértve a támogatások bizonyos kategóriáira vonatkozó egyedi követelményeket is.
(35)
Mivel a szükséges technológia széles körben rendelkezésre áll, az összefoglaló információkat és az éves jelentést célszerű számítógépes formában elkészíteni, és a Bizottság elektronikus rendszerei útján továbbítani a Bizottságnak.
(36)
A 994/98/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően indokolt továbbá szabályokat megállapítani azokra a nyilvántartásokra vonatkozóan, amelyeket a tagállamoknak vezetniük kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelettel mentesített támogatásokról, figyelembe véve a 659/1999/EK tanácsi rendelet (16) 15. cikkében megállapított jogvesztő határidőt is.
(37)
Az e rendeletben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek hatékonyságának megerősítése érdekében a Bizottság részére lehetőséget kell nyújtani arra, hogy a jövőbeli támogatási intézkedések tekintetében visszavonja a csoportmentesség kedvezményét, amennyiben az intézkedések nem felelnek meg a szóban forgó követelményeknek. Lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a csoportmentességi kedvezmény visszavonását bizonyos támogatástípusokra, bizonyos kedvezményezettekre, illetve bizonyos hatóságok által elfogadott támogatási intézkedésekre korlátozza, amennyiben e rendelet be nem tartása csak az intézkedések egy részét vagy bizonyos hatóságokat érint. A célzott visszavonás révén várhatóan az e rendelet megállapított be nem tartásához közvetlenül kapcsolódó, arányos korrekciós intézkedés biztosítható. Amennyiben a nyújtott támogatás nem felel meg az I. és a III. fejezetben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételeknek, a támogatás nem tartozik e rendelet hatálya alá és következésképpen jogellenes támogatásnak minősül, amelyet a Bizottság a 659/1999/EK rendeletben rögzített vonatkozó eljárás keretében vizsgál meg. A II. fejezet követelményeinek be nem tartása esetén a csoportmentességi kedvezmény jövőbeli támogatási intézkedésekre vonatkozó visszavonása nem érinti azt a tényt, hogy az e rendeletnek megfelelő múltbeli intézkedések csoportmentesség tárgyát képezték.
(38)
Tekintettel a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, a támogatásnak nem lehet kizárólag az a hatása, hogy folyamatosan vagy időről időre csökkenti a kedvezményezettet szokásosan terhelő működési költségeket, továbbá arányosnak kell lennie azokkal a hátrányokkal, amelyeket az Unió érdekében állónak ítélt társadalmi és gazdasági előnyök biztosítása érdekében fel kellene számolni. Az olyan egyoldalú állami támogatás, amelynek célja egyszerűen a termelők pénzügyi helyzetének javítása, de amely semmilyen módon nem járul hozzá az ágazat fejlődéséhez és különösen az olyan támogatás, amelynek odaítélésére kizárólag az ár, a mennyiség, a termelési egység vagy az egységnyi termelőeszköz alapján kerül sor, működési támogatásnak tekintendő, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Az ilyen támogatás továbbá - amennyiben a mezőgazdasági ágazathoz kapcsolódik - valószínűleg a közös piacszervezések mechanizmusaira is zavarólag hat. Ezért indokolt bizonyos támogatási típusokra korlátozni e rendelet alkalmazási körét.
(39)
A kkv-k döntő szerepet játszanak a munkahelyteremtésben és - általánosabban véve - a társadalmi stabilitás tényezőjeként és gazdasági hajtóerőként működnek. Fejlődésüket azonban korlátozhatják a piac hiányosságai, aminek folytán a kkv-k tipikus hátrányokat szenvednek. Gyakran nehezen jutnak tőkéhez vagy hitelhez egyes pénzpiacok kockázatkerülő természete folytán, valamint azért, mert esetleg csak korlátozott fedezetet tudnak nyújtani. Szűkös forrásaik következtében előfordulhat, hogy e vállalkozások csak korlátozott mértékben juthatnak információhoz, különösen az új technológiákat és a lehetséges piacokat illetően. Ezért a kkv-k által folytatott gazdasági tevékenységek fejlesztésének elősegítése érdekében e rendeletnek mentesítenie kell a kkv-knak nyújtott támogatások bizonyos kategóriáit a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(40)
Azon különbségek felszámolása érdekében, amelyek a verseny torzulásához vezethetnek, és a kkv-kkal kapcsolatos különböző uniós és nemzeti kezdeményezések összehangolásának megkönnyítése céljából, valamint az átlátható adminisztráció és a jogbiztonság követelményére tekintettel e rendelet alkalmazásában a kkv fogalommeghatározásának a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (17) megállapított fogalommeghatározáson kell alapulnia.
(41)
A vidékfejlesztési politikával való összhang biztosítása, valamint a szabályoknak a Bizottság által az 1857/2006/EK és a 800/2008/EK rendelet alkalmazása révén szerzett tapasztalatok alapján történő egyszerűsítése érdekében indokolt mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k javára nyújtott támogatások különböző kategóriáit.
(42)
A szóban forgó támogatási kategóriáknak különösen a következőket kell magukban foglalniuk: beruházási támogatás, például beruházás tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba, gazdasági épületek áthelyezésére irányuló beruházás; vállalkozásindítási támogatás és üzleti lehetőségekhez kapcsolódó támogatás, például fiatal mezőgazdasági termelőknek, mezőgazdasági kisüzemeknek és termelői csoportoknak nyújtott támogatás, valamint minőségrendszerekben való részvételhez nyújtott támogatás; vállalkozásfejlesztési támogatás, például tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez, tanácsadási szolgáltatásokhoz és promóciós tevékenységekhez, a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások; a kockázatok és válságok kezeléséhez kapcsolódó támogatások, például természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek ellentételezéséhez, az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzéséhez és felszámolásához kapcsolódó költségek és biztosítási díjak fedezéséhez nyújtott támogatás; valamint az állattenyésztési ágazatnak nyújtott, olyan közérdekű célkitűzések megvalósítását szolgáló támogatás, mint amilyen a genetikai minőség megőrzése és az állatok egészségének és a közegészségnek a védelme. A támogatás céljai között kell szerepelnie különösen annak, hogy javuljon a mezőgazdasági ágazat egészének versenyképessége és életképessége.
(43)
Ezenkívül indokolt úgy rendelkezni, hogy a vidéki térségekben működő kkv-knak nyújtott támogatások is mentesüljenek e rendelet alapján a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. E tekintetben, továbbá az EMVA keretében társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedések és a kiegészítő nemzeti forrásokból finanszírozott intézkedések közötti összhang biztosítása érdekében az e rendeletben foglalt szabályoknak a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lenniük az 1305/2013/EU rendeletben és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási aktusokban megállapított szabályokkal.
(44)
Egyéb támogatási kategóriákat - például a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban folyó kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatást, a természeti katasztrófa által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatást, a mezőgazdasági üzemekben található kulturális és természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatást, valamint az erdészet javára nyújtott támogatást -, amelyek kedvezményezettjei kkv-k és nagyvállalkozások egyaránt lehetnek, szintén indokolt mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. Különösen az erdészet javára nyújtott támogatások tekintetében, továbbá az EMVA keretében társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedések és a kiegészítő nemzeti forrásokból finanszírozott intézkedések, illetve a kizárólag állami támogatás útján finanszírozott intézkedések közötti összhang biztosítása érdekében az e rendeletben foglalt szabályoknak a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lenniük az 1305/2013/EU rendeletben és az ahhoz kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási aktusokban megállapított szabályokkal.
(45)
Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k számára nyújtott támogatások, a kutatási-fejlesztési támogatások, az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatások és a vidéki térségekben működő kkv-k számára a Szerződés 42. cikkének hatályán kívüli tevékenységekhez nyújtott támogatások a 651/2014/EK rendeletben megállapított feltételek szerint is mentesíthetők a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. Amennyiben a tagállamok azt megfelelőbbnek ítélik meg, dönthetnek úgy is, hogy a fent említett kategóriákba tartozó támogatásokat a 651/2014/EK rendeletben megállapított feltételekkel nyújtják. A tagállamok dönthetnek nevezetesen úgy, hogy a következő támogatásokat a 651/2014/EK rendeletben megállapított feltételekkel nyújtják: az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-knak a legkülső régiókban a szállítási költségeken kívül felmerülő további költségek ellentételezésére nyújtott regionális működési támogatás, a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás, kockázatfinanszírozási támogatás, kutatási-fejlesztési támogatás, kkv-k javára nyújtott innovációs támogatás, környezetvédelmi támogatás, képzési támogatás, valamint a hátrányos helyzetű munkavállalóknak biztosított támogatás. Ebben az összefüggésben, továbbá az e rendelet és a 651/2014/Ek rendelet alkalmazási köre közötti kapcsolat tisztázása érdekében megjegyzendő, hogy bár lehetséges, hogy a két rendelet a kedvezményezettek ugyanazon típusát célozza meg, a bennük megállapított célkitűzések, támogatási kategóriák és támogatási feltételek eltérőek.
(46)
A mezőgazdasági ágazatban működő kkv-k gazdasági és környezeti teljesítményének és hatékonyságának javítása, a mezőgazdaság fejlődéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges, nem jövedelemtermelő beruházások támogatása érdekében támogatást kell nyújtani azokhoz a tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházásokhoz, amelyek hozzájárulnak az említett célkitűzések teljesítéséhez. A beruházásoknak meg kell felelniük a környezetvédelemről szóló uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállamok ugyanilyen tárgyú nemzeti jogszabályainak. Ezenkívül azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(47)
Az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában nyújtott célzott beruházási támogatásokból eredő versenytorzulások kockázata miatt a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján mentesített beruházási támogatások nem korlátozódhatnak egy meghatározott mezőgazdasági termékre. Ez a feltétel nem gátolhatja a tagállamokat abban, hogy kizárjanak bizonyos mezőgazdasági termékeket egy konkrét támogatás köréből, elsősorban abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre szokásos értékesítési lehetőségek. Emellett a beruházások bizonyos típusaihoz nyújtott támogatások jellegüknél fogva nem mentesíthetők e rendelet alapján a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(48)
A versenytorzító hatások lehető legkisebbre csökkentése és az energia- és erőforrás-hatékonyság előmozdítása közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében a mezőgazdasági üzemekben végrehajtandó, az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó beruházások tekintetében indokolt úgy rendelkezni e rendeletben, hogy kizárólag a bioüzemanyagok vagy megújuló energiaforrásból előállított energia mezőgazdasági üzem szintjén történő előállításához kapcsolódó beruházások támogathatók, és csak abban az esetben, ha az előállított mennyiség nem haladja meg a mezőgazdasági üzem éves átlagos üzemanyag- vagy energiafogyasztását. Indokolt, hogy ilyen esetben a rendelet hatálya a bioüzemanyagokhoz kapcsolódó támogatásokra csak akkor terjedjen ki, ha azokat a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (19) összhangban, fenntartható bioüzemanyagok vonatkozásában nyújtják.
(49)
Annak érdekében, hogy - a környezetvédelem és az energiatermelés terén nyújtott állami támogatásokra vonatkozó horizontális szabályokban foglaltak szerint - elő lehessen mozdítani a bioüzemanyagok fejlettebb formáinak előállítására való átállást, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatások esetében célszerű kizárni e rendelet hatálya alól az élelmiszer-alapú bioüzemanyagok előállításához nyújtott támogatást.
(50)
A fiatal mezőgazdasági termelők által folytatott gazdálkodási tevékenység megkezdésének és a gazdaságilag potenciálisan életképes mezőgazdasági kisüzemek fejlődésének az ösztönzése és elősegítése céljából indokolt mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól az induló vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat. Az újonnan megkezdett mezőgazdasági tevékenységek életképességének biztosítása érdekében a támogatást üzleti terv benyújtásától kell függővé tenni. Indokolt úgy rendelkezni, hogy vállalkozásindítási támogatást csak a vállalkozás fennállásának kezdeti időszakában lehessen nyújtani, és az ilyen támogatás ne válhasson működési támogatássá.
(51)
Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági ágazat könnyebben nézhessen szembe azokkal a kihívásokkal, amelyek a mezőgazdasági termékek - többek között helyi piacokon történő - értékesítésével összefüggésben a fokozódó versenyből és az értékesítési lánc következő szintjén elhelyezkedő (downstream) piacok egyre nagyobb mértékű konszolidációjából fakadnak, ösztönözni kell a termelői csoportok és szervezetek létrehozását. Helyénvaló tehát mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól a termelői csoportoknak és szervezeteknek nyújtott, indulási célú támogatásokat. Indokolt úgy rendelkezni, hogy csak a kkv-nak minősülő termelői csoportok és szervezetek részesülhessenek a támogatásból. Annak biztosítására, hogy a termelői csoport, illetve szervezet életképes szerveződéssé váljon, indokolt előírni, hogy a tagállam általi hivatalos elismerés feltételeként a csoportnak vagy szervezetnek üzleti tervet kell benyújtania az illetékes hatósághoz. A támogatás maximális időtartamát öt évre kell korlátozni, hogy ne kerülhessen sor működési támogatás nyújtására, valamint hogy fennmaradjon az ösztönző hatás.
(52)
A piaci lehetőségek javítása érdekében és azért, hogy az érintett mezőgazdasági termékek hozzáadott értékkel rendelkezzenek, indokolt ösztönözni a kkv-kat az uniós vagy nemzeti minőségrendszerekben való részvételre, ezért a minőségrendszerekben való részvételhez nyújtott támogatásokat mentesíteni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. Tekintve, hogy az ilyen minőségrendszerekbe való belépés ideje és a részvétel első néhány éve az az időszak, amikor a részvételből kifolyólag a kkv-kra háruló többletköltségek és -kötelezettségek nem kerülnek teljes mértékben ellentételezésre a piacon, indokolt úgy rendelkezni, hogy a kedvezményezettnek biztosított közvetlen támogatás csak az új résztvevőknek és legfeljebb öt éven át legyen nyújtható. Ezenkívül támogatott szolgáltatások formájában igénybe vehető támogatást kell nyújtani a minőségrendszerekhez kapcsolódó kötelező ellenőrzési intézkedések, valamint a piackutatási tevékenységek, illetve az uniós minőségrendszer elismerése iránti kérelem elkészítése kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez.
(53)
A versenyképesség és az erőforrás-hatékonyság javítása, valamint a kkv-k környezeti teljesítményének, fenntartható irányításának és általános teljesítményének fokozása érdekében helyénvaló mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól a tudástranszferhez, a tájékoztatási tevékenységekhez, a gazdálkodási tanácsadási szolgáltatásokhoz és a promóciós intézkedésekhez kapcsolódó támogatásokat.
(54)
A megfelelő kockázat- és válságkezelés alapvető fontosságú a mezőgazdasági ágazat fenntarthatóságának és versenyképességének biztosításához. Az elsődleges mezőgazdasági termelés sajátos természeti, időjárási, valamint egészségügyi kockázatoknak és válságoknak van kitéve. Ezért a kockázat- és válságkezeléshez, valamint az állattenyésztési ágazat számára nyújtott támogatásokat indokolt az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-kra korlátozni. A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott veszteségek ellentételezéséhez, az állatbetegségek és növénykárosítók elleni küzdelemhez és a biztosítási díjak fizetéséhez nyújtott állami támogatásokat azon kedvezményezettek megsegítésére kell korlátozni, akik annak ellenére szembesülnek különleges nehézségekkel, hogy ésszerű erőfeszítéseket tettek az ilyen kockázatok lehető legkisebbre csökkentésére. Az állami támogatásnak nem lehet az a hatása, hogy a kedvezményezetteket szükségtelen kockázatok vállalására csábítsa. Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-knak maguknak kell viselniük a termelési módszerek vagy a termékek meggondolatlan megválasztásának következményeit.
(55)
A Bizottság számos esetben alkalmazta a Szerződés 107. és 108. cikkét a természeti és a kulturális örökség megőrzéséhez nyújtott támogatásokra, különösen az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások és az 1857/2006/EK rendelet alkalmazásával összefüggésben. A 2007-2013-as időszakban a hagyományos tájak és épületek megőrzéséhez kkv-k javára nyújtott beruházási támogatásokat az 1857/2006/EK rendelet mentesítette a bejelentési kötelezettség alól, míg a hagyományos tájak és épületek megőrzéséhez nagyvállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatásokat az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak megfelelően jóváhagyásra be kellett jelenteni a Bizottságnak. Az említett időszakban a Bizottság több mint 87 olyan beruházási támogatást értékelt, amely mezőgazdasági üzem területén található hagyományos táj, illetve épületek megőrzésére irányult. Az örökségmegőrzésre irányuló projektek általában nem idéznek elő semmiféle jelentősebb versenytorzulást, még akkor sem, ha nagyvállalkozások valósítják meg őket. Helyénvaló tehát, hogy a Bizottság a 994/98/EK rendelettel ráruházott hatásköröket a természeti és a kulturális örökség megőrzéséhez nyújtott támogatások kapcsán is gyakorolja.
(56)
Ahhoz, hogy a kulturális, illetve természeti örökség megőrzéséhez nyújtott támogatás e rendelet alapján mentesüljön a bejelentési kötelezettség alól, a támogatást a kulturális vagy természeti örökség megőrzését szolgáló tárgyi eszközökbe vagy mezőgazdasági eszközteremtő munkákba való beruházáshoz kell nyújtani. A kulturális vagy természeti örökségnek - amelyet ilyen minőségében az adott tagállam illetékes hatóságának hivatalosan el kell ismernie - a kedvezményezett mezőgazdasági üzemének területén kell elhelyezkednie. Tekintve, hogy a szóban forgó támogatás esetében e rendelet a bejelentési határértéket beruházási projektenként 500 000 EUR-ban állapítja meg, vagyis a támogatás a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2014-2020-as időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatások értelmében kisméretű infrastruktúrához kapcsolódik, helyénvaló e rendeletben úgy rendelkezni, hogy a támogatási intenzitás mértéke az elszámolható költségek 100 %-áig terjedhessen.
(57)
A természeti katasztrófák által előidézett vészhelyzetek sürgős intézkedést igényelnek a támogatást nyújtó hatóságok részéről. Fontos tehát biztosítani a tervezett támogatás gyors végrehajtását. A Bizottság számos, a természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk ellentételezéséhez kapcsolódó határozatban alkalmazta a Szerződés 107. és 108. cikkét. Az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások már korábban is lehetővé tették a természeti katasztrófák által okozott károk ellentételezésére irányuló támogatási programok engedélyezését. 2007 és 2012 között a Bizottság az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások alkalmazásában több mint 25 támogatást hagyott jóvá a természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk ellentételezésére vonatkozóan. A Bizottság tapasztalatai szerint az ilyen intézkedéseket gyorsan kell végrehajtani ahhoz, hogy hatékonyak legyenek. Ennek megfelelően szükség van a szóban forgó támogatások bejelentésére irányuló eljárás egyszerűsítésére. Ezek az intézkedések emellett - kompenzációs jellegüknél fogva, továbbá bizonyos, a belső piaccal való összeegyeztethetőségre vonatkozó egyértelmű kritériumok meglétének köszönhetően - nem okoznak jelentős versenytorzulást a belső piacon. Helyénvaló tehát, hogy a Bizottság a 994/98/EK rendelettel ráruházott hatásköröket a természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk ellentételezése kapcsán is gyakorolja.
(58)
Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy a természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás a mezőgazdasági ágazat egészében hozzáférhető legyen a vállalkozások számára, és mind kkv-k, mind nagyvállalkozások részére odaítélhető legyen. A természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatások mentesítésére vonatkozó feltételek a bevett gyakorlaton alapulnak, és az adott eseménynek a tagállami hatóságok által természeti katasztrófaként történő hivatalos elismeréséhez, valamint a természeti katasztrófa és a kedvezményezett által elszenvedett károk közötti közvetlen ok-okozati összefüggéshez kapcsolódnak, és biztosítaniuk kell, hogy nem fordulhat elő túlkompenzálás. A tagállamoknak gondoskodniuk kell különösen arról, hogy ne kerülhessen sor túlkompenzálásra az ilyen támogatásnak a kedvezményezett által kapott egyéb ellentételezésekkel - többek között valamely biztosítási rendszer keretében teljesített kifizetésekkel - történő kombinálása következtében.
(59)
A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatások hozzájárulhatnak a fenntartható gazdasági növekedéshez, és erősíthetik a versenyképességet. Az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak, a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerének (20), valamint a 800/2008/EK rendeletnek a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban folyó kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatásokra való alkalmazása terén szerzett bizottsági tapasztalatok alapján indokolt mentesíteni a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól azokat a kutatási-fejlesztési támogatásokat, amelyek megfelelnek az e rendeletben megállapított feltételeknek. Mivel a kutatás és a fejlesztés előmozdítása fontos, közérdekű célkitűzés, elő kell írni e rendeletben, hogy a kutatási projektnek az adott mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban vagy alágazatban működő valamennyi vállalkozás számára jelentőséggel kell bírnia. A kutatási projektre vonatkozó információkat és a projekt eredményeit nyilvánosan elérhetővé kell tenni az interneten. A kutatás eredményeit ezenkívül ingyenesen az érdeklődő vállalkozások rendelkezésére kell bocsátani.
(60)
Az erdészet szerves részét képezi a vidékfejlesztésnek. A Bizottság a Szerződés 107. és 108. cikkét több határozatában alkalmazta az erdészeti ágazatban működő vállalkozásokra, különösen az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2007-2013-as időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások keretében. A Bizottság 2007 és 2012 között 140 támogatást hagyott jóvá az erdészeti ágazat javára az említett iránymutatásoknak megfelelően. Tekintettel a Bizottság által az említett iránymutatásoknak az erdészeti ágazatban működő vállalkozásokra történő alkalmazása során szerzett jelentős tapasztalatra, az eljárások egyszerűsítésének és ugyanakkor a hatékony felügyelet és a Bizottság általi figyelemmel kísérés biztosításának céljából indokolt rendelkezni arról, hogy a Bizottság a 994/98/EK rendelettel ráruházott hatáskört az erdészeti ágazat javára nyújtott támogatások tekintetében is gyakorolja. A Bizottság tapasztalata szerint az erdészeti ágazatban a vidékfejlesztési programok részét képező intézkedésekhez nyújtott, az EMVA-ból társfinanszírozott vagy ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatások nem torzítják jelentős mértékben a versenyt a belső piacon. Ezenkívül az erdészeti ágazatban megvalósuló tudástranszferhez, valamint az erdészeti ágazatban biztosított tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások még akkor sem torzítják jelentős mértékben a versenyt a belső piacon, ha a vidékfejlesztési programok keretén kívül nyújtják őket. E rendeletben egyértelmű feltételeket kell meghatározni az ilyen intézkedéseknek a belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan. A szóban forgó feltételeknek a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lenniük az 1305/2013/EU rendeletben és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási aktusokban megállapított szabályokkal.
(61)
Az érintett támogatási kategóriáknak magukban kell foglalniuk többek között az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatást, az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatást, az erdők erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók vagy katasztrófaesemények általi károsításának megelőzéséhez és a károk orvoslásához nyújtott támogatást, az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatást, a 92/43/EGK tanácsi irányelv (21) 3. cikke és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 3. cikke szerinti Natura 2000 erdőterületekkel kapcsolatos hátrányok kiküszöböléséhez nyújtott támogatást, az erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és az erdővédelemhez nyújtott támogatást, a tudástranszferhez és a tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatást, a tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatást, az infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatást, valamint az erdőgazdálkodási technológiákra és az erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatást. Az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatás nem torzíthatja a versenyt, és piacsemlegesnek kell lennie.
(62)
Az 1305/2013/EU rendelettel való összhang biztosítása és a nemzeti vidékfejlesztési programok társfinanszírozott részéhez és kiegészítő finanszírozásához kapcsolódó állami támogatás jóváhagyásának megszerzésére vonatkozó szabályok egyszerűsítése érdekében az erdészeti ágazat javára nyújtott, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján mentesülő támogatásoknak meg kell egyezniük az alapjukul szolgáló vidékfejlesztési intézkedésekkel, és a mentesített támogatás csak az érintett tagállam vidékfejlesztési programja alapján és annak megfelelően nyújtható. A támogatási intenzitásoknak és az elszámolható költségeknek mindazonáltal az Unió állami támogatásokra vonatkozó általános elveivel és a mezőgazdasági ágazatra alkalmazandó állami támogatási szabályokkal is összhangban kell lenniük. Ezért indokolt, hogy az olyan költségek, mint például az új beruházáshoz kapcsolódó kiegészítő forgótőke, e rendelet alapján ne legyenek támogathatók. Az erdészeti intézkedések részét képező beruházási műveletek - a Bizottság által jóváhagyott megfelelő vidékfejlesztési programokkal összhangban - a beruházás előkészítéséhez szükséges egyszeri erdészeti műveleteket is magukban foglalhatnak, amennyiben a vonatkozó vidékfejlesztési rendelkezés célja ezt megengedi. Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tudástranszferhez, a tanácsadási szolgáltatásokhoz és az erdészeti birtokrendezéshez nyújtott támogatás odaítélése ne függjön attól, hogy ilyen támogatás szerepel-e a nemzeti vidékfejlesztési programban.
(63)
A gazdasági diverzifikáció és az új gazdasági tevékenységek létrehozása elengedhetetlen a vidéki térségek fejlődéséhez és versenyképességéhez és különösen elengedhetetlen az Unió vidéki gazdaságának gerincét jelentő kkv-k számára. Az 1305/2013/EU rendelet rendelkezik a nem mezőgazdasági vállalkozások vidéki térségekben történő fejlesztését támogató olyan intézkedésekről, amelyek a foglalkoztatás előmozdítását, a minőségi munkahelyek vidéki térségekben való megteremtését, a már meglévő munkahelyek megőrzését, a foglalkoztatás terén jelentkező szezonális ingadozások mérséklését, valamint a mezőgazdaságon és az élelmiszer-feldolgozó iparágakon kívüli nem mezőgazdasági ágazatok fejlesztését célozzák, miközben erősítik az üzleti integrációt és a helyi ágazatközi kapcsolatokat.
(64)
Az 1305/2013/EU rendelettel való összhang biztosítása és a vidékfejlesztési programok társfinanszírozott részéhez és kiegészítő nemzeti finanszírozásához kapcsolódó állami támogatás jóváhagyásának megszerzésére vonatkozó szabályok egyszerűsítése érdekében indokolt e rendelettel mentesíteni a vidéki térségekben működő kkv-k számára nyújtott támogatások különböző kategóriáit a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól. A szóban forgó támogatási kategóriáknak át kell fogniuk különösen a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával, illetve a gyapottermeléssel kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást, a nem mezőgazdasági tevékenységekhez nyújtott vállalkozásindítási támogatást, a tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatást, a tudástranszferhez és a tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatást, a mezőgazdasági termelőknek a gyapot- vagy élelmiszer-minőségrendszerekbe való bekapcsolódásához nyújtott, valamint az élelmiszerekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatást. A Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján mentesítendő támogatásoknak meg kell egyezniük az alapjukul szolgáló vidékfejlesztési intézkedésekkel, és a mentesített támogatások csak az érintett tagállam vidékfejlesztési programja alapján és annak megfelelően nyújthatók. A támogatási intenzitásoknak és az elszámolható költségeknek mindazonáltal az Unió állami támogatásokra vonatkozó általános elveivel és a horizontális állami támogatási szabályokkal is összhangban kell lenniük. Ezért indokolt, hogy az olyan költségek, mint például az új beruházáshoz kapcsolódó kiegészítő forgótőke, e rendelet alapján ne legyenek támogathatók.
(65)
A mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékekké történő feldolgozására irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatások tekintetében konkrétan elő kell írni, hogy a bioüzemanyag és a megújuló energia előállításához kapcsolódó beruházások e rendelet alapján nem támogathatóak. Az ilyen beruházásokra elvben a környezetvédelem és az energiatermelés terén nyújtott állami támogatásokra vonatkozó horizontális szabályok alkalmazandók.
(66)
Számos támogatási kategória esetében - ide tartoznak például a) a piackutatási tevékenységek, a terméktervezés és -kialakítás, valamint a minőségrendszerekhez való csatlakozás iránti kérelmek összeállítása kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez nyújtott támogatások, b) a minőségrendszerekkel kapcsolatos kötelező ellenőrzési intézkedések költségeinek fedezéséhez nyújtott támogatások, c) a tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatások, d) a tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások, e) a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások, f) a promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatások, g) az állatbetegségek és a növénykárosítókkal való fertőzöttség megelőzéséhez és felszámolásához nyújtott támogatások, valamint h) az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatások - a végső kedvezményezettek a támogatást közvetve, természetben, támogatott szolgáltatások formájában vehetik igénybe. Indokolt úgy rendelkezni, hogy ezekben az esetekben a támogatást a szóban forgó szolgáltatás nyújtója, illetve a szóban forgó tevékenység végzője számára fizessék ki. A szolgáltatás nyújtójának vagy a tevékenység végzőjének a kiválasztására irányuló eljárás során kellő figyelmet kell fordítani a vonatkozó hatályos közbeszerzési szabályokra, valamint az átláthatóság, a nyitottság és a megkülönböztetésmentesség elvére.
(67)
A Bizottság e téren szerzett tapasztalatai alapján elvben szükséges az állami támogatási politika rendszeres felülvizsgálata. Ebből kifolyólag korlátozni kell e rendelet alkalmazási időszakát. Következésképpen indokolt átmeneti rendelkezéseket megállapítani, ideértve az e rendelet alkalmazási időszakának végén a mentesített támogatási programok tekintetében az átállási időszakra vonatkozó szabályokat is. A szabályoknak elegendő időt kell biztosítaniuk a tagállamok számára az esetleges új rendszerhez való alkalmazkodáshoz,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
TARTALOMJEGYZÉK
I. FEJEZET:
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK 13
II. FEJEZET:
ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK 25
III. FEJEZET:
TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁK 26
1. szakasz:
Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k részére nyújtott támogatások 26
2. szakasz:
A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás 43
3. szakasz:
A természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás 44
4. szakasz:
A mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás 45
5. szakasz:
z erdészeti ágazatnak nyújtott támogatások 46
6. szakasz:
A vidéki térségekben működő kkv-k számára nyújtott, az EMVA-ból társfinanszírozott vagy az ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként biztosított támogatások 59
IV. FEJEZET:
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 65
I. FEJEZET
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
(1) Ezt a rendeletet következő támogatási kategóriákra kell alkalmazni:
a)
mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) javára nyújtott támogatások:
i.
a mezőgazdasági ágazatban működő, elsődleges mezőgazdasági termeléssel, mezőgazdasági termékek feldolgozásával, illetve mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k esetében, a 14., a 15., a 16., a 18. és a 23. cikk, valamint a 25-28. cikk kivételével, amelyek csak az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-kra alkalmazandók;
ii.
a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységekhez nyújtott támogatás esetében, amennyiben a támogatást az 1305/2013/EU rendeletnek megfelelően nyújtják és vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) társfinanszírozzák, vagy az ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtják;
b)
mezőgazdasági üzem területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás;
c)
természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás;
d)
a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás;
e)
az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatás.
(2) Ha a tagállamok helyénvalónak tartják, dönthetnek úgy, hogy az e cikk (1) bekezdésének a), d) és e) pontjában említett támogatásokat a 651/2014/EK rendeletben foglalt feltételekkel és ugyanazon rendeletnek megfelelően nyújtják.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki a következő támogatásokra:
a)
az erdészeti ágazat javára nyújtott, nem az EMVA-ból társfinanszírozott és nem ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatások, amelyek esetében ugyanakkor kivételt képez e rendelkezés alól a 31., a 38., a 39. és a 43. cikk;
b)
kkv-k részére a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységekhez nyújtott, nem az EMVA-ból társfinanszírozott, illetve nem egy ilyen társfinanszírozott intézkedéshez kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatások.
(4) Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:
a)
az e rendelet 17., 32. és 33. cikkében, 34. cikke (5) bekezdésének a)-c) pontjában, valamint 35., 40., 41. és 44. cikkében előírt támogatási programok, amennyiben az adott program esetében az átlagos éves állami támogatási költségvetés meghaladja a 150 millió EUR-t, a hatálybalépésüket követő hat hónaptól. A Bizottság - miután a program hatálybalépésétől számított 20 munkanapon belül megvizsgálta a tagállam által benyújtott vonatkozó értékelési tervet - határozhat úgy, hogy e rendelet hosszabb időszakra továbbra is alkalmazandó e támogatási programok bármelyikére;
b)
az e cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett programok módosításai, kivéve azokat a módosításokat, amelyek nem befolyásolhatják a támogatási program e rendelet értelmében vett összeegyeztethetőségét, illetve nem befolyásolhatják jelentősen a jóváhagyott értékelési terv tartalmát;
c)
a harmadik országokba vagy a tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatása, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó költségekhez közvetlenül kapcsolódó támogatás;
d)
olyan támogatás, amelyet a hazai áruk használatának az importáruk használatával szemben történő előnyben részesítése függvényében állapítottak meg.
(5) A 30. cikk kivételével ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:
a)
olyan támogatási programok, amelyek nem zárják ki kifejezetten egyedi támogatás kifizetését azon vállalkozások számára, amelyekkel szemben valamely támogatás visszafizetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította;
b)
ad hoc támogatás olyan vállalkozás javára, amellyel szemben valamely támogatás visszafizetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította.
(6) Ez a rendelet nem alkalmazandó nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokra, a következők kivételével:
a)
a természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához a 30. cikknek megfelelően nyújtott támogatás, az állatbetegségek felszámolásának költségeihez a 26. cikk (8) bekezdésének megfelelően nyújtott támogatás, valamint az elhullott állatok elszállításához és megsemmisítéséhez a 27. cikk (1) bekezdése c), d) és e) pontjának megfelelően nyújtott támogatás;
b)
az alábbi események kapcsán nyújtott támogatások, feltéve, hogy az adott vállalkozás a szóban forgó esemény által okozott veszteségek vagy károk miatt vált nehéz helyzetben lévő vállalkozássá:
i.
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott veszteségek ellentételezésére a 25. cikknek megfelelően nyújtott támogatás;
ii.
a növénykárosítókkal való fertőzöttség felszámolása kapcsán felmerült költségek, valamint az állatbetegségek, illetve növénykárosítók által okozott károk orvoslásához a 26. cikk (8) és (9) bekezdésének megfelelően nyújtott támogatás;
iii.
az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események miatt bekövetkező erdőkárok orvoslásához a 34. cikk (5) bekezdése d) pontjának megfelelően nyújtott támogatás.
(7) Ez a rendelet nem alkalmazandó az önmagukban, a hozzájuk kapcsolt feltételek révén vagy finanszírozási módszerük miatt szükségképpen az uniós jog megsértésével járó támogatásokra, különösen a következőkre:
a)
olyan támogatás, amely esetében a támogatás nyújtását ahhoz a kötelezettséghez kötik, hogy a kedvezményezettnek az adott tagállamban legyen a székhelye vagy túlnyomórészt ott legyen letelepedve;
b)
olyan támogatás, amely esetében a támogatás nyújtását ahhoz a kötelezettséghez kötik, hogy a kedvezményezett belföldön előállított termékeket használjon vagy belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe;
c)
olyan támogatás, amely korlátozza a kedvezményezettek azon lehetőségét, hogy a kutatási, fejlesztési és innovációs eredményeket más tagállamokban is hasznosítsák.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
(1)
”támogatás”: minden olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek;
(2)
”kkv”-k vagy ”mikro-, kis- és középvállalkozások”: az I. mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelő vállalkozások;
(3)
”mezőgazdasági ágazat”: az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, valamint a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége;
(4)
”mezőgazdasági termék”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékek kivételével;
(5)
”elsődleges mezőgazdasági termelés”: a termőföldön folyó termelés és az állattenyésztés révén előállított, a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek termelése az ilyen termékek jellegét megváltoztató további műveletek végrehajtása nélkül;
(6)
”mezőgazdasági termék feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely olyan művelet, amely esetében a keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve a mezőgazdasági üzemben végzett, az állati vagy növényi termékek első értékesítésre való előkészítéséhez szükséges tevékenységeket;
(7)
”mezőgazdasági termék forgalmazása”: a mezőgazdasági termék értékesítési célú birtoklása vagy kiállítása, megvételre való felkínálása, leszállítása vagy egyéb módon történő forgalmazása, kivéve az elsődleges termelő által a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak történő első értékesítést és minden olyan tevékenységet, amely a terméket az első értékesítésre előkészíti; az elsődleges termelő általi, a végső fogyasztónak történő értékesítés akkor minősül mezőgazdasági termékek forgalmazásának, ha arra külön erre a célra fenntartott helyen kerül sor;
(8)
”mezőgazdasági üzem”: elsődleges mezőgazdasági termelésre szolgáló, földterületből, helyiségekből és létesítményekből álló egység;
(9)
”természeti katasztrófa”: földrengés, lavina, földcsuszamlás, árvíz, tornádó, hurrikán, vulkánkitörés és természeti eredetű kontrollálatlan vegetációtűz;
(10)
”támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján - anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség - az intézkedésben általában és absztrakt módon meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára határozatlan időszakra és határozatlan összegben odaítélhető;
(11)
”értékelési terv”: legalább a következő minimális elemeket tartalmazó dokumentum: az értékelendő támogatási program célkitűzései; az értékelési kérdések; az eredménymutatók; az értékelés elvégzéséhez tervezett módszertan; az adatgyűjtési követelmények; az értékelés tervezett ütemezése, beleértve a végső értékelési jelentés benyújtásának időpontját; az értékelést végző független testület bemutatása vagy a testület kiválasztására alkalmazandó kritériumok, valamint az értékelés nyilvánosságát biztosító szabályok;
(12)
”egyedi támogatás”:
a)
ad hoc támogatás; valamint
b)
támogatási program keretében egyedi kedvezményezetteknek odaítélt támogatás;
(13)
”ad hoc támogatás”: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás;
(14)
”nehéz helyzetben lévő vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely tekintetében a következő feltételek közül legalább egy fennáll:
a)
korlátolt felelősségű társaság esetében (kivéve a kevesebb mint három éve létező kkv-kat): a társaság jegyzett tőkéjének több mint a fele elveszett a felhalmozott veszteségek miatt. Ez abban az esetben fordul elő, ha a felhalmozott veszteségeknek a tartalékokból (és minden egyéb, általában a társaság saját tőkéje részének tekintett elemből) történő levonásával a jegyzett tőke felét meghaladó negatív halmozott összeg keletkezik. E rendelkezés alkalmazásában a ”korlátolt felelősségű társaság” különösen a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) I. mellékletében említett vállalkozástípusokat jelenti, és a ”jegyzett tőke” adott esetben magában foglal minden ázsiót;
b)
olyan társaság esetében, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében (kivéve a kevesebb mint három éve létező kkv-kat): a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint fele nincs meg a felhalmozott veszteségek miatt. E rendelkezés alkalmazásában a ”társaság, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében” különösen a 2013/34/EU irányelv II. mellékletében említett vállalkozástípusokat jelenti;
c)
a vállalkozás ellen kollektív fizetésképtelenségi eljárás indult vagy a hazai jog alapján megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek a kollektív fizetésképtelenségi eljárásnak a vállalkozás hitelezői kérésére történő elindítására vonatkoznak;
d)
a vállalkozás megmentési támogatásban részesült és még nem fizette vissza a kölcsönt vagy szüntette meg a kezességvállalást, illetve szerkezetátalakítási támogatásban részesült és még mindig szerkezetátalakítási terv hatálya alá tartozik;
e)
olyan vállalkozás esetében, amely nem kkv: amennyiben az elmúlt két évben
i.
a vállalkozás könyv szerinti adósság-saját tőke aránya 7,5-nél magasabb volt, valamint
ii.
a vállalkozás EBITDA-val számolt kamatfedezeti rátája nem érte el az 1,0 értéket;
(15)
”elhullott állatok”: a mezőgazdasági üzemben, valamely telephelyen vagy szállítás közben elpusztult vagy - akár végleges kórisme birtokában, akár anélkül - eutanázia alkalmazásával leölt állatok, beleértve a halva született vagy méhen belül elhalt állatokat is, azonban kizárva az emberi fogyasztás céljára levágott állatokat;
(16)
”természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség”: olyan kedvezőtlen időjárási viszonyok - például fagy, viharok és jégeső, jég, heves vagy tartós esőzés vagy súlyos aszály -, amelyek az alábbi tényezők figyelembevételével kiszámított átlagos termésmennyiség több mint 30 %-át elpusztítják:
a)
a megelőző hároméves időszak; vagy
b)
a megelőző ötéves időszakra vonatkozóan a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlag;
(17)
”egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek”: azok a kedvezőtlen időjárási körülmények, amelyek esetében nem teljesülnek az e rendelet 2. cikkének 16. pontjában foglalt feltételek;
(18)
”növénykárosító”: a 2000/29/EK tanácsi irányelv (25) 2. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott károsítók;
(19)
”katasztrófaesemény”: emberi tevékenység által okozott, előre nem látott, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat az erdészeti ágazatban;
(20)
”bruttó támogatási egyenérték”: a támogatás összege oly módon számítva, mintha a támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtották volna a kedvezményezettnek, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;
(21)
”tárgyi eszközök”: földterületet, épületeket, üzemet, gépeket, illetve berendezéseket magukban foglaló eszközök;
(22)
”immateriális javak”: fizikai vagy pénzügyi formában meg nem jelenő eszközök, mint például szabadalom, licencia, know-how vagy egyéb szellemi tulajdon;
(23)
”agrárerdészeti rendszerek”: olyan földhasználati rendszerek, amelyekben ugyanazon a földterületen fákat is nevelnek és mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak;
(24)
”visszafizetendő előleg”: projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely kölcsön visszafizetésének feltételei a projekt eredményétől függenek;
(25)
”a projekttel kapcsolatos munkák vagy a tevékenység megkezdése”: a tevékenységek megkezdése vagy a beruházás építési munkáinak megkezdése, illetve a berendezések megrendelésére vagy szolgáltatások igénybevételére irányuló első, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás vagy bármely egyéb, a projektet vagy a tevékenységet visszafordíthatatlanná tévő kötelezettségvállalás közül a korábbi; nem tekintendő a munkák vagy a tevékenység megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és a megvalósíthatósági tanulmányok készítése;
(26)
”nagyvállalkozások”: az I. mellékletben megállapított feltételeket nem teljesítő vállalkozások;
(27)
”adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási program”: adókedvezmény formájában megvalósuló korábbi támogatási programot módosító és felváltó program;
(28)
”támogatási intenzitás”: a támogatás bruttó összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;
(29)
”a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák;
(30)
”uniós előírás”: az uniós jogszabályokban meghatározott, az egyes vállalkozások által különösen a környezetkímélet, a higiénia és az állatjólét területén megvalósítandó szintekre vonatkozó kötelező előírás; nem minősülnek azonban kötelező uniós előírásoknak azok az uniós szinten meghatározott előírások vagy célkitűzések, amelyek a tagállamok számára kötelező erejűek, de az egyes vállalkozások számára nem;
(31)
”vidékfejlesztési program”: az 1305/2013/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti vidékfejlesztési program;
(32)
”nem termelő beruházás”: olyan beruházás, amely nem eredményezi az üzem értékének vagy jövedelmezőségének jelentős mértékű emelkedését;
(33)
”uniós előírásnak való megfelelést szolgáló beruházások”: a valamely uniós előírásnak való, az uniós jogszabályokban meghatározott átmeneti időszakot követő megfelelés érdekében végrehajtott beruházások;
(34)
”fiatal mezőgazdasági termelő”: olyan személy, aki a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában 40 évesnél nem idősebb, megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és első alkalommal kezd gazdálkodni valamely mezőgazdasági üzemben az üzem vezetőjeként;
(35)
”legkülső régiók”: a Szerződés 349. cikkének első bekezdésében említett régiók;
(36)
”kisebb égei-tengeri szigetek”: a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb szigetek;
(37)
”kevésbé fejlett régiók”: azok a régiók, amelyekben az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át;
(38)
”EU-25”: a 2005 májusában az Uniót alkotó 25 tagállam;
(39)
”EU-27”: a 2007 januárjában az Uniót alkotó 27 tagállam;
(40)
”mezőgazdasági eszközteremtő munkák”: a személyesen a mezőgazdasági termelő által vagy a mezőgazdasági termelő munkavállalói által elvégzett eszközteremtő munkák;
(41)
”élelmiszer-alapú bioüzemanyag”: a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatban (27) meghatározott gabonafélékből és egyéb keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből előállított bioüzemanyag;
(42)
”aktív mezőgazdasági termelő”: az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) 9. cikkének értelmében vett aktív mezőgazdasági termelő;
(43)
”termelői csoport és szervezet”: olyan csoport vagy szervezet, amelynek létrehozása a következő célokat szolgálja:
a)
a termelői csoportban, illetve szervezetben tagsággal rendelkező termelők termelésének és termékeinek a piaci követelményekhez való igazítása; vagy
b)
az áruk közös forgalmazása, beleértve az értékesítésre való előkészítést, az értékesítés központosítását és a nagy tételben vásárlók ellátását; vagy
c)
közös szabályok létrehozása a termeléssel és különösen a betakarítással és a rendelkezésre állással kapcsolatos információkra vonatkozóan; vagy
d)
egyéb, termelői csoportok vagy szervezetek által végezhető tevékenységek, például a vállalkozói és marketingkészségek fejlesztése, valamint innovációs folyamatok megszervezése és előmozdítása;
(44)
”minőségrendszerben való részvételből eredő állandó költségek”: valamely támogatott minőségrendszerbe való belépés és az abban való részvételhez kapcsolódó éves hozzájárulás költségei, szükség esetén beleértve a minőségrendszer előírásainak való megfelelés igazolásához szükséges ellenőrzésekre fordított kiadásokat is;
(45)
”tanácsadás”: ugyanannak a szerződésnek a keretében biztosított teljes körű tanácsadás;
(46)
”mezőgazdasági háztartás tagja”: természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja a nemzeti jog által a csoport és annak tagjai számára biztosított jogállástól függetlenül, a mezőgazdasági munkavállalók kivételével;
(47)
”a TSE- és BSE-vizsgálatok (azaz a fertőző szivacsos agyvelőbántalommal és a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmával kapcsolatos vizsgálatok) költségei”: minden költség, beleértve a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) X. mellékletének C. fejezetével összhangban végzett mintavételhez és laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges minták vizsgálati készleteinek, valamint a minták levételének, szállításának, vizsgálatának, tárolásának és megsemmisítésének költségeit;
(48)
”törzskönyv”: bármely könyv, nyilvántartás, adatállomány vagy adathordozó:
a)
amelyet olyan tenyésztői szervezet vagy egyesület vezet, illetve tart fenn, amelyet az adott tenyésztői szervezet vagy egyesület megalapításának helye szerinti tagállam hivatalosan elismert; valamint
b)
amelyben egy adott fajta fajtatiszta tenyészállatai kerülnek bejegyzésre vagy nyilvántartásba vételre az őseik feltüntetésével;
(49)
”védett állat”: az uniós vagy a nemzeti jogszabályok által védett állat;
(50)
”kutató-ismeretterjesztő szervezet”: (közjogi vagy magánjogi értelemben) jogi formájától vagy finanszírozási módjától függetlenül olyan entitás (például egyetem vagy kutatóintézet, technológiatranszfer-ügynökség, innovációközvetítő, valós vagy virtuális együttműködést kínáló kutatásorientált entitás), amelynek elsődleges célja a független tevékenységként végzett alapkutatás, alkalmazott kutatás vagy kísérleti fejlesztés, illetve e tevékenységek eredményeinek oktatás, közzététel vagy tudástranszfer útján, széles körben történő terjesztése. Amennyiben egy ilyen entitás gazdasági tevékenységet is folytat, e gazdasági tevékenységek finanszírozását, költségeit és bevételeit külön kell elszámolni. Azok a vállalkozások, amelyek például részvényesként vagy tagként befolyással lehetnek egy ilyen entitásra, nem élvezhetnek preferenciális hozzáférést a szervezet kutatási kapacitásaihoz vagy az általa elért kutatási eredményekhez;
(51)
”szokásos piaci feltételek”: a szerződő felek közötti ügylet feltételei azonosak az önálló vállalkozások között létrejövő ügyletek feltételeivel, és mentesek az összejátszás minden elemétől. Minden olyan ügylet, amely nyílt, átlátható és feltételmentes eljárás eredménye, a szokásos piaci feltételeknek megfelelőnek tekintendő;
(52)
”gyorsan növő fafajok”: olyan rövid vágásfordulójú erdőt alkotó fák, amelyek esetében a kivágásig tartó időszak legalább 8 év és legfeljebb 20 év;
(53)
”rövid vágásfordulójú sarjerdőt alkotó fák”: a 06 02 9041 KN-kód alá tartozó, a tagállamok által meghatározandó fafajok, amelyek közé olyan fás szárú évelő növények tartoznak, amelyek gyökere, illetve töve a kivágást követően a talajban marad, a következő szezonban pedig új hajtásokat hoz, és amelyek maximális kivágási ciklusát a tagállamok határozzák meg;
(54)
”tranzakciós költség” valamely kötelezettségvállalás teljesítéséhez kapcsolódó, de nem közvetlenül a végrehajtásával összefüggésben felmerülő, és a közvetlenül kompenzált költségeknek vagy elmaradt bevételeknek részét nem képező többletköltség, amelynek kiszámítása átalányköltségek alapján is történhet;
(55)
”egyéb földkezelő”: a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozástól eltérő, földet kezelő vállalkozás;
(56)
”mezőgazdasági termék nem mezőgazdasági termékké való feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely olyan művelet, amely esetében a keletkező termék nem tartozik a Szerződés I. mellékletének hatálya alá;
(57)
”a" térségek”: a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölt térségek;
(58)
”c" térségek”: a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölt térségek;
(59)
”ritkán lakott térségek”: a Bizottság által a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó regionális támogatási térképekről szóló egyedi határozatokban ilyenként elfogadott területek;
(60)
”NUTS 3 térség”: a statisztikai célú területi egységeknek az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (30) létrehozott nómenklatúrája szerinti 3. szinthez besorolt régió;
(61)
”indoklással ”c” térségnek minősíthető térségek”: olyan térségek, amelyeket valamely tagállam saját belátása szerint ”c” térségnek minősít, feltéve, hogy a tagállam bizonyítja, hogy az érintett térségek megfelelnek bizonyos társadalmi-gazdasági feltételeknek, valamint hogy e térségek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölésre kerültek valamely, a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó regionális támogatási térképen;
(62)
”korábbi ”a” térségek”: a 2011. január 1-jétől2014. június 30-ig tartó időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen ”a” térségként kijelölt térségek;
(63)
”élelmiszerek”: mezőgazdasági terméknek nem minősülő, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (31) I. mellékletében felsorolt élelmiszerek.
3. cikk
A mentesség feltételei
A támogatási programok, a támogatási program keretében nyújtott egyedi támogatások és az ad hoc támogatások a Szerződés 107. cikkének (2), illetve (3) bekezdése értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy a szóban forgó támogatás megfelel az e rendelet I. fejezetében megállapított valamennyi feltételnek, valamint az e rendelet III. fejezetében a vonatkozó támogatási kategória tekintetében megállapított konkrét feltételeknek.
4. cikk
Bejelentési küszöbértékek
(1) E rendelet nem alkalmazandó olyan egyedi támogatásokra, amelyek bruttó támogatási egyenértéke meghaladja a következő küszöbértékeket:
a)
a 14. cikkben említett, elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 500 000 EUR;
b)
a 16. cikk (4) bekezdésében említett, gazdasági épület áthelyezésére irányuló, a létesítmények korszerűsítését vagy a termelési kapacitás növekedését eredményező beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 500 000 EUR;
c)
a 17. cikkben említett, mezőgazdasági termékek feldolgozásával és mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
d)
a 29. cikkben említett, mezőgazdasági üzem területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: vállalkozásonként és beruházási projektenként 500 000 EUR;
e)
a 31. cikkben említett, a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban folytatott kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás esetében: projektenként 7,5 millió EUR;
f)
a 32. cikkben említett, erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás esetében: erdő, illetve fás terület létesítésére irányuló projektenként 7,5 millió EUR;
g)
a 33. cikkben említett, agrárerdészeti rendszerek javára nyújtott támogatás esetében: agrárerdészeti rendszer létrehozására irányuló projektenként 7,5 millió EUR;
h)
a 35. cikkben említett, az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének javítását és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
i)
a 40. cikkben említett, az erdészeti ágazat fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
j)
a 41. cikkben említett, erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: beruházási projektenként 7,5 millió EUR;
k)
a 44. cikkben említett, a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával vagy a gyapottermeléssel kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás esetében: beruházási projektenként 7,5 millió EUR.
(2) Tilos az (1) bekezdésben meghatározott küszöbértékeknek a támogatási programok vagy támogatási projektek mesterséges felszabdalása révén történő kijátszása.
5. cikk
A támogatás átláthatósága
(1) Ez a rendelet csak azokra a támogatásokra alkalmazható, amelyeknél a bruttó támogatási egyenérték kockázatelemzés nélkül előre, pontosan kiszámítható (”átlátható támogatás”).
(2) A következő támogatási kategóriák tekinthetők átlátható támogatásnak:
a)
a vissza nem térítendő támogatásból és kamattámogatásból álló támogatás;
b)
a kölcsönökből álló támogatás, amennyiben a bruttó támogatási egyenértéket a támogatás odaítélésekor irányadó referencia-kamatláb alapján számították ki;
c)
a kezességvállalásból álló támogatás:
i.
amennyiben a bruttó támogatási egyenérték kiszámítása egy bizottsági közleményben megállapított mentesülési díj alapján történt; vagy
ii.
amennyiben a támogatás nyújtását megelőzően a kezességvállalás bruttó támogatási egyenértékének kiszámításához használt módszertant - annak az állami támogatásokról szóló, az adott időpontban hatályos vonatkozó bizottsági rendelet alapján történő bejelentését követően - az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény vagy az azt felváltó közlemények alapján a Bizottság elfogadta, és a jóváhagyott módszertan kifejezetten e rendelet alkalmazásával összefüggésben foglalkozik a kérdéses kezességvállalások és a szóban forgó, alapul szolgáló tranzakciók típusaival;
d)
az adókedvezmény formájában nyújtott támogatás, amennyiben az intézkedés olyan felső határt állapít meg, amely biztosítja, hogy nem lépik túl az alkalmazandó küszöbértéket;
e)
a visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatás, amennyiben a visszafizetendő előleg teljes névértéke nem haladja meg az e rendelet alapján alkalmazandó küszöbértékeket, vagy ha az intézkedés végrehajtását megelőzően megtörtént a visszafizetendő előleg bruttó támogatási egyenértékének kiszámításához használt módszertan bejelentése és Bizottság általi jóváhagyása.
(3) E rendelet alkalmazásában a következő támogatási kategóriák nem tekinthetők átlátható támogatásnak:
a)
a tőkeinjekciókból álló támogatás;
b)
a kockázfinanszírozási célú intézkedésekből álló támogatás.
6. cikk
Ösztönző hatás
(1) Ez a rendelet csak az ösztönző hatással bíró támogatásokra alkalmazható.
(2) A támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha a kedvezményezett a projekthez kapcsolódó munkák vagy a tevékenység megkezdése előtt írásbeli támogatási kérelmet nyújtott be az érintett tagállamhoz. A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell legalább a következő információkat:
a)
a vállalkozás neve és mérete;
b)
a projekt vagy a tevékenység ismertetése, megkezdésének és befejezésének időpontját is beleértve;
c)
a projekt vagy a tevékenység helyszíne;
d)
az elszámolható költségek jegyzéke;
e)
a projekthez/tevékenységhez szükséges közfinanszírozás típusa (vissza nem térítendő támogatás, hitel, kezességvállalás, visszafizetendő előleg vagy egyéb) és összege.
(3) A nagyvállalatoknak nyújtott ad hoc támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha a (2) bekezdésben megállapított feltétel teljesülésének biztosításán túlmenően a tagállam az adott ad hoc támogatás odaítélését megelőzően ellenőrizte, hogy a kedvezményezett által összeállított dokumentáció alátámasztja, hogy a támogatás az alábbiak közül egy vagy több következménnyel jár:
a)
a támogatás a projekt, illetve a tevékenység körének lényeges kiszélesedését eredményezi;
b)
a támogatás a kedvezményezett által a projektre, illetve a tevékenységre fordított teljes összeg lényeges növekedését eredményezi;
c)
a támogatás az érintett projekt, illetve tevékenység végrehajtási ütemének lényeges felgyorsulását eredményezi;
d)
beruházási célú ad hoc támogatás esetében a támogatás hiányában nem került volna sor a projekt, illetve a tevékenység végrehajtására az érintett vidéki térségben, vagy a projekt, illetve a tevékenység nem lett volna kellően nyereséges a kedvezményezett számára az érintett vidéki térségben.
(4) A (2) és a (3) bekezdéstől eltérve az adókedvezmény formájában megvalósuló intézkedések abban az esetben tekintendők ösztönző hatásúnak, ha teljesülnek a következő feltételek:
a)
az intézkedés objektív kritériumoknak megfelelően és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát; valamint
b)
az intézkedést azelőtt fogadták el és vezették be, hogy a támogatott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka megkezdődött volna; kivételt képeznek e rendelkezés alól az adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási programok, amelyek esetében a tevékenységre már a korábbi, adókedvezmények formájában megvalósuló programok is kiterjedtek.
(5) A (2), a (3) és a (4) bekezdéstől eltérve, a következő támogatási kategóriák esetében nem követelmény, illetve feltételezett az ösztönző hatás megléte:
a)
a birtokrendezésre irányuló támogatási programok, amennyiben teljesülnek a 15. cikkben vagy a 43. cikkben foglalt feltételek, és amennyiben:
i.
a támogatási program objektív kritériumoknak megfelelően és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát; valamint
ii.
a támogatási programot még azelőtt elfogadták, és azelőtt hatályba lépett, hogy a kedvezményezettnél felmerültek volna a 15. cikk vagy a 43. cikk szerinti elszámolható költségek;
b)
a mezőgazdasági termékek szélesebb körben való ismertségét elősegíteni hivatott kiadványok formájában megvalósuló promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 24. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételek;
c)
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 25. cikkben foglalt feltételek;
d)
az állatbetegségek és a növénykárosítókkal való fertőzöttség felszámolása kapcsán felmerült költségek és a szóban forgó állatbetegségek, illetve növénykárosítók által okozott veszteségek ellentételezéséhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 26. cikk (9) és (10) bekezdésében foglalt feltételek;
e)
az elhullott állatok elszállítási és megsemmisítési költségeinek fedezéséhez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 27. cikk (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában foglalt feltételek;
f)
a mezőgazdasági üzemek területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz a 29. cikknek megfelelően nyújtott támogatás;
g)
a természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 30. cikkben foglalt feltételek;
h)
a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban folytatott kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 31. cikkben foglalt feltételek;
i)
az erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, állatbetegségek, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események miatt bekövetkező erdőkárok orvoslásához a 34. cikk (5) bekezdése d) pontjának megfelelően nyújtott támogatás, amennyiben teljesülnek a 34. cikkben foglalt feltételek.
7. cikk
Támogatási intenzitás és elszámolható költségek
(1) A támogatási intenzitás és az elszámolható költségek kiszámítása során az adók vagy egyéb terhek levonása előtti számadatokat kell figyelembe venni. Az elszámolható költségeket egyértelmű, konkrét és naprakész igazoló dokumentumokkal kell alátámasztani.
(2) A hozzáadottérték-adó (héa) nem támogatható, kivéve, ha a héára vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében nem igényelhető vissza.
(3) Ha a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, akkor a támogatás összege a bruttó támogatási egyenértékkel azonos.
(4) A több részletben kifizetendő támogatást a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni. Az elszámolható költségeket a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes értékükre kell diszkontálni. A diszkontálásra használandó kamatláb a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes diszkontráta.
(5) Az adókedvezmények útján nyújtott támogatások esetében a támogatás részleteinek diszkontálására az adókedvezmény érvényesítésének különböző időpontjaiban érvényes diszkontrátákat kell alkalmazni.
(6) Amennyiben a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják - amelyet a bruttó támogatási egyenérték kiszámításához használt elfogadott módszertan hiánya esetén az elszámolható költségek százalékában fejeznek ki -, és amennyiben az intézkedés biztosítja, hogy a projekt ésszerű és körültekintő megfontolások alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az előleg legalább a támogatás odaítélésének időpontjában irányadó diszkontrátának megfelelő kamattal megnövelve kerül visszafizetésre, a III. fejezetben megállapított maximális támogatási intenzitások 10 százalékponttal növelhetők.
8. cikk
Támogatáshalmozódás
(1) Annak megállapításakor, hogy betartják-e a 4. cikkben előírt bejelentési küszöbértékeket és a III. fejezetben megállapított maximális támogatási intenzitásokat és maximális támogatási összegeket, a támogatott tevékenységhez vagy projekthez, illetve a támogatott vállalkozásnak nyújtott állami támogatások teljes összegét kell figyelembe venni.
(2) Ha az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy egyéb szervei által központilag kezelt, sem közvetlen, sem közvetett tagállami ellenőrzés alatt nem álló uniós finanszírozás állami támogatással párosul, csak ez utóbbit kell figyelembe venni annak meghatározásakor, hogy betartották-e a bejelentési küszöbértékeket, valamint a maximális támogatási intenzitásokat és felső határokat, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekkel kapcsolatban nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az uniós jog alkalmazandó szabályaiban foglalt legkedvezőbb finanszírozási arányokat.
(3) Az azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódó, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelettel mentesített támogatások a következőkkel halmozhatók:
a)
bármely egyéb állami támogatás, amennyiben az adott intézkedések különböző, azonosítható elszámolható költségekre vonatkoznak;
b)
ugyanazon, egymást részben vagy egészben átfedő elszámolható költségekhez kapcsolódó bármilyen más állami támogatás, kizárólag abban az esetben, ha az ilyen halmozódás nem eredményezi az adott támogatásra e rendelet értelmében alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépését.
(4) Az e rendelet 18. és 45. cikke értelmében mentesített, azonosítható elszámolható költségekhez nem kapcsolódó támogatások bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódó állami támogatással halmozhatók.
Az azonosítható elszámolható költségekhez nem kapcsolódó támogatások az e rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott más csoportmentességi rendeletben vagy határozatban az egyes esetek egyedi körülményei szerint rögzített legmagasabb vonatkozó teljes finanszírozási határértékig más, azonosítható elszámolható költségekhez nem kapcsolódó állami támogatással halmozhatók.
(5) Az e rendelet III. fejezetének 1., 2., illetve 3. szakasza alapján mentesített állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozhatók az 1305/2013/EU rendelet 81. cikkének (2) bekezdésében és 82. cikkében említett kifizetésekkel, ha az ilyen halmozódás eredményeként a támogatási intenzitás vagy a támogatási összeg meghaladná az e rendeletben megállapított értékeket.
(6) Az e rendelet alapján mentesített állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozhatók csekély összegű támogatással, ha az ilyen halmozódás eredményeként a támogatási intenzitás vagy a támogatási összeg meghaladná a III. fejezetben megállapított értékeket.
(7) Az e rendelet 14. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett, mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítására irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatások nem halmozhatók az e rendelet 25., 26. és 30. cikkében említett anyagi károk ellentételezése céljából nyújtott támogatásokkal.
(8) Az e rendelet 19. cikkében említett, a mezőgazdasági ágazatban működő termelői csoportok és szervezetek tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás nem halmozható az 1305/2013/EU rendelet 27. cikkében említett, a mezőgazdasági ágazatban működő termelői csoportok és szervezetek létrehozásához nyújtott támogatással.
Az e rendelet 18. cikkében említett, fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott vállalkozásindítási támogatás nem halmozható az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és iii. alpontjában említett, fiatal mezőgazdasági termelők számára vagy mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott, vállalkozás beindításához kapcsolódó támogatásokkal, ha az ilyen halmozódás eredményeként a támogatási összeg meghaladná az e rendeletben megállapított értékeket.
9. cikk
Közzététel és tájékoztatás
(1) A tagállamok a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelettel mentesített támogatási program hatálybalépésének vagy az e rendelettel mentesített ad hoc támogatás odaítélésének időpontja előtt legalább 10 munkanappal továbbítják a Bizottsághoz az e rendelet II. mellékletében meghatározott szabványos formátumban - a 794/2004/EK rendelet 3. cikke szerinti, bejelentésre szolgáló internetes bizottsági alkalmazáson keresztül - az ilyen támogatásra vonatkozó összefoglaló információkat.
A Bizottság az említett összefoglaló információk kézhezvételét követő 10 munkanapon belül a támogatás azonosító számával ellátott átvételi elismervényt küld a tagállamnak.
(2) Az érintett tagállam gondoskodik arról, hogy az állami támogatásoknak szentelt átfogó honlapon, nemzeti vagy regionális szinten közzétételre kerüljenek a következők:
a)
az (1) bekezdésben említett összefoglaló információk vagy az említett információkhoz vezető link;
b)
az (1) bekezdésben említett minden egyes támogatás teljes szövege - beleértve annak módosításait is - vagy a teljes szöveghez vezető link;
c)
az e rendelet III. mellékletében említett információk valamennyi olyan egyedi támogatás odaítélésére vonatkozóan, amely meghaladja a következő összegeket:
i.
60 000 EUR elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében;
ii.
500 000 EUR a mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó, az erdészeti ágazatban működő vagy a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső tevékenységet folytató kedvezményezettek esetében.
(3) Az adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok esetében a szóban forgó feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a tagállam az egyedi támogatási összegek tekintetében kért információkat a következő (millió EUR-ban értendő) tartományok szerinti bontásban teszi közzé:
a)
0,06-0,5, kizárólag az elsődleges mezőgazdasági termelésre vonatkozóan;
b)
0,5-1;
c)
1-2;
d)
2-5;
e)
5-10;
f)
10-30; valamint
g)
30 és afelett.
(4) A fenti (2) bekezdés c) pontjában említett információkat a III. mellékletben foglaltaknak megfelelően egységes módon kell rendszerezni és elérhetővé tenni, lehetővé téve hatékony keresési és letöltési funkciók használatát. A (2) bekezdésben említett információkat a támogatás odaítélésének időpontjától számított hat hónapon belül, illetve adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetében az adóbevallás esedékességének időpontjától számított egy éven belül kell közzétenni, és az információknak a támogatás odaítélésének időpontjától számítva legalább 10 évig elérhetőnek kell lenniük.
(5) A támogatási program vagy az ad hoc támogatás (1) bekezdésben említett teljes szövegében kifejezetten hivatkozni kell többek között e rendeletre - feltüntetve a rendelet címét és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének adatait -, valamint a III. fejezet adott aktussal érintett konkrét rendelkezéseire, vagy adott esetben azokra a nemzeti jogszabályokra, amelyek biztosítják az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelést. A teljes szöveghez csatolni kell a kapcsolódó végrehajtási rendelkezéseket és a szöveg módosításait.
(6) A Bizottság a honlapján közzéteszi:
a)
az (1) bekezdésben említett összefoglaló információkat;
b)
a (2) bekezdésben említett állami támogatási honlapok linkjeit - valamennyi tagállam vonatkozásában.
(7) A tagállamoknak legkésőbb két évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően meg kell felelniük a (2), a (3) és a (4) bekezdésben szereplő rendelkezéseknek.
10. cikk
A kétszeri közzététel elkerülése
Ha az egyedi támogatás az 1305/2013/EU rendelet hatálya alá tartozik, és vagy az EMVA-ból társfinanszírozott, vagy egy ilyen társfinanszírozott intézkedéshez kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatás, a tagállam dönthet úgy, hogy nem teszi közzé az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett állami támogatási honlapon, feltéve, hogy a szóban forgó egyedi támogatás az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) 111., 112. és 113. cikkének megfelelően már közzétételre került. Ebben az esetben a tagállam az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett állami támogatási honlapon hivatkozik az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkében említett weboldalra.
II. FEJEZET
ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK
11. cikk
A csoportmentességi kedvezmény visszavonása
Amennyiben valamely tagállam a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól e rendelet alapján állítólagosan mentesülő támogatást nyújt anélkül, hogy teljesülnének az I-III. fejezetben meghatározott feltételek, a Bizottság - miután az érintett tagállamnak biztosította a lehetőséget, hogy ismertesse nézeteit - határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja, hogy az érintett tagállam által elfogadott, e rendelet követelményeinek egyéb tekintetben megfelelő valamennyi jövőbeni támogatási intézkedést vagy ezen intézkedések közül néhányat a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban be kell jelenteni a Bizottság részére. A bejelentendő támogatások köre bizonyos támogatástípusokra, bizonyos kedvezményezetteknek odaítélt támogatásokra vagy az érintett tagállam egyes hatóságai által elfogadott támogatásokra korlátozható.
12. cikk
Jelentéstétel
(1) A tagállamok elektronikus formában továbbítják a Bizottsághoz a 794/2004/EK rendelet III. fejezetében említett, e rendelet alkalmazásáról szóló éves jelentést minden egyes olyan év, illetve az adott év minden olyan része tekintetében, amelyben e rendelet alkalmazandó.
(2) Az éves jelentésnek tartalmaznia kell a következőkre vonatkozó információkat is:
a)
a 26. cikkben említett állatbetegségek és növénykárosítók;
b)
a 25. cikkben említett, természeti katasztrófához hasonlítható éghajlati jelenségek, illetve a 30. cikkben említett, a mezőgazdasági ágazatot sújtó természeti katasztrófák típusára, idejére, relatív kiterjedésére és helyére vonatkozó meteorológiai adatok.
13. cikk
Ellenőrzés
A tagállamok részletes nyilvántartást vezetnek, amelynek részét képezik az annak megállapításához szükséges információk és igazoló dokumentumok, hogy valamennyi, e rendeletben meghatározott feltétel teljesült. Ezt a nyilvántartást az ad hoc támogatás odaítélésének vagy a támogatási program keretében nyújtott utolsó támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 évig meg kell őrizni. Az érintett tagállam 20 munkanapon vagy a kérelemben meghatározott ennél hosszabb időtartamon belül megad a Bizottságnak minden olyan információt és átad minden olyan igazoló dokumentumot, amelyet a Bizottság e rendelet alkalmazásának ellenőrzéséhez szükségesnek tart.
III. FEJEZET
TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁK
1. SZAKASZ
Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel, a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó kkv-k részére nyújtott támogatások
14. cikk
Az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) Az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(14) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A beruházást egy vagy több kedvezményezett hajtja végre, vagy olyan tárgyi eszközt, illetve olyan immateriális javakat érint, amelyet vagy amelyeket egy vagy több kedvezményezett használ.
(3) A beruházás célkitűzései között a következő célkitűzések legalább egyike szerepel:
a)
a mezőgazdasági üzem összteljesítményének és fenntarthatóságának javítása, különösen a termelési költségek csökkentése, illetve a termelés javítása és átcsoportosítása révén;
b)
a természeti környezet minőségének, a higiéniai körülményeknek vagy az állatjólét színvonalának a javítása, amennyiben az érintett beruházás normái szigorúbbak a hatályban lévő uniós előírásoknál;
c)
a mezőgazdaság fejlesztéséhez, átalakításához és korszerűsítéséhez - többek között a mezőgazdasági földterületekhez való hozzáféréshez, a birtokrendezéshez és a termőföld minőségének javításához, valamint az energia- és vízellátáshoz és az energia- és víztakarékossághoz - kapcsolódó infrastruktúra kiépítése és továbbfejlesztése;
d)
agrár-környezetvédelmi, illetve az éghajlattal kapcsolatos célkitűzések teljesítése, beleértve a biológiai sokféleséggel összefüggésben a fajok és az élőhelyek védettségi állapotának megőrzését, illetve valamely Natura 2000 terület vagy egyéb, a tagállamok nemzeti vagy regionális vidékfejlesztési programjaiban meghatározott, jelentős természeti értéket képviselő rendszerek közjóléti értékének növelését, feltéve, hogy a beruházások nem termelő beruházások;
e)
a természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatbetegségek vagy növénykárosítók által károsított termelési potenciál helyreállítása és az említett tényezők általi károkozás megelőzése.
(4) A beruházás kapcsolódhat a bioüzemanyagoknak vagy a megújuló energiaforrásból származó energiának a mezőgazdasági üzem szintjén történő előállításához, amennyiben az ilyen termelés nem lépi túl az adott üzem átlagos évi üzemanyag- vagy energiafogyasztását.
Amennyiben a beruházás bioüzemanyag előállítására irányul, a termelő létesítmények termelési kapacitása nem haladhatja meg a mezőgazdasági üzem átlagos éves közlekedési célú üzemanyag-fogyasztásának megfelelő szintet, és az előállított bioüzemanyag nem értékesíthető a piacon.
Amennyiben a mezőgazdasági üzemekben hőenergia és villamos energia megújuló forrásokból történő előállítására irányuló beruházásra kerül sor, a termelő létesítmények csak a kedvezményezett saját energiaszükségletének fedezésére szolgálhatnak, és termelési kapacitásuk nem haladhatja meg a mezőgazdasági üzem átlagos éves kombinált hőenergia- és villamosenergia-fogyasztásának megfelelő szintet, figyelembe véve a mezőgazdasági háztartást is. A villamos energia hálózatba történő eladása azzal a feltétellel engedélyezett, hogy tiszteletben kell tartani a saját fogyasztás éves határát.
Ha a beruházást több kedvezményezett hajtja végre saját bioüzemanyag- és energiaszükségletük fedezése céljából, az átlagos éves fogyasztás valamennyi kedvezményezett átlagos éves fogyasztásának összegével egyenlő.
Az energiát fogyasztó vagy termelő, valamely megújuló energiához kapcsolódó infrastruktúrára irányuló beruházásoknak meg kell felelniük bizonyos minimális energiahatékonysági szabványoknak, ha nemzeti szinten léteznek ilyen szabványok.
Az olyan rendszerekre irányuló beruházások, amelyeknek elsődleges célja a biomassza-alapú villamosenergia-termelés, csak abban az esetben támogathatók, ha a tagállamok által meghatározott minimális arányban hőenergiát is hasznosítanak.
A tagállamok küszöbértékeket állapítanak meg az egyes létesítménytípusokban a bioenergia-termeléshez - beleértve a bioüzemanyagok előállítását is - felhasznált gabonafélék és más, keményítőben gazdag termények, valamint cukor- és olajnövények maximális arányára vonatkozóan. A bioenergia előállítására irányuló beruházási projektekhez nyújtott támogatásnak az olyan bioenergiára kell korlátozódnia, amely megfelel az uniós jogszabályokban, többek között a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2)-(6) bekezdésében meghatározott alkalmazandó fenntarthatósági kritériumoknak.
(5) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(6) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése kapcsán felmerülő költségek; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
a (3) bekezdés d) pontjában említett célkitűzések teljesítését szolgáló nem termelő beruházások kapcsán felmerülő kiadások;
f)
az öntözéssel kapcsolatos beruházások közül azoknak a költségei, amelyek esetében teljesülnek a következő feltételek:
i.
a Bizottsághoz bejelentésre került egy, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) 13. cikkében előírt vízgyűjtő-gazdálkodási terv, amely a beruházással érintett teljes területre, valamint minden egyéb olyan területre vonatkozik, amelyen a beruházás környezeti hatást fejthet ki. A vonatkozó intézkedési programnak részletesen ismertetnie kell a vízgyűjtő-gazdálkodási terv értelmében és a szóban forgó irányelv 11. cikkével összhangban hatályba lépő, a mezőgazdasági ágazat szempontjából releváns intézkedéseket. Rendelkezésre kell állnia egy olyan vízfogyasztásmérő rendszernek, amely a támogatott beruházás szintjén lehetővé teszi a vízfogyasztás mérését, vagy a beruházás részeként ki kell építeni egy ilyen rendszert;
ii.
a beruházás eredményeként a vízfelhasználás korábbi mértékének legalább 25 %-kal csökkennie kell.
Nem támogathatók azonban e cikk alapján azok az f) pont szerinti beruházások, amelyek olyan, felszín alatti vagy felszíni víztesteket érintenek, amelyek a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt jónál rosszabb minősítést kaptak, sem az öntözött területek nettó növekedését eredményező, felszín alatti vagy felszíni víztestet érintő beruházások.
A fenti f) pont i. és ii. alpontjában meghatározott feltételek nem alkalmazandók a meglévő öntözőberendezésekre irányuló olyan beruházásokra, amelyek csak az energiahatékonyságot érintik, sem a tározók létrehozására irányuló beruházásokra, sem pedig az újrahasznosított víz használatára irányuló olyan beruházásokra, amelyek nem érintenek felszín alatti vagy felszíni víztestet;
g)
természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatbetegségek vagy növénykárosítók által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítását célzó beruházások esetében azok a költségek tartozhatnak az elszámolható költségek közé, amelyek a mezőgazdasági termelési potenciálnak az említett események bekövetkezése előtti szintre történő visszaállítása kapcsán merülnek fel;
h)
az olyan beruházások esetében, amelyek a természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatbetegségek vagy növénykárosítók által okozott károk megelőzésére irányulnak, az elszámolható költségek a konkrét megelőző intézkedések költségeire terjedhetnek ki.
(7) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (6) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(8) Az öntözés esetében 2017. január 1-jétől csak azok a tagállamok nyújthatnak támogatást, amelyek a beruházás helye szerinti vízgyűjtő kerület tekintetében biztosítják, hogy a víz mezőgazdasági ágazat általi különféle hasznosítási módjai a 2000/60/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésével összhangban hozzájáruljanak a vízszolgáltatások költségeinek megtérüléséhez, adott esetben figyelembe véve a költségek megtérítésének szociális, környezeti és gazdasági hatásait, továbbá az érintett régió vagy régiók földrajzi és éghajlati jellemzőit is.
(9) Nem nyújtható támogatás a következő célokra:
a)
termelési jogok, támogatási jogosultságok és egynyári növények vásárlása;
b)
egynyári növények telepítése;
c)
vízelvezetési munkálatok;
d)
az uniós szabványoknak való megfelelést szolgáló beruházások a fiatal mezőgazdasági termelők számára a gazdálkodói tevékenységük megkezdésétől számított 24 hónapon belül nyújtott támogatás kivételével;
e)
állatok vásárlása, a (3) bekezdés e) pontja szerinti beruházási támogatások kivételével.
(10) A támogatás nem szorítkozhat meghatározott mezőgazdasági termékekre, ezért az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó összes ágazat vagy a teljes növénytermelési ágazat, illetve a teljes állattenyésztési ágazat számára hozzáférhetőnek kell lennie. Mindazonáltal a tagállamok a belső piacon jelentkező túlkínálat miatt vagy a felvevőpiacok hiányában egyes termékeket kizárhatnak a támogatás alkalmazási köréből.
(11) Az (1) bekezdésben említett támogatás nem nyújtható az 1308/2013/EU rendeletben megállapított valamely tiltás vagy korlátozás megszegésével, még akkor sem, ha az ilyen tiltások és korlátozások csak az említett rendeletben előírt uniós támogatásokra vonatkoznak.
(12) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
b)
a kisebb égei-tengeri szigeteken az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
c)
a kevésbé fejlett régiókban és valamennyi olyan régióban, ahol az egy főre jutó GDP a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban nem érte el az EU-25 referencia-időszakra vonatkozó átlagának 75 %-át, de meghaladta az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át, az elszámolható költségek összegének 50 %-át;
d)
más régiókban az elszámolható költségek összegének 40 %-át.
(13) A (12) bekezdésben előírt mértékek 20 százalékponttal növelhetők a következők esetében, feltéve, hogy a maximális támogatási intenzitás nem haladja meg a 90 %-ot:
a)
fiatal mezőgazdasági termelők vagy olyan mezőgazdasági termelők, akik a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző öt évben kezdték meg gazdálkodói tevékenységüket;
b)
kollektív beruházások, például a mezőgazdasági termelők egy csoportja által használt raktározási létesítmények vagy a mezőgazdasági termékeknek a forgalmazásra való előkészítésére szolgáló létesítmények, valamint az 1305/2013/EU rendeletben előírt intézkedések közül többre is kiterjedő integrált projektek, beleértve a termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódókat is;
c)
természeti és egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeken megvalósuló beruházások;
d)
az európai innovációs partnerség (EIP) keretében támogatott műveletek, például olyan új istálló építésére irányuló beruházás, amely lehetővé teszi valamely mezőgazdasági termelőkből, tudósokból, valamint állatjóléti nem kormányzati szervezetek képviselőiből álló operatív csoport által kifejlesztett új állattartási gyakorlat kipróbálását;
e)
a természeti környezet minőségének, a higiéniai körülményeknek vagy az állatjólét színvonalának a javítására irányuló, a (3) bekezdés b) pontjában említett beruházások; ebben az esetben az e bekezdés szerint megemelt mérték csak azokra a többletköltségekre vonatkozik, amelyek szükségesek a hatályban lévő uniós előírásokat meghaladó szint eléréséhez, de nem vezetnek a termelési kapacitás növekedéséhez.
(14) A (3) bekezdés d) pontjában említett nem termelő beruházások és a (3) bekezdés e) pontjában említett, a termelési potenciál helyreállítására irányuló beruházások esetében a maximális támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg a 100 %-ot.
A (3) bekezdés e) pontjában említett, megelőző intézkedésekkel kapcsolatos beruházások esetében a maximális támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg a 80 %-ot. Mindazonáltal ez a mérték legfeljebb 100 %-ra növelhető abban az esetben, ha a beruházást több kedvezményezett közösen valósítja meg.
15. cikk
A mezőgazdasági birtokrendezéshez nyújtott támogatás
A mezőgazdasági birtokrendezéshez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az I. fejezetben megállapított feltételeknek, továbbá a jogi és adminisztratív költségekre - beleértve a felmérések költségeit is - irányul és azokra korlátozódik, és nem haladja meg a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
16. cikk
A gazdasági épületek áthelyezésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A gazdasági épületek áthelyezésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(5) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A gazdasági épület áthelyezésének közérdekű célt kell szolgálnia.
Az e cikk alapján nyújtott támogatás indokául felhozott közérdek mibenlétét meg kell határozni az érintett tagállam vonatkozó rendelkezéseiben.
(3) Ha a gazdasági épület áthelyezése meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az említett tevékenységek kapcsán ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
(4) Ha az áthelyezés a meglévő létesítményeknek a (3) bekezdésben említett lebontásán, elszállításán és újbóli felépítésén túlmenően a létesítmények korszerűsítését vagy a termelési kapacitás növekedését is eredményezi, akkor azon költségek tekintetében, amelyek a létesítmények korszerűsítése, illetve a termelési kapacitás növekedése kapcsán merültek fel, a beruházásokra vonatkozóan a 14. cikk (12) és (13) bekezdésében meghatározott támogatási intenzitásokat kell alkalmazni.
E bekezdés alkalmazásában nem minősül korszerűsítésre irányuló műveletnek az, ha valamely meglévő épületet vagy létesítményt egyszerűen új, korszerű épületre vagy létesítményre cserélnek anélkül, hogy ez a termelés vagy az alkalmazott technológia lényeges módosulásával járna.
(5) A maximális támogatási intenzitás mértéke az elszámolható költségek 100 %-áig terjedhet abban az esetben, ha az áthelyezés vidéki településekhez közeli tevékenységeket érint, és célja az életminőség javítása vagy a vidéki település környezeti teljesítményének fokozása.
17. cikk
A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és a mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági termékek feldolgozásával, illetve mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(10) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A beruházásnak mezőgazdasági termékek feldolgozásához vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásához kell kapcsolódnia.
(3) Az élelmiszer-alapú bioüzemanyagok előállításával kapcsolatos beruházások e cikk alapján nem támogathatók.
(4) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(5) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költsége akkor is elszámolható kiadás marad, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pontban említett kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése.
(6) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, az (5) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(7) A hatályos uniós szabványoknak való megfelelést szolgáló beruházások nem támogathatók.
(8) Nem nyújtható támogatás az 1308/2013/EU rendeletben megállapított valamely tiltás vagy korlátozás megszegésével, még akkor sem, ha az ilyen tiltások és korlátozások csak az említett rendeletben előírt uniós támogatásokra vonatkoznak.
(9) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
b)
a kisebb égei-tengeri szigeteken az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
c)
a kevésbé fejlett régiókban és valamennyi olyan régióban, ahol az egy főre jutó GDP a 2007 és 2013 közötti időszakban nem érte el az EU-25 referenciaidőszakra vonatkozó átlagának 75 %-át, de meghaladta az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át, az elszámolható költségek összegének 50 %-át;
d)
más régiókban az elszámolható költségek összegének 40 %-át.
(10) A (9) bekezdésben említett mértékek 20 százalékponttal növelhetők a következő műveletek esetében, feltéve, hogy a maximális támogatási intenzitás nem haladja meg a 90 %-ot:
a)
termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódó műveletek; vagy
b)
az európai innovációs partnerség keretében támogatott műveletek.
18. cikk
A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott vállalkozásindítási támogatás
(1) A fiatal mezőgazdasági termelők számára tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatás, valamint a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó vállalkozásindítási támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) A támogatás az e rendelet 2. cikkének 34. pontjában meghatározott fiatal mezőgazdasági termelők, illetve a tagállami fogalommeghatározás szerinti mezőgazdasági kisüzemek számára nyújtható.
A mezőgazdasági kisüzemekre vonatkozó tagállami fogalommeghatározás az egyes vidékfejlesztési programokban szereplő és a Bizottság által jóváhagyott fogalommeghatározás.
A tagállamok a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatáshoz és a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott vállalkozásindítási támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó alsó és felső küszöbértékeket határoznak meg a mezőgazdasági üzemnek az 1242/2008/EK bizottsági rendelet (34) 5. cikkében meghatározott standard termelési értékben számított termelési potenciálja vagy egy azzal egyenértékű tényező alapján. A fiatal mezőgazdasági termelők számára tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó alsó küszöbértéknek magasabbnak kell lennie, mint a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó felső küszöbértéknek.
A támogatás csak mikro- és kisvállalkozásoknak nyújtható.
(3) Amennyiben a támogatást olyan fiatal mezőgazdasági termelő kapja, aki jogi személyként hoz létre mezőgazdasági üzemet, a fiatal mezőgazdasági termelőnek tényleges és hosszú távú ellenőrzést kell gyakorolnia a jogi személy felett az irányítással, a haszonnal és a pénzügyi kockázatokkal kapcsolatos döntések tekintetében. Ha a jogi személy tőkéje több természetes személytől származik, vagy több természetes személy vesz részt a jogi személy irányításában, ideértve olyan személyeket is, akik nem fiatal mezőgazdasági termelők, akkor a fiatal mezőgazdasági termelőnek egyedül vagy másokkal közösen képesnek kell lennie az ilyen tényleges és hosszú távú ellenőrzés gyakorlására. Amennyiben a jogi személy felett egy másik jogi személy gyakorol - egyedül vagy másokkal együtt - ellenőrzést, a szóban forgó követelmények minden olyan természetes személyre vonatkoznak, akik a másik jogi személy felett ellenőrzést gyakorolnak.
(4) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy üzleti tervet kell benyújtani az érintett tagállam illetékes hatóságához, és a terv végrehajtását a támogatás odaítéléséről szóló határozat elfogadásának időpontjától számítva kilenc hónapon belül meg kell kezdeni.
Az üzleti terv legalább a következőket ismerteti:
a)
a fiatal mezőgazdasági termelőknek tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatás esetében:
i.
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete;
ii.
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztéséhez kapcsolódó mérföldkövek és célok;
iii.
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges, többek között a környezeti fenntarthatósággal és az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos intézkedések - például beruházások, képzés, tanácsadás - részletei;
b)
a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó vállalkozásindítási támogatás esetében:
i.
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete;
ii.
a gazdasági életképesség eléréséhez hozzájáruló, többek között a környezeti fenntarthatósággal és az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos intézkedések - például beruházások, képzés, együttműködés - részletei.
(5) A fiatal mezőgazdasági termelők esetében az e cikk 4. bekezdésének a) pontja szerinti üzleti tervnek elő kell írnia, hogy a kedvezményezettnek a gazdálkodói tevékenység megkezdésének időpontjától számított 18 hónapon belül meg kell felelnie az aktív mezőgazdasági termelőre vonatkozó, a 2. cikk 42. pontjában szereplő fogalommeghatározásban foglaltaknak. Mindazonáltal a kedvezményezett akkor is igénybe veheti a támogatást, ha nem rendelkezik az említett fogalommeghatározásban foglaltaknak való megfeleléshez szükséges szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal, feltéve, hogy kötelezettséget vállal arra, hogy a támogatás odaítéléséről szóló határozat elfogadásának időpontjától számított 36 hónapon belül megszerzi az említett szakképzettséget és szakmai alkalmasságot. Az üzleti tervnek tartalmaznia kell ezt a kötelezettségvállalást.
(6) A támogatást egy legfeljebb ötéves időszakon belül, legalább két részletben kell folyósítani.
A fiatal mezőgazdasági termelők esetében a támogatás utolsó részletének a kifizetését a (4) bekezdés a) pontja szerinti üzleti terv megfelelő végrehajtásának feltételéhez kell kötni.
(7) Az egyes fiatal mezőgazdasági termelőknek járó támogatási összeg az érintett tagállam társadalmi-gazdasági helyzete alapján állapítandó meg, és nem haladhatja meg a 70 000 EUR-t.
A támogatási összeg mezőgazdasági kisüzemenként legfeljebb 15 000 EUR.
19. cikk
A termelői csoportok és szervezetek tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás a mezőgazdasági ágazatban
(1) A termelői csoportok és szervezetek számára tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) Kizárólag azok a termelői csoportok vagy szervezetek támogathatók, amelyeket az érintett tagállam illetékes hatósága üzleti tervük alapján hivatalosan elismert.
(3) A támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy az érintett tagállam ellenőrzi, hogy a (2) bekezdésben említett üzleti terv célkitűzései teljesültek-e a termelői csoport vagy szervezet hivatalos elismerésének időpontjától számított ötéves időszakon belül.
(4) A termelői csoport vagy szervezet keretében elfogadott megállapodásoknak, döntéseknek és összehangolt magatartásoknak meg kell felelniük az 1308/2013/EU rendelet 206-210. cikke értelmében alkalmazott versenyszabályoknak.
(5) Nem nyújtható támogatás:
a)
olyan termelői szervezeteknek, entitásoknak vagy testületeknek - például társaságoknak vagy szövetkezeteknek -, amelyek célja egy vagy több mezőgazdasági üzem vezetése, és amelyek ennek következtében valójában egyéni termelőnek minősülnek;
b)
olyan mezőgazdasági szövetségeknek, amelyek különböző feladatokat - ideértve például a kölcsönös segítségnyújtást, valamint a mezőgazdasági helyettesítési és üzemvezetési szolgáltatásokat - látnak el az egyes tagjaik üzemeiben anélkül, hogy részt vennének a kínálatnak a piaci igényekhez történő igazítására irányuló közös tevékenységekben;
c)
olyan termelői csoportoknak, szervezeteknek vagy szövetségeknek, amelyek célkitűzései összeegyeztethetetlenek az 1308/2013/EU rendelet 152. cikke (1) bekezdésének c) pontjával és (3) bekezdésével, valamint 156. cikkével.
(6) A támogatás a következő elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható: a megfelelő helyiségek bérlésének, az irodai berendezések - ideértve a számítógépes hardvert és szoftvereket is - beszerzésének költségei, az igazgatási személyzet költségei, valamint az általános, jogi és igazgatási költségek.
Amennyiben helyiségek vásárlására kerül sor, a helyiségekkel kapcsolatos elszámolható költségek a piaci áron számított bérleti költségek mértékére korlátozódnak.
(7) A támogatást átalányösszegű támogatásként, éves részletekben kell kifizetni az attól az időponttól számított első öt éven keresztül, amikor az illetékes hatóság a termelői csoportot vagy szervezetet a (2) bekezdésben említett üzleti terv alapján hivatalosan elismerte.
A tagállamok az utolsó részletet csak azt követően fizetik ki, hogy meggyőződtek az üzleti terv megfelelő végrehajtásáról.
A támogatás mértéke fokozatosan csökken.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
(9) A támogatási összeg legfeljebb 500 000 EUR.
20. cikk
A mezőgazdasági termékek termelőinek a minőségrendszerekben való részvételéhez nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági termékek termelőinek nyújtott támogatások alábbi kategóriái a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetőek a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól:
a)
a minőségrendszerekhez való csatlakozáshoz nyújtott támogatás, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek;
b)
a minőségrendszerekhez kapcsolódó, uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján az illetékes hatóság által vagy nevében végrehajtott kötelező ellenőrzési intézkedések költségeinek fedezésére nyújtott támogatás, amennyiben megfelel az e cikk (2), (4), (6), (7) és (8) bekezdésében, valamint az I. fejezetben meghatározott feltételeknek;
c)
a piackutatási tevékenységekhez, terméktervezéshez és -kialakításhoz kapcsolódó költségek fedezésére, valamint a minőségrendszerek elismerése iránti kérelmek összeállításához nyújtott támogatás, amennyiben megfelel az e cikk (2), (6), (7) és (8) bekezdésében, valamint az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdésben említett támogatás a következő minőségrendszerek tekintetében ítélhető oda:
a)
a következő rendeletek és rendelkezések alapján létrehozott minőségrendszerek:
i.
az 1308/2013/EU rendelet II. része II. címe I. fejezetének 2. szakasza a borok vonatkozásában;
ii.
az 1151/2012/EU rendelet;
iii.
a Tanács 834/2007/EK rendelete (35);
iv.
az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (36);
v.
az Európai Parlament és a Tanács 251/2014/EU rendelete (37);
b)
mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségrendszerek, köztük mezőgazdasági üzemekre vonatkozó tanúsítási rendszerek, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést:
i.
az ilyen minőségrendszereknek megfelelően termelt végtermék egyedi jellegének visszavezethetőnek kell lennie a következők garantálására vonatkozó egyértelmű kötelezettségekre:
-
a termék sajátos jellemzői, vagy
-
sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy
-
a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget;
ii.
a minőségrendszernek valamennyi termelő számára nyitva kell állnia;
iii.
a minőségrendszernek a végtermékre vonatkozó, kötelező erejű termékleírásokat kell tartalmaznia, és az e leírásoknak való megfelelést hatóságnak vagy egy független ellenőrző szervnek kell ellenőriznie;
iv.
a minőségrendszernek átláthatónak kell lennie és teljes mértékben biztosítania kell a mezőgazdasági termékek nyomonkövethetőségét;
c)
olyan önkéntes mezőgazdasági terméktanúsítási rendszerek, amelyeket az érintett tagállamok ”A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek önkéntes tanúsítási rendszereivel kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozó európai uniós iránymutatások” című bizottsági közleményben (38) meghatározott követelményeknek megfelelőnek ismertek el.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás évente teljesített ösztönző kifizetés formájában nyújtható a mezőgazdasági termékek termelőinek, és a kifizetés szintjét a minőségrendszerekben való részvételből eredő állandó költségek szintjének megfelelően kell megállapítani.
(4) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett támogatás nem ítélhető oda a maga a kedvezményezett által végzett ellenőrzések költségeihez kapcsolódóan, illetve azokban az esetekben, amelyek tekintetében az uniós jogszabályok a díjak tényleges mértékének meghatározása nélkül úgy rendelkeznek, hogy az ellenőrzések költségeit a mezőgazdasági termékek termelőinek vagy azok csoportjainak kell viselniük.
(5) Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás egy legfeljebb ötéves időszakon át nyújtható, és maximális összege kedvezményezettenként és évente 3 000 EUR.
(6) A támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett területen működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
(7) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett támogatások nem foglalhatnak magukban a kedvezményezettek számára folyósított közvetlen kifizetéseket.
Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett támogatásokat az ellenőrzési intézkedések végrehajtásáért felelős szerv, a kutatási szolgáltató vagy a tanácsadási szolgáltató számára kell kifizetni.
(8) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett támogatások mértéke nem haladhatja meg a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
21. cikk
A tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) A tudástranszferhez és a tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységek - többek között tanfolyamok, workshopok és személyre szabott tanácsadás -, valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek költségeinek fedezésére szolgál.
Támogatás nyújtható továbbá rövid időtartamra szóló üzemvezetési csereprogramok és üzemlátogatások lebonyolításához is.
A demonstrációs tevékenységek folytatásához nyújtott támogatás a kapcsolódó beruházási költségeket is fedezheti.
(3) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységek - többek között tanfolyamok, workshopok és személyre szabott tanácsadás -, valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek megszervezése kapcsán felmerülő költségek fedezése;
b)
a résztvevők utazási és szállásköltségei, valamint napidíja;
c)
a résztvevők távolléte során szükséges helyettesítéssel kapcsolatos költségek;
d)
a beruházásokhoz kapcsolódó demonstrációs projektek esetében:
i.
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
ii.
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
iii.
az i. és az ii. pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok díjait; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei abban az esetben is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az i. és az ii. alpont szerinti kiadások;
iv.
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése.
(4) A (3) bekezdés d) pontjában említett költségek csak a demonstrációs projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére számolhatók el.
Csak a demonstrációs projekt időtartamának megfelelő - az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően kiszámított - értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek.
(5) A (3) bekezdés a) és c) pontjában említett támogatások nem foglalhatnak magukban a kedvezményezettek számára folyósított közvetlen kifizetéseket.
A (3) bekezdés a) és c) pontjában említett támogatásokat a tudástranszfert vagy a tájékoztatási tevékenységet megvalósító szolgáltató számára kell kifizetni.
(6) A tudástranszferre irányuló és tájékoztatási tevékenységeket végző szerveknek rendelkezniük kell a szóban forgó feladatok ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában.
A (2) bekezdésben említett tevékenységeket termelői csoportok vagy más szervezetek is végezhetik, méretüktől függetlenül.
(7) A támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett területen működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
Ha a (2) bekezdésben említett tevékenységeket termelői csoportok vagy szervezetek végzik, a szóban forgó tevékenységekhez való hozzáférésnek nem szabható feltételéül az e csoportokban vagy szervezetekben való tagság.
A tagsággal nem rendelkező személyek által az érintett termelői csoport vagy szervezet igazgatási költségeinek fedezése céljából fizetett hozzájárulás mértékének a (2) bekezdésben említett tevékenységek végzéséhez kapcsolódó költségekre kell korlátozódnia.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
A (3) bekezdés d) pontjában említett demonstrációs projektek esetében a támogatás maximális összege egy 3 pénzügyi évet felölelő időszakban nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t.
22. cikk
A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(1) A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás célja az, hogy hozzásegítse a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozásokat és a fiatal mezőgazdasági termelőket ahhoz, hogy vállalkozásuk vagy beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe.
(3) A tanácsadásnak az 1305/2013/EU rendelet 5. cikke szerinti uniós vidékfejlesztési prioritások közül legalább egyhez kapcsolódnia kell, és a következő elemek közül legalább egyre ki kell terjednie:
a)
az 1306/2013/EU rendelet VI. címének I. fejezetében meghatározott, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből vagy az ugyanott szereplő, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokból következő kötelezettségek;
b)
adott esetben az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezetében meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok és a szóban forgó rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett mezőgazdasági terület fenntartása;
c)
a korszerűsítést, a versenyképesség fokozását, az ágazati integrációt, az innovációt, a piacorientáltságot, valamint a vállalkozásösztönzést szolgáló intézkedések;
d)
a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikkének (3) bekezdésében foglaltak végrehajtása céljából a tagállamok által meghatározott követelmények;
e)
az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (39) 55. cikkének végrehajtása céljából a tagállamok által megállapított követelmények és különösen a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) 14. cikkében említett, az integrált növényvédelemre vonatkozó általános elveknek való megfelelés;
f)
adott esetben munkahelyi biztonsági előírások vagy a mezőgazdasági üzemhez kapcsolódó biztonsági előírások;
g)
szaktanácsadás - beleértve a gazdasági és környezeti fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadást is - olyan mezőgazdasági termelők számára, akik első alkalommal kezdenek gazdálkodásba.
(4) A tanácsadás kiterjedhet továbbá az e cikk (3) bekezdésében említettektől eltérő, az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel és a vízvédelemmel kapcsolatos egyéb kérdésekre, az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében megállapítottak szerint, valamint a mezőgazdasági üzem gazdasági és környezeti teljesítményével, többek között a versenyképességi szempontokkal kapcsolatos kérdésekre is. Ez a rövid ellátási láncok kialakításához, az ökológiai gazdálkodáshoz, valamint az állattenyésztés egészségügyi aspektusaihoz kapcsolódó tanácsadást is magában foglalhat.
(5) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket. A támogatást a tanácsadási szolgáltatás nyújtója részére kell kifizetni.
(6) A tanácsadási szolgáltatás nyújtására kijelölt szerveknek rendelkezniük kell a megfelelő erőforrásokkal, azaz rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzettel, valamint a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken tanácsadási tapasztalattal és megbízhatósággal.
A tanácsadási szolgáltatást termelői csoportok vagy más szervezetek is nyújthatják, méretüktől függetlenül.
A tanácsadás során a tanácsadási szolgáltatás nyújtója tiszteletben tartja az 1306/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett titoktartási kötelezettségeket.
(7) A támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett területen működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
Amennyiben a tanácsadási szolgáltatást termelői csoportok vagy szervezetek nyújtják, a szolgáltatáshoz való hozzáférésnek nem szabható feltételéül az e csoportokban vagy szervezetekben való tagság.
A tagsággal nem rendelkező személyek által az érintett csoport vagy szervezet igazgatási költségeinek fedezése céljából fizetett hozzájárulás mértékének a tanácsadási szolgáltatás nyújtásának költségeire kell korlátozódnia.
(8) A támogatási összeg tanácsadásonként legfeljebb 1 500 EUR.
23. cikk
A mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(5) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a mezőgazdasági termelő, a mezőgazdasági háztartás tagjának minősülő természetes személy vagy egy mezőgazdasági munkavállaló betegség - ideértve az említett személyek gyermekének betegségét - vagy szabadság, szülési szabadság, szülői szabadság, illetve halálesettel összefüggésben járó szabadság miatti távolléte során szükségessé váló személyi helyettesítés kapcsán ténylegesen felmerülő költségek fedezésére nyújtható.
(3) A helyettesítés teljes időtartama évente és kedvezményezettenként legfeljebb 3 hónap lehet, kivéve a szülési és szülői szabadság során történő helyettesítést, amelynek időtartama legfeljebb 6 hónapra terjedhet ki az egyes esetekben.
(4) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket.
A támogatást a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatás nyújtójának kell kifizetni.
A mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokat termelői csoportok vagy szervezetek is nyújthatják, méretüktől függetlenül. Ilyen esetben a szolgáltatáshoz való hozzáférésnek nem szabható feltételéül az e csoportokban vagy szervezetekben való tagság.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
24. cikk
A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a következő költségeket fedezi:
a)
versenyek, kereskedelmi vásárok és kiállítások szervezése és az ezeken való részvétel;
b)
mezőgazdasági termékek szélesebb körben való ismertségét elősegíteni hivatott kiadványok.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában említett kiadványokban nem említhető meg semmiféle konkrét vállalkozás, márkanév vagy származási hely.
Ez a korlátozás nem vonatkozik azonban a következő rendszerek hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek származására való hivatkozásra:
a)
a 20. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti minőségrendszerek, feltéve, hogy a hivatkozás pontosan megegyezik az Unió oltalma alatt álló hivatkozással;
b)
a 20. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti minőségrendszerek, feltéve, hogy a hivatkozás másodlagos szerepet tölt be a közvetített üzenetben.
(4) A (2) bekezdés a) pontja szerinti, versenyek, kereskedelmi vásárok és kiállítások szervezésével és az azokon való részvétellel kapcsolatos elszámolható költségek a következők:
a)
részvételi díjak;
b)
útiköltség és az állatok szállításának költségei;
c)
az eseményt bejelentő kiadványok és honlapok költségei;
d)
a kiállítási helyiségek és standok bérleti díja, valamint a standok felállításának és lebontásának költségei;
e)
jelképes díjak, versenydíjanként és -győztesenként legfeljebb 1000 EUR értékben.
(5) A (2) bekezdés b) pontja szerinti, mezőgazdasági termékek szélesebb körben való ismertségét elősegíteni hivatott kiadványokkal kapcsolatos elszámolható költségek a következők:
a)
az egy adott régióban működő vagy egy adott mezőgazdasági terméket előállító kedvezményezetteket tényszerű információk közzététele útján ismertető, a nyomtatott vagy az elektronikus médiában megjelenő kiadványok, illetve honlapok vagy az elektronikus médiában, rádióban vagy televízióban megjelenő anyagok költségei azzal a feltétellel, hogy a közzétett információk részrehajlástól mentesek, és valamennyi érintett kedvezményezett azonos feltételekkel kerülhet be az anyagba;
b)
a következőkre vonatkozó tudományos ismeretek és tényszerű információk terjesztésének költségei:
i.
a 20. cikk (2) bekezdésében említett, más tagállamokból és harmadik országokból származó mezőgazdasági termékek előtt nyitva álló minőségrendszerek;
ii.
generikus mezőgazdasági termékek és táplálkozástani előnyeik, valamint ajánlott felhasználásuk.
(6) A támogatás nyújtható:
a)
természetben; vagy
b)
a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségek visszatérítésének formájában.
Természetben nyújtott támogatás esetében a támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket, hanem azt a promóciós intézkedések végrehajtója számára kell kifizetni.
Promóciós intézkedéseket termelői csoportok vagy más szervezetek is végrehajthatnak, méretüktől függetlenül.
A (4) bekezdés e) pontjában említett, jelképes díjakhoz nyújtott támogatás csak akkor fizethető ki a promóciós intézkedések végrehajtójának, ha a díjat ténylegesen kiosztották, és csak a kiosztás igazolását követően.
(7) A promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett területen működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
Ha a promóciós intézkedést termelői csoportok vagy szervezetek hajtják végre, a részvételnek nem szabható feltételéül az e csoportokban vagy szervezetekben való tagság, és az érintett csoport vagy szervezet igazgatási költségeihez történő hozzájárulás mértékének a promóciós intézkedések végrehajtásának költségeire kell korlátozódnia.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
25. cikk
A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatás
(1) A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott károk ellentételezésére elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-k számára nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(10) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) Az e cikk alapján nyújtott támogatásnak a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a)
a tagállam illetékes hatósága az eseményt hivatalosan természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségnek minősítette; és
b)
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség és a vállalkozás által elszenvedett kár között közvetlen ok-okozati összefüggés áll fenn.
(3) A támogatást közvetlenül az érintett vállalkozás számára vagy azon termelői csoport vagy szervezet számára kell kifizetni, amelynek az adott vállalkozás is tagja.
Amennyiben a támogatást termelői csoportnak vagy szervezetnek fizetik ki, a támogatás összege nem haladhatja meg annak a támogatásnak az összegét, amelyre az adott vállalkozás jogosult.
(4) A támogatási programokat a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezésének időpontjától számított három éven belül létre kell hozni.
A támogatásokat az említett időponttól számított négy éven belül ki kell fizetni.
(5) Az elszámolható költség a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség közvetlen következményeként bekövetkezett kárnak a valamely hatóság, a támogatást nyújtó hatóság által elismert független szakértő vagy valamely biztosítótársaság által megállapított összege.
A következő károk költségei számolhatók el:
a)
a mezőgazdasági termelés és a termelőeszközök teljes vagy részleges megsemmisüléséből eredő bevételkiesés a (6) bekezdésben foglaltak szerint;
b)
az anyagi károk a (7) bekezdésben foglaltak szerint.
(6) A bevételkiesés kiszámítása során:
a)
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezésének évében vagy a termelőeszközök teljes vagy részleges megsemmisülésével érintett minden következő évben termelt mezőgazdasági termékek mennyisége és az adott évben realizált átlagos értékesítési ár szorzataként kapott eredményt
ki kell vonni
b)
a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezését megelőző három évben előállított mezőgazdasági termékek évi átlagos mennyisége - vagy a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezését megelőző ötéves időszakból a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlag - és a realizált átlagos értékesítési ár szorzataként kapott eredményből.
A csökkenés vagy a mezőgazdasági üzem éves termelésének szintje, vagy a termények vagy az állatállomány szintje alapján számítható ki.
Az így kapott összeg megnövelhető azokkal az egyéb költségekkel, amelyek a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt merültek fel a kedvezményezettnél.
A szóban forgó összegből le kell vonni minden olyan költséget, amely a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt nem merült fel.
A kedvezményezett mezőgazdasági termelésének kiszámítására mutatók alkalmazhatók, amennyiben az alkalmazott számítási módszer lehetővé teszi a kedvezményezett tényleges veszteségének meghatározását az adott év tekintetében.
(7) Az eszközökben - például gazdasági épületekben, felszerelésekben, gépekben, készletekben és termelőeszközökben - a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt bekövetkező anyagi kárt az érintett eszköz javítási költsége vagy a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezése előtti gazdasági értéke alapján kell megállapítani.
Nem haladhatja meg a javítási költséget vagy a rendes piaci értéknek a jelenség által okozott csökkenését, vagyis az eszköz közvetlenül a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkezése előtti értéke és közvetlenül azutáni értéke közötti különbséget.
Ha a kedvezményezett (6) bekezdés szerinti bevételkiesését a termények vagy az állatállomány szintje alapján számítják ki, akkor csak az adott terményhez vagy állatállományhoz kapcsolódó anyagi kárt lehet figyelembe venni.
(8) A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt bekövetkezett kár értékét az egyes kedvezményezettek szintjén kell kiszámítani.
(9) Az e cikk alapján nyújtott támogatást 50 %-kal csökkenteni kell minden esetben, ha a támogatást nem olyan kedvezményezett számára ítélik oda, aki biztosítást kötött az éves átlagtermelésének vagy a termeléssel összefüggő jövedelmének legalább 50 %-ára és az érintett tagállamban vagy régióban statisztikailag leggyakrabban előforduló, biztosítással fedezhető éghajlati kockázatok ellen.
(10) A veszteségek ellentételezéseként kapott támogatási és egyéb kifizetések, beleértve a támogatással érintett kárra egyéb nemzeti vagy uniós intézkedés keretében vagy biztosítási kötvény alapján folyósított kifizetéseket is, nem haladhatják meg az elszámolható költségek 80 %-át.
Hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken a támogatási intenzitás 90 %-ra növelhető.
26. cikk
Az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzésével, megfékezésével és felszámolásával kapcsolatos költségek fedezéséhez nyújtott támogatás, valamint az állatbetegségek és a növénykárosítók által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás
(1) Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-k számára az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzésével, megfékezésével és felszámolásával kapcsolatos költségek fedezéséhez nyújtott támogatás, valamint az említett vállalkozások számára az állatbetegségek és a növénykárosítók által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(13) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) Támogatás csak a következők szerint nyújtható:
a)
olyan állatbetegségek vagy növénykárosítók tekintetében, amelyekre nézve - törvényi rendelkezés, rendelet vagy közigazgatási intézkedés formájában - uniós vagy nemzeti szabályok vannak érvényben; valamint
b)
a következők részeként:
i.
uniós, nemzeti vagy regionális szintű, az érintett állatbetegség vagy növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzését, megfékezését vagy felszámolását célzó közprogram; vagy
ii.
az illetékes hatóság által elrendelt sürgősségi intézkedés; vagy
iii.
valamely növénykárosítóval való fertőzöttség felszámolására vagy visszaszorítására irányuló, a 2000/29/EK tanácsi irányelvnek megfelelően végrehajtott intézkedések.
A b) pontban említett programnak és intézkedéseknek tartalmazniuk kell az érintett megelőzési, megfékezési vagy felszámolási intézkedések leírását.
(3) A támogatás nem kapcsolódhat olyan intézkedésekhez, amelyek költségeit az uniós jogszabályok értelmében a kedvezményezettnek kell viselnie, kivéve, ha a szóban forgó intézkedések költségeit teljes egészében kiegyenlítik a kedvezményezettekre háruló kötelező terhek.
(4) Állatbetegségek esetében a támogatás csak az Állat-egészségügyi Világszervezet állatbetegségeket felsoroló jegyzékében szereplő állatbetegséghez vagy a(z) 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) I. és II. mellékletében felsorolt állatbetegségek és zoonózisok valamelyikéhez kapcsolódhat.
(5) A támogatást közvetlenül az érintett vállalkozás számára vagy azon termelői csoport vagy szervezet számára kell kifizetni, amelynek az adott vállalkozás is tagja.
Amennyiben a támogatást termelői csoportnak vagy szervezetnek fizetik ki, a támogatás összege nem haladhatja meg annak a támogatásnak az összegét, amelyre az adott vállalkozás jogosult.
(6) A támogatási programokat az állatbetegség vagy a növénykárosító miatti költségek vagy veszteségek keletkezésének időpontjától számított három éven belül be kell vezetni.
A támogatásokat az említett időponttól számított négy éven belül ki kell fizetni.
(7) Megelőzésre irányuló intézkedések esetében a támogatás a következőkhöz kapcsolódó elszámolható költségeket fedezi:
a)
egészségügyi ellenőrzések;
b)
elemzések, ideértve az in vitro diagnosztikát is;
c)
tesztek és más szűrési intézkedések, ideértve a TSE- és BSE-vizsgálatokat is;
d)
oltóanyagok, gyógyszerek, állatok kezelésére szolgáló anyagok és növényvédő szerek megvásárlása, tárolása, alkalmazása és kijuttatása;
e)
az állatok megelőző célú levágása vagy kiselejtezése, illetve az állati termékek és a növények ugyanilyen célból történő megsemmisítése, valamint az üzem és a felszerelések megtisztítása és fertőtlenítése.
(8) Megfékezésre és felszámolásra irányuló intézkedések esetében a támogatás a következőkhöz kapcsolódó elszámolható költségeket fedezi:
a)
állatbetegségek esetében tesztek és más szűrési intézkedések, ideértve a TSE- és BSE-vizsgálatokat is
b)
oltóanyagok, gyógyszerek, állatok kezelésére szolgáló anyagok és növényvédő szerek megvásárlása, tárolása, alkalmazása és kijuttatása;
c)
az állatok levágása vagy kiselejtezése és megsemmisítése, valamint az állatokhoz kapcsolódó termékek vagy a növények megsemmisítése, ideértve az oltások vagy az illetékes hatóságok által elrendelt más intézkedések miatt elpusztuló állatokat és megsemmisülő növényeket is, valamint az üzem és a felszerelések megtisztítása és fertőtlenítése.
(9) Az állatbetegségek és növénykárosítók okozta károk orvoslásához nyújtott támogatás esetében az ellentételezés kiszámításának kizárólagos alapja:
a)
az alábbiak következményeként levágott, kiselejtezett vagy elhullott állatok és a hozzájuk kapcsolódó termékek, valamint az alábbiak következményeként megsemmisült növények piaci értéke:
i.
állatbetegség vagy növényi károsítóval való fertőzöttség;
ii.
a (2) bekezdés b) pontja szerinti közprogram vagy intézkedés.
A szóban forgó piaci értéket az alapján kell megállapítani, hogy mekkora volt az állatok, termékek és növények értéke közvetlenül azt megelőzően, hogy felmerült vagy megerősítést nyert az állatbetegség vagy növénykárosítóval való fertőzöttség gyanúja;
b)
a zárlat alá helyezési kötelezettségből, az állománypótlási vagy újraültetési nehézségekből, valamint a (2) bekezdés b) pontjában említett közprogram vagy intézkedés részeként előírt kötelező vetésforgóból eredő bevételkiesés.
A szóban forgó összegből le kell vonni minden olyan költséget, amely az állatbetegség vagy növénykárosító miatt közvetlenül nem merült fel, de egyébként felmerült volna a kedvezményezettnél.
(10) Az állatbetegségek vagy növénykárosítók által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás olyan állatbetegségek és növénykárosítók miatt keletkezett költségekre és károkra korlátozódik, amelyek kapcsán az illetékes hatóság:
a)
állatbetegség esetében hivatalosan elismerte a kitörést; vagy
b)
növénykárosítók esetében hivatalosan elismerte a károsító jelenlétét.
(11) A (7) és a (8) bekezdésben említett elszámolható költségekhez kapcsolódó támogatást természetben kell nyújtani, és a vonatkozó kifizetést a megelőzésre, illetve felszámolásra irányuló intézkedések végrehajtója számára kell folyósítani.
E bekezdés első albekezdésétől eltérve, az alábbiakban megjelölt bekezdésekben említett elszámolható költségekhez kapcsolódó támogatások közvetlenül a kedvezményezettnek is folyósíthatók a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségek visszatérítésének formájában:
a)
a (7) bekezdés d) pontja és a (8) bekezdés b) pontja az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség esetében; valamint
b)
a (7) bekezdés e) pontja és a (8) bekezdés c) pontja a növénykárosítóval való fertőzöttség, valamint az üzem és a felszerelések megtisztítása és fertőtlenítése esetében.
(12) Nem nyújtható egyedi támogatás, ha megállapítást nyer, hogy az állatbetegséget vagy a növénykárosítóval való fertőzöttséget a kedvezményezett idézte elő szándékosan vagy gondatlanságból.
(13) A kedvezményezett által kapott támogatási és egyéb kifizetések - beleértve a (7), a (8) és a (9) bekezdés szerinti, ugyanazon elszámolható költségek fedezésére egyéb nemzeti vagy uniós intézkedés keretében vagy biztosítási kötvény alapján folyósított kifizetéseket is - nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át.
27. cikk
Az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás és az elhullott állatokkal kapcsolatos támogatás
(1) Az állattenyésztőknek nyújtott alábbi támogatások a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelelnek az e cikk (2) és (3) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek:
a)
törzskönyv létrehozásával és vezetésével kapcsolatos igazgatási költségek fedezéséhez nyújtott, a szóban forgó költségek legfeljebb 100 %-át kitevő támogatás;
b)
harmadik fél által vagy nevében az állatállomány genetikai minőségének vagy hozamainak megállapítása érdekében elvégzett vizsgálatok költségeinek legfeljebb 70 %-át fedező támogatás, kivéve az állatállomány tulajdonosa által elvégzett ellenőrzéseket és a tej minőségének rendszeres ellenőrzését;
c)
az elhullott állatok elszállításával kapcsolatos költségek legfeljebb 100 %-át és az ilyen állatok megsemmisítéséhez kapcsolódó költségek legfeljebb 75 %-át kitevő támogatás, vagy a mezőgazdasági termelők által az elhullott állatok elszállításának és megsemmisítésének költségeire kötött biztosítás díjköltségeihez nyújtott, legfeljebb a fent említettnek megfelelő támogatási intenzitású támogatás;
d)
az elhullott állatok elszállításával és megsemmisítésével kapcsolatos költségek legfeljebb 100 %-át kitevő támogatás, amennyiben a támogatást az elhullott állatok megsemmisítésére szánt díjakon vagy kötelező hozzájárulásokon keresztül finanszírozzák, feltéve, hogy az ilyen díjak vagy hozzájárulások a húságazatra korlátozódnak és azokat közvetlenül ott vetik ki;
e)
az elhullott állatok elszállításával és megsemmisítésével kapcsolatos költségek 100 %-át kitevő támogatás, amennyiben kötelező elvégezni az érintett elhullott állatok TSE-vizsgálatát, vagy amennyiben a 26. cikk (4) bekezdésében említett állatbetegség tör ki.
(2) Az (1) bekezdés c), d) és e) pontjában említett támogatások előfeltétele egy olyan következetes ellenőrzési program létezése, amely valamennyi elhullott állat biztonságos ártalmatlanítását biztosítja a tagállamban.
A mezőgazdasági termelők által az elhullott állatok elszállításának és megsemmisítésének költségeire kötött biztosítás díjköltségeinek fedezéséhez nyújtott, az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett támogatásnak meg kell felelnie a 28. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(3) A támogatást természetben kell nyújtani, és a keretében nem nyújthatók közvetlen kifizetések a kedvezményezettek számára.
Az (1) bekezdés c), d) és e) pontjában említett támogatások kezelésének megkönnyítése érdekében a támogatás olyan gazdasági szereplőknek vagy szerveknek fizethető ki, amelyek:
a)
a termelési-értékesítési láncban az állattenyésztési ágazatban működő vállalkozások után következnek; és
b)
az elhullott állatok eltávolításával és megsemmisítésével kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtanak.
28. cikk
A biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás
(1) Az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kkv-knak biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás:
a)
nem képezhet akadályt a biztosítási szolgáltatások belső piacának működésében;
b)
nem korlátozódhat egyetlen biztosítótársaság vagy biztosítótársaságok meghatározott csoportja által nyújtott biztosításra;
c)
nem köthető olyan feltételhez, hogy a biztosítási szerződést az érintett tagállamban székhellyel rendelkező társaságnál kell megkötni.
(3) A biztosításnak a következők valamelyike által okozott veszteségek ellen kell fedezetet nyújtania:
a)
természeti katasztrófák;
b)
természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek és egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek;
c)
állatbetegségek vagy növénykárosítóval való fertőzöttség;
d)
védett állatok.
(4) A biztosítás:
a)
kizárólag a (3) bekezdésben említett veszteségek ellentételezéséhez kapcsolódó költségek fedezésére irányulhat;
b)
nem követelheti meg jövőbeli termelési tevékenység végzését, illetve azzal kapcsolatosan sajátos termelési módszerek alkalmazását vagy meghatározott mennyiség termelését.
(5) A tagállamok megfelelő felső határok alkalmazásával korlátozhatják a biztosítási díj támogatható összegét.
(6) A támogatási intenzitás a biztosítási díj költségeinek legfeljebb 65 %-a.
2. SZAKASZ
A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
29. cikk
A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális és természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális és természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti jogszabályainak.
(3) A támogatás olyan - természetes tájak, illetve épületek formájában fennmaradt - kulturális és természeti örökség megőrzéséhez nyújtható, amelyet az érintett tagállam illetékes hatóságai hivatalosan elismertek kulturális vagy természeti örökségként.
(4) A támogatás a következő, kulturális és természeti örökség megőrzéséhez kapcsolódó elszámolható költségek fedezésére vehető igénybe:
a)
tárgyi eszközökbe való beruházás költségei;
b)
mezőgazdasági eszközteremtő munkák.
(5) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
(6) A mezőgazdasági eszközteremtő munkákhoz nyújtott támogatás összege évente legfeljebb 10 000 EUR.
3. SZAKASZ
A természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás
30. cikk
A természeti katasztrófák által a mezőgazdasági ágazatban okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás
(1) A természeti katasztrófák által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) Az e cikk alapján nyújtott támogatásnak a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a)
a tagállam illetékes hatósága az eseményt hivatalosan természeti katasztrófává minősítette; valamint
b)
a természeti katasztrófa és a vállalkozás által elszenvedett kár között közvetlen ok-okozati összefüggés áll fenn.
(3) A támogatást közvetlenül az érintett vállalkozás számára vagy azon termelői csoport vagy szervezet számára kell kifizetni, amelynek az adott vállalkozás is tagja.
Amennyiben a támogatást termelői csoportnak vagy szervezetnek fizetik ki, a támogatás összege nem haladhatja meg annak a támogatásnak az összegét, amelyre az adott vállalkozás jogosult.
(4) A konkrét természeti katasztrófához kapcsolódó támogatási programokat a szóban forgó természeti katasztrófa bekövetkezésének időpontjától számított három éven belül létre kell hozni.
A támogatásokat az említett időponttól számított négy éven belül ki kell fizetni.
(5) Az elszámolható költség a természeti katasztrófa közvetlen következményeként keletkezett kárnak a valamely hatóság, a támogatást nyújtó hatóság által elismert független szakértő vagy valamely biztosítótársaság által megállapított összege.
A következő károk költségei számolhatók el:
a)
az eszközökben - például az épületekben, a berendezésekben, a gépekben, a készletekben és a termelési eszközökben - keletkező anyagi kár;
b)
a mezőgazdasági termelés és a mezőgazdasági termelőeszközök teljes vagy részleges megsemmisüléséből eredő bevételkiesés.
A kár nagyságát az egyes kedvezményezettek szintjén kell megállapítani.
(6) Az anyagi kár nagyságát az érintett eszköz javítási költsége vagy a katasztrófa bekövetkezése előtti gazdasági értéke alapján kell megállapítani. Nem haladhatja meg a javítási költséget vagy a rendes piaci érték katasztrófa által kiváltott csökkenését, vagyis a tulajdonnak a közvetlenül a katasztrófa bekövetkezése előtti értéke és a közvetlenül a katasztrófa bekövetkezése utáni értéke közötti különbséget.
(7) A bevételkiesés kiszámítása során:
a)
a természeti katasztrófa bekövetkezésének évében vagy a termelőeszközök teljes vagy részleges megsemmisülésével érintett minden következő évben termelt mezőgazdasági termékek mennyisége és az adott évben realizált átlagos értékesítési ár szorzataként kapott eredményt
ki kell vonni
b)
a természeti katasztrófa bekövetkezését megelőző három évben előállított mezőgazdasági termékek évi átlagos mennyisége - vagy a természeti katasztrófa bekövetkezését megelőző ötéves időszakból a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlag - és a realizált átlagos értékesítési ár szorzataként kapott eredményből.
Az így kapott összeg megnövelhető azokkal az egyéb költségekkel, amelyek a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség miatt merültek fel a kedvezményezettnél.
Az összegből le kell vonni minden olyan költséget, amely a természeti katasztrófa miatt nem merült fel.
A kedvezményezett éves mezőgazdasági termelésének kiszámítására mutatók alkalmazhatók, amennyiben az alkalmazott számítási módszer lehetővé teszi a kedvezményezett tényleges veszteségének meghatározását az adott év tekintetében.
(8) A kár ellentételezésére folyósított támogatási és egyéb kifizetések, beleértve a biztosítási kötvény alapján történő kifizetéseket is, nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át.
4. SZAKASZ
A mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás
31. cikk
A mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás
(1) A mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatott projektnek az érintett mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban vagy alágazatban működő valamennyi vállalkozás számára jelentőséggel kell bírnia.
(3) A támogatott projekt megkezdésének időpontja előtt az interneten közzé kell tenni a következő információkat:
a)
a támogatott projekt megvalósításának ténye;
b)
a támogatott projekt céljai;
c)
a támogatott projekttől várt eredmények közzétételének körülbelüli időpontja;
d)
a támogatott projekttől várt eredmények interneten való közzétételének helye;
e)
utalás arra, hogy a támogatott projekt eredményei ingyenesen rendelkezésre állnak az érintett mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban vagy alágazatban működő valamennyi vállalkozás számára.
(4) A támogatott projekt eredményeit - vagy a támogatott projekt befejezésének időpontjától, vagy attól az időponttól kezdődően, amikor az említett eredményekről bármely meghatározott szervezet tagjait tájékoztatják, attól függően, hogy melyik következik be előbb - közzé kell tenni az interneten. Az eredményeket a támogatott projekt befejezésének időpontjától kezdődően legalább 5 éven keresztül hozzáférhetővé kell tenni az interneten.
(5) A támogatást közvetlenül a kutató-ismeretterjesztő szervezetnek kell nyújtani.
A támogatás nem foglalhat magában a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozások részére folyósított, a mezőgazdasági termékek árán alapuló kifizetéseket.
(6) A támogatható költségek a következők:
a)
kutatókhoz, technikusokhoz és egyéb kisegítő személyzethez kapcsolódó személyi jellegű ráfordítások, a projektben való foglalkoztatás mértékéig;
b)
az eszközök és berendezések költségei, a projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és berendezéseket nem használják teljes élettartamuk alatt a projektben, csak a projekt időtartamának megfelelő - az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően kiszámított - értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek;
c)
az épületek és földterület költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő - az általánosan elfogadott számviteli alapelveknek megfelelően kiszámított - értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek. A földterület esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók;
d)
a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát képező ismeretek és szabadalmak költségei, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekt céljaira veszik igénybe;
e)
további általános és egyéb működési költségek, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.
(7) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
5. SZAKASZ
Az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatások
32. cikk
Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás
(1) Az állami és magánföldbirtokosoknak és társulásaiknak erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(16) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) Állami tulajdonban lévő földterületen történő erdőtelepítés esetén csak akkor nyújtható támogatás, ha az érintett földterületet kezelő szerv magánjogi szerv vagy önkormányzat.
(5) Az erdők tulajdonjogára vonatkozóan a (4) bekezdésben említett korlátozások nem alkalmazandók a trópusi és a szubtrópusi erdőkre, valamint az Azori-szigetek, Madeira, a Kanári-szigetek és a kisebb égei-tengeri szigetek területén, továbbá Franciaország tengerentúli megyéiben található fás területekre.
(6) Mezőgazdasági földterületen és nem mezőgazdasági földterületen történő erdőtelepítéshez és fásításhoz egyaránt nyújtható támogatás.
(7) Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás az erdő, illetve a fás terület létesítésének és a hektáronkénti éves támogatásnak a költségeit fedezi.
Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás beruházási műveletek költségeinek fedezésére is igénybe vehető.
A közhatóságok tulajdonában lévő földterületen történő erdőtelepítéshez és a gyorsan növő fafajok telepítéséhez nyújtott támogatás kizárólag a létesítés költségeit fedezheti.
(8) Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott, beruházási műveletekkel kapcsolatos támogatás a következő elszámolható költségek fedezésére szolgál:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költsége akkor is elszámolható kiadás marad, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pontban említett kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(9) A beruházási műveleteknek meg kell felelniük az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházási műveleteknek az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(10) A létesítéshez kapcsolódó elszámolható költségek a következők:
a)
a telepítési és szaporítóanyagok költségei;
b)
a telepítési költségek és a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó költségek;
c)
az egyéb kapcsolódó műveleteknek, például a magoncok tárolásának és a megelőzéshez és védelemhez szükséges anyagokkal való kezelésének a költségei;
d)
az erdőtelepítés első évében szükséges újratelepítés költségei.
(11) A hektáronkénti éves támogatás az elmaradt mezőgazdasági bevétel és a fenntartás - beleértve a törzskiválasztó és a növedékfokozó gyérítést is - költségeinek fedezésére vehető igénybe, és az odaítélésének időpontjától számítva legfeljebb 12 éven át folyósítható.
(12) Nem nyújtható támogatás a következő fák telepítéséhez:
a)
rövid vágásfordulójú sarjerdőt alkotó fák;
b)
karácsonyfák; vagy
c)
energiatermelésre szánt, gyors növekedésű fák.
(13) A telepített fajoknak meg kell felelniük az adott terület környezeti és éghajlati viszonyainak és bizonyos környezetvédelmi minimumkövetelményeknek.
(14) Azokon a területeken, ahol az erdőtelepítés a kedvezőtlen talaj- és éghajlati adottságok miatt nehézségekbe ütközik, a helyi körülményekhez alkalmazkodni képes fás szárú évelő fajok, például cserjék és bokrok telepítéséhez is nyújtható támogatás.
(15) A tagállamok által a vidékfejlesztési programokban meghatározandó méretet meghaladó méretű kedvezményezettek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt releváns információk benyújtása.
(16) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
33. cikk
Az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatás
(1) A magánföldbirtokosoknak, önkormányzatoknak és társulásaiknak agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(11) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) Az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatás a létesítés és a hektáronkénti éves támogatás költségeit fedezi.
Az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott támogatás beruházási műveletek költségeinek fedezésére is igénybe vehető.
(5) Az agrárerdészeti rendszerek létrehozásához nyújtott, beruházási műveletekkel kapcsolatos támogatás a következő elszámolható költségek fedezésére szolgál:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költsége akkor is elszámolható kiadás marad, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pontban említett kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(6) A beruházási műveleteknek meg kell felelniük az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházási műveleteknek az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(7) Az agrárerdészeti rendszer létrehozásához kapcsolódó elszámolható költségek a következők:
a)
az agrárerdészeti rendszer fák telepítése révén történő létrehozásának költségei, beleértve a telepítési anyagok, a telepítés, valamint a magoncok tárolásának és a megelőzéshez és védelemhez szükséges anyagokkal való kezelésének a költségeit is;
b)
az agrárerdészeti rendszer meglévő erdők vagy más fás területek átalakítása révén történő létrehozásának költségei, beleértve a fák kivágásával, gyérítésével vagy metszésével, valamint a legelő állatokkal szembeni védelemmel kapcsolatos költségeket is;
c)
az agrárerdészeti rendszer létrehozásához közvetlenül kapcsolódó egyéb költségek, például a megvalósíthatósági tanulmányok, a létesítési terv, a talajvizsgálat, valamint a talaj előkészítése és védelme kapcsán felmerülő költségek;
d)
az erdei legeltetéses rendszerrel összefüggő öntöző- és védőlétesítmények költségei;
e)
az agrárerdészeti rendszer létrehozása kapcsán szükségessé váló kezelés költségei, beleértve az öntözés és a visszametszés költségeit is;
f)
az agrárerdészeti rendszer létrehozását követő első évben végrehajtott újratelepítés költségei.
(8) A hektáronkénti éves támogatás az agrárerdészeti rendszer fenntartási költségeit fedezi, és az odaítélésének időpontjától számítva legfeljebb öt éven át folyósítható.
Az elszámolható fenntartási költségek a telepített fasávokhoz, a gyomtalanításhoz, a metszéshez, a gyérítéshez, valamint védelmi intézkedésekhez és beruházásokhoz, például kerítések vagy egyedi védőcsövek felállításához kapcsolódhatnak.
(9) A hektáronként ültethető fák maximális számát a tagállamok határozzák meg, figyelembe véve a következőket:
a)
a helyi talaj- és éghajlati, valamint környezeti adottságok;
b)
az erdei fajok; valamint
c)
annak szükségessége, hogy biztosítsák az adott földterület fenntartható mezőgazdasági hasznosítását.
(10) A tagállamok által meghatározandó méretet meghaladó méretű kedvezményezettek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt releváns információk benyújtása.
(11) A maximális támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a)
az (5) bekezdésben említett beruházási műveletek és a (7) bekezdésben említett, a rendszer létrehozásához kapcsolódó költségek esetében az elszámolható költségek 80 %-át; valamint
b)
a (8) bekezdésben említett éves támogatás 100 %-át.
34. cikk
Az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók és katasztrófaesemények által okozott erdőkárok megelőzéséhez és orvoslásához nyújtott támogatás
(1) A magán- és az állami erdőbirtokosoknak, valamint egyéb magán- és közjogi szerveknek és társulásaiknak az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események által okozott erdőkárok megelőzéséhez és orvoslásához az 1305/2013/EU rendelet 24. cikkének megfelelően nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja vagy - az adott esettől függően - a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(12) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) Az erdőtüzek megelőzéséhez nyújtott támogatást csak az érintett tagállam által kidolgozott erdővédelmi tervben közepesen vagy erősen tűzveszélyesnek minősített erdőterületek kapcsán lehet igénybe venni.
(5) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
védelmi infrastruktúra kiépítése;
b)
a tűz vagy egyéb természeti veszélyek elleni védelemre irányuló helyi, kisléptékű megelőző intézkedések, a legelő állatok igénybevételét is beleértve;
c)
az erdőtüzekhez, a kártevőfertőzésekhez és a betegségekhez kapcsolódó monitoringlétesítmények és kommunikációs berendezések létrehozása és fejlesztése;
d)
az erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen időjárási jelenségek, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, katasztrófaesemények és az éghajlatváltozással összefüggő események által károsított erdőgazdálkodási potenciál helyreállítása.
(6) A tűzvédelmi pászták esetében a támogatás fenntartási költségek fedezésére is fordítható.
(7) Nem nyújtható támogatás az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások által lefedett területeken folytatott, mezőgazdasági vonatkozású tevékenységek céljaira.
(8) Az erdőgazdálkodási potenciálnak az (5) bekezdés d) pontjával összhangban történő helyreállítása esetében a támogatás nyújtásának feltétele, hogy az érintett tagállam illetékes hatóságai hivatalosan megerősítsék, hogy:
a)
az erdőtűz, természeti katasztrófa, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenség, növénykárosítóval való fertőzöttség, katasztrófaesemény vagy az éghajlatváltozással összefüggő esemény valóban bekövetkezett; valamint
b)
az e bekezdés a) pontjában említett esemény, ideértve a növénykárosítóval való fertőzöttség felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedéseket is, az érintett erdőgazdálkodási potenciál legalább 20 %-ának a pusztulását okozta.
(9) A növénykárosítók által okozott erdőkárok megelőzéséhez nyújtott támogatás esetében a növénykárosítóval való fertőzöttség bekövetkezésének kockázatát tudományos bizonyítékokkal kell alátámasztani és tudományos közszervezettel is meg kell erősíttetni.
Az érintett tagállam vidékfejlesztési programjának tartalmaznia kell a károsítók azon fajainak jegyzékét, amelyek károsítóval való fertőzöttséget idézhetnek elő.
(10) A támogatott tevékenységeknek, illetve projekteknek összhangban kell állniuk a tagállam által kidolgozott erdővédelmi tervvel.
A tagállamok által meghatározandó méretet meghaladó méretű kedvezményezettek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt, a megelőzési célkitűzéseket részletesen ismertető releváns információk benyújtása.
Az (5) bekezdésben ismertetettektől eltérő, az erdészeti ágazat sajátosságaival összefüggő költségek szintén elszámolható költségnek minősülhetnek.
(11) Nem nyújtható támogatás az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók és katasztrófaesemények miatti bevételkiesés ellentételezésére.
(12) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
A kedvezményezettnek folyósított, az (5) bekezdés d) pontja szerinti elszámolható költségek fedezésére szolgáló támogatás és egyéb kifizetések - beleértve az ugyanazon elszámolható költségek kapcsán egyéb nemzeti vagy uniós intézkedés keretében vagy biztosítási kötvény alapján teljesített kifizetéseket is - nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át.
35. cikk
Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A természetes személyeknek, magán- és állami erdőbirtokosoknak, magán- és közjogi szerveknek és társulásaiknak az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(8) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A beruházásoknak a környezetvédelmi célokra, ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtására vagy az érintett területen lévő erdő vagy erdős terület közjóléti értékének növelésére vonatkozóan vállalt kötelezettségek teljesítésére, illetve az ökoszisztémák éghajlatváltozás-mérséklési potenciáljának javítására kell irányulniuk, nem zárva ki a hosszú távon jelentkező gazdasági előnyöket.
(5) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(6) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
(7) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (6) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(8) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
36. cikk
A Natura 2000 erdőterületekhez kapcsolódó hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás
(1) A magán-erdőbirtokosoknak és magán-erdőbirtokosok társulásainak a 92/43/EGK irányelv 3. cikke és a 2009/147/EK irányelv 3. cikke szerinti Natura 2000 erdőterületekhez kapcsolódó hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A támogatások évente, az erdőterület után hektáronként ítélhetők oda a kedvezményezettek számára az e cikk (5) bekezdésében említett erdőterületeken a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv végrehajtásával összefüggő hátrányok következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó bevétel ellentételezése céljából.
(5) A támogatás a következő erdőterületek tekintetében nyújtható:
a)
a 92/43/EGK irányelv 3. cikkének és a 2009/147/EK irányelv 3. cikkének megfelelő Natura 2000 erdőterületek;
b)
a táj azon jellegzetességei, amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének a végrehajtásához; a szóban forgó területek aránya legfeljebb az érintett vidékfejlesztési program területi hatálya alá eső, a Natura 2000 hálózathoz tartozó területek 5 %-a lehet.
(6) A támogatás összege a legfeljebb öt évig tartó kezdeti időszakban nem haladhatja meg hektáronként és évenként az 500 EUR-t, azt követően pedig hektáronként és évenként a 200 EUR-t.
Ezek az összegek kivételes esetekben növelhetők, figyelembe véve a vidékfejlesztési programokban megindokolandó egyedi körülményeket.
A tagállamok az 1307/2013/EU rendelet 29. cikkében említett gyakorlatok kettős finanszírozásának megakadályozása érdekében a megfelelő összeggel csökkentik a támogatást.
37. cikk
Az erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és erdővédelmi célokra nyújtott támogatás
(1) Az állami vagy magán-erdőbirtokosok, illetve magán- vagy közjogi szervek és társulásaik számára erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz, valamint erdővédelmi célokra nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) Állami tulajdonban lévő földterület esetében csak akkor nyújtható támogatás erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és erdővédelmi célokra, ha az érintett földterületet kezelő szerv magánjogi szerv vagy önkormányzat.
(5) A tagállamok által meghatározandó küszöbértéket meghaladó méretű erdőgazdálkodási üzemek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt releváns információk benyújtása.
(6) A támogatás erdőterület-hektáronként nyújtható.
(7) A támogatás csak olyan kötelezettségvállalásokra terjedhet ki, amelyek túlmutatnak a nemzeti erdészeti törvényben vagy más vonatkozó nemzeti vagy uniós jogszabályban meghatározott kötelező követelményeken. A kötelező nemzeti követelményeket egyértelműen meg kell határozni.
A kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben azonban az szükséges és kellően indokolt, a tagállamok egyes kötelezettségvállalás-típusok tekintetében hosszabb időtartamot is meghatározhatnak.
(8) A támogatás a (7) bekezdésben említett kötelezettségek vállalása következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében biztosít ellentételezést a kedvezményezetteknek.
Szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordítható a támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig.
A környezet védelmével kapcsolatos műveletek tekintetében, kellően indokolt esetekben a támogatás átalány vagy egységenkénti egyszeri kifizetés formájában is nyújtható olyan kötelezettségvállalások esetében, amelyek a fák, illetve erdők kereskedelmi célú felhasználásáról való lemondásra irányulnak; a támogatást ebben az esetben a felmerült többletköltségek és az elmaradt bevétel alapján kell kiszámítani.
(9) A támogatás maximális összege hektáronként és évente 200 EUR.
Ez a maximális összeg kivételes esetekben növelhető, figyelembe véve a vidékfejlesztési programokban megindokolandó egyedi körülményeket.
38. cikk
Az erdészeti ágazatban megvalósuló tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) Az erdészeti ágazatban működő vállalkozások részére a tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez kapcsolódóan nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységekhez (többek között tanfolyamokhoz, workshopokhoz és személyre szabott tanácsadáshoz), valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtható.
Támogatás nyújtható továbbá rövid időtartamra szóló erdőgazdálkodási csereprogramok és erdőlátogatások lebonyolításához is.
A demonstrációs tevékenységek folytatásához nyújtott támogatás a kapcsolódó beruházási költségeket is fedezheti.
(3) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
a tudástranszfer vagy a tájékoztatási tevékenység megszervezésének és lebonyolításának költségei;
b)
a beruházásokhoz kapcsolódó demonstrációs projektek esetében:
i.
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
ii.
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
iii.
az i. és az ii. pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok díjait; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei abban az esetben is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az i. és az ii. alpont szerinti kiadások;
iv.
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
c)
a résztvevők utazási és szállásköltségei, valamint napidíja.
(4) A (3) bekezdés a) és b) pontjában említett támogatások nem foglalhatnak magukban a kedvezményezettek számára folyósított közvetlen kifizetéseket. A támogatást a tudástranszferre irányuló vagy tájékoztatási tevékenység végrehajtójának kell kifizetni.
(5) A tudástranszferre irányuló és tájékoztatási tevékenységeket végző szerveknek rendelkezniük kell az ilyen feladatok ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
39. cikk
Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás az erdészeti ágazatban
(1) Az erdőbirtokosok és egyéb földkezelők részére tanácsadási szolgáltatások igénybevételéhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás célja, hogy hozzásegítse az erdőbirtokosokat és egyéb földkezelőket ahhoz, hogy üzemük, vállalkozásuk vagy beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe.
(3) A tanácsadásnak legalább a 92/43/EGK, a 2000/60/EK és a 2009/147/EK irányelv végrehajtásához kapcsolódó kérdésekre kell kiterjednie.
A tanácsadás kiterjedhet az erdőgazdálkodási üzemek gazdasági és környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre is.
(4) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket. A támogatást a tanácsadási szolgáltatások nyújtójának kell kifizetni.
A tanácsadási szolgáltatás nyújtójának rendelkeznie kell a megfelelő erőforrásokkal, azaz rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzettel, valamint a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken tanácsadási tapasztalattal és megbízhatósággal.
(5) A tanácsadás során a tanácsadási szolgáltatások nyújtója tiszteletben tartja az 1306/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett titoktartási kötelezettségeket.
(6) Adott esetben - amennyiben ez indokolt - a tanácsadás részben csoportos formában is megvalósulhat, figyelembe véve ugyanakkor a tanácsadási szolgáltatást igénybe vevő egyes kedvezményezettek helyzetét.
(7) A támogatás mértéke tanácsadásonként legfeljebb 1 500 EUR.
40. cikk
Az erdészeti ágazat fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) Az erdészeti ágazatban működő vállalkozások részére az erdészeti ágazat fejlesztéséhez, korszerűsítéshez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(5) A támogatás olyan, tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtható, amelyek az erdők fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez és átalakításához kapcsolódó infrastruktúrát érintenek, beleértve a következőket:
a)
az erdőterületekhez való hozzáférés;
b)
birtokrendezés és a termőföld minőségének javítása;
c)
energia- és vízellátás.
(6) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
(7) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (6) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(8) A nem termelő beruházások és azon beruházások esetében, amelyek kizárólag az erdők környezeti értékének növelésére irányulnak, illetve amelyek a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhető és az erdők által játszott sokrétű szerep betöltéséhez hozzájáruló erdei utakhoz kapcsolódnak, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
(9) Az erdők rövid vagy hosszú távú gazdasági potenciálját növelő beruházások esetében a támogatás intenzitása nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
b)
a kisebb égei-tengeri szigeteken végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
c)
a kevésbé fejlett régiókban és valamennyi olyan régióban, ahol az egy főre jutó GDP a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban nem érte el az EU-25 referencia-időszakra vonatkozó átlagának 75 %-át, de meghaladta az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át, a beruházáshoz kapcsolódó elszámolható költségek összegének 50 %-át;
d)
más régiókban végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 40 %-át.
41. cikk
Az erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A magán-erdőbirtokosok, önkormányzatok és társulásaik, valamint kkv-k számára erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(11) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(5) Az Azori-szigeteken, Madeirán, a Kanári-szigeteken, a kisebb égei-tengeri szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben olyan vállalkozások is részesülhetnek támogatásban, amelyek nem minősülnek kkv-nak.
(6) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
e)
az erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozásának költségei.
(7) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (6) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(8) Az erdők gazdasági értékének növeléséhez kapcsolódó beruházások indokoltságát alá kell támasztania az erdők egy vagy több üzem tekintetében várt értéknövekedésének, és e beruházások talaj- és erőforrás-kímélő fakitermelő gépekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos beruházásokat foglalhatnak magukban.
(9) A fa nyersanyagként vagy energiaforrásként történő hasznosításához kapcsolódó beruházások csak az ipari feldolgozást megelőző munkaműveletekre terjedhetnek ki.
Az energiát fogyasztó vagy termelő, valamely megújuló energiához kapcsolódó infrastruktúrára irányuló beruházásoknak meg kell felelniük bizonyos minimális energiahatékonysági szabványoknak, ha nemzeti szinten léteznek ilyen szabványok.
Az olyan rendszerekre irányuló beruházások, amelyeknek elsődleges célja a biomassza-alapú villamosenergia-termelés, csak abban az esetben támogathatók, ha a tagállamok által meghatározott minimális arányban hőenergiát is hasznosítanak.
A bioenergia előállítására irányuló beruházási projektekhez nyújtott támogatásnak az olyan bioenergiára kell korlátozódnia, amely megfelel az uniós jogszabályokban, többek között a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2)-(6) bekezdésében meghatározott alkalmazandó fenntarthatósági kritériumoknak.
(10) A tagállamok által meghatározandó küszöbértéket meghaladó méretű erdőgazdálkodási üzemek esetében a támogatásnak feltétele az európai erdők védelme tárgyában 1993-ban megrendezett második miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben foglalt releváns információk benyújtása.
(11) A támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
b)
a kisebb égei-tengeri szigeteken végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 75 %-át;
c)
a kevésbé fejlett régiókban és valamennyi olyan régióban, ahol az egy főre jutó GDP a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban nem érte el az EU-25 referencia-időszakra vonatkozó átlagának 75 %-át, de meghaladta az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át, a beruházáshoz kapcsolódó elszámolható költségek összegének 50 %-át;
d)
más régiókban végzett beruházások esetében az elszámolható költségek összegének 40 %-át.
42. cikk
Az erdők genetikai erőforrásainak megőrzése
(1) A köz- vagy magánjogi szervezetek számára az erdők genetikai erőforrásainak megőrzéséhez nyújtott, erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és az erdővédelemhez kapcsolódó támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(6) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) E cikk alkalmazásában:
a) ”in situ megőrzés”: a genetikai anyagok megőrzése az ökológiai rendszerekben és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok életképes populációinak fenntartása és helyreállítása természetes környezetükben;
b) ”erdőgazdálkodási üzemi megőrzés”: in situ megőrzés és fejlesztés az erdőgazdálkodási üzem szintjén;
c) ”ex situ megőrzés”: genetikai anyag megőrzése erdészeti célból a természetes élőhelyen kívül;
d) ”ex situ gyűjtemény”: a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyagok erdészeti célt szolgáló gyűjteménye.
(5) A támogatás a következő műveletek költségeit fedezi:
a)
célzott intézkedések: az erdők genetikai erőforrásainak in situ és ex situ megőrzését, jellemzését, összegyűjtését és hasznosítását segítő intézkedések, beleértve a jelenleg in situ megőrzött genetikai erőforrások webes nyilvántartásait, ideértve az erdőgazdálkodási üzemen belüli megőrzést és az ex situ gyűjteményeket és adatbázisokat is;
b)
összehangolt intézkedések: az uniós erdők genetikai erőforrásainak megőrzésére, jellemzésére, gyűjtésére és felhasználására vonatkozó információknak a tagállamok illetékes szervezetei közötti cseréjét elősegítő intézkedések;
c)
kísérő intézkedések: tájékoztatási, ismeretterjesztési és tanácsadási tevékenységek nem kormányzati szervezetek és más érdekelt felek részvételével, tanfolyamok, valamint szakmai jelentések készítése.
(6) A támogatás mértéke nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át.
43. cikk
Az erdészeti birtokrendezéshez nyújtott támogatás
Az erdészeti birtokrendezéshez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az I. fejezetben meghatározott feltételeknek, és nyújtása a következőképpen történik:
a)
kkv-nak minősülő magán-erdőbirtokosok javára ítélhető oda; valamint
b)
a jogi és adminisztratív költségekre - beleértve a felmérések költségeit is - irányul és azokra korlátozódik; valamint
c)
mértéke nem haladhatja meg a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-át.
6. SZAKASZ
A vidéki térségekben működő kkv-k számára nyújtott, az EMVA-ból társfinanszírozott vagy az ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként biztosított támogatások
44. cikk
A mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával vagy a gyapottermeléssel kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás
(1) A kkv-k számára a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával vagy a gyapottermeléssel - az egrenálás műveletét is beleértve - kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(10) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A bioüzemanyag vagy megújuló forrásból származó energia előállításához kapcsolódó beruházások e cikk alapján nem támogathatók.
(5) A beruházásnak meg kell felelnie az uniós jogszabályoknak, valamint az érintett tagállam nemzeti környezetvédelmi jogszabályainak. Azoknak a beruházásoknak az esetében, amelyekhez a 2011/92/EU irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálatra van szükség, a támogatás nyújtását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a hatásvizsgálat elvégzésének és az érintett beruházási projekt engedélyezésének az egyedi támogatás odaítélésének időpontja előtt meg kell történnie.
(6) A támogatás tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtható.
(7) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
b)
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
c)
az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, megvalósíthatósági tanulmányok költségeit is beleértve; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei akkor is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az a) és a b) pont szerinti kiadások;
d)
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése.
(8) A lízingszerződésekkel kapcsolatos, a (7) bekezdés a) és b) pontjában említetteken kívüli egyéb költségek - például a lízingbe adó árrése, a kamatok refinanszírozási költségei, az általános költségek és a biztosítási díjak - nem minősülnek elszámolható költségnek.
A forgótőke nem minősül elszámolható költségnek.
(9) A támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg:
a)
a legkülső régiókban:
i.
az elszámolható költségek összegének 80 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának legfeljebb 45 %-a;
ii.
az elszámolható költségek összegének 65 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának 45 %-a és 60 %-a között van;
iii.
az elszámolható költségek összegének 55 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának 60 %-a és 75 %-a között van;
iv.
az elszámolható költségek összegének 45 %-át az egyéb legkülső régiókban végzett beruházások esetében;
b)
a kevésbé fejlett régiókban:
i.
az elszámolható költségek összegének 60 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának legfeljebb 45 %-a;
ii.
az elszámolható költségek összegének 45 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke az EU-27 átlagának 45 %-a és 60 %-a között van;
iii.
az elszámolható költségek összegének 35 %-át az azon régiókban végzett beruházások esetében, amelyekben az egy főre jutó GDP értéke meghaladja az EU-27 átlagának 60 %-át;
c)
a ”c” térségekben:
i.
az elszámolható költségek összegének 25 %-át a ritkán lakott területeken és azokban a NUTS 3 régiókban vagy a NUTS 3 régiók azon részeiben végzett beruházások esetében, amelyek közös szárazföldi határral rendelkeznek valamely, az Európai Gazdasági Térségen vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társuláson kívüli országgal;
ii.
az elszámolható költségek összegének 20 %-át az indokolással ”c” térségnek minősíthető térségekben végzett beruházások esetében;
iii.
a korábbi ”a” térségekben a támogatási intenzitások a 2014. július 1. és 2017. december 31. közötti időszakban legfeljebb 5 százalékponttal növelhetők;
iv.
amennyiben valamely ”c” térség ”a” térséggel szomszédos, a szóban forgó ”c” térségen belüli, az ”a” térséggel határos NUTS 3 területek vagy NUTS 3 területrészek tekintetében engedélyezett maximális támogatási intenzitás szükség szerint megnövelhető annak érdekében, hogy a két terület között a támogatási intenzitást illetően fennálló különbség ne haladja meg a 15 százalékpontot;
d)
az elszámolható költségek összegének 10 %-át az összes többi régióban végzett beruházás esetében.
(10) A (9) bekezdésben előírt maximális támogatási intenzitások a mikro- és a kisvállalkozások esetében legfeljebb 10 százalékponttal növelhetők.
45. cikk
Az induló vállalkozások által vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) Az induló vállalkozások által vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységekhez kkv-k számára nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A támogatás a kedvezményezettek következő kategóriáinak ítélhető oda:
a)
vidéki térségben tevékenykedő azon mezőgazdasági termelők, illetve a mezőgazdasági háztartás azon tagjai, akik tevékenységi körüket nem mezőgazdasági tevékenységekkel bővítik;
b)
vidéki térségben működő mikro- és kisvállalkozások; valamint
c)
vidéki térségben élő természetes személyek.
(5) Amennyiben a mezőgazdasági háztartásnak a (4) bekezdés a) pontjában említett tagja jogi személy vagy jogi személyek csoportja, az adott tagnak a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában mezőgazdasági tevékenységet kell folytatnia a mezőgazdasági üzemben.
(6) A támogatásnak feltétele, hogy a kérelmező üzleti tervet nyújtson be az érintett tagállam illetékes hatóságának. A szóban forgó üzleti terv végrehajtását a támogatás odaítéléséről szóló határozat meghozatalának időpontjától számított kilenc hónapon belül meg kell kezdeni.
Az üzleti tervnek ismertetnie kell a következőket:
a)
a kedvezményezett kezdeti gazdasági helyzete;
b)
a kedvezményezett új tevékenységeinek fejlesztéséhez kapcsolódó mérföldkövek és célok;
c)
a kedvezményezett tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges intézkedések - például beruházások, képzés, tanácsadás - részletei.
(7) A támogatás kifizetésére legalább két részletben, egy legfeljebb ötéves időszakon át kerül sor.
A részletek összege fokozatosan csökkenthető.
Az utolsó részlet kifizetése a (6) bekezdésben említett üzleti terv megfelelő végrehajtásához van kötve.
(8) A tagállamok a támogatás összegét a vidékfejlesztési program által lefedett térség társadalmi-gazdasági helyzetét figyelembe véve határozzák meg.
(9) A támogatás mértéke kedvezményezettenként legfeljebb 70 000 EUR.
46. cikk
A vidéki térségekben működő kkv-k számára tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(1) A vidéki térségekben működő kkv-k számára tanácsadási szolgáltatások igénybevételéhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(9) bekezdésében és az I. fejezetben megállapított feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás célja, hogy hozzásegítse a vidéki térségekben működő kkv-kat ahhoz, hogy vállalkozásuk és beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe.
(4) A tanácsadás a kedvezményezett gazdasági és környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre terjedhet ki.
(5) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetést. A támogatást a tanácsadási szolgáltatások nyújtójának kell kifizetni.
(6) A tanácsadási szolgáltatások nyújtójának rendelkeznie kell a megfelelő erőforrásokkal, azaz rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzettel, valamint a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken tanácsadási tapasztalattal és megbízhatósággal.
(7) A tanácsadás során a tanácsadási szolgáltatások nyújtója tiszteletben tartja az 1306/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett titoktartási kötelezettségeket.
(8) Adott esetben a tanácsadás részben csoportos formában is megvalósulhat, figyelembe véve ugyanakkor a tanácsadási szolgáltatást igénybe vevő minden egyes résztvevő helyzetét.
(9) A támogatási összeg tanácsadásonként legfeljebb 1 500 EUR.
47. cikk
A vidéki térségekben működő kkv-k számára tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) A vidéki térségekben működő kkv-k számára tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységekhez (többek között tanfolyamokhoz, workshopokhoz és személyre szabott tanácsadáshoz), valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtható.
A demonstrációs tevékenységek folytatásához nyújtott támogatás a kapcsolódó beruházási költségeket is fedezheti.
(4) A támogatás az alábbi elszámolható költségek fedezéséhez nyújtható:
a)
a tudástranszfer vagy a tájékoztatási tevékenység megszervezésének és lebonyolításának költségei;
b)
a beruházásokhoz kapcsolódó demonstrációs projektek esetében:
i.
ingatlan építése, szerzése - a lízinget is beleértve - vagy fejlesztése; földterület esetében a támogatás mértéke nem haladhatja meg az adott művelethez kapcsolódó elszámolható költségek teljes összegének 10 %-át;
ii.
gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;
iii.
az i. és az ii. pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, a környezeti és a gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a megvalósíthatósági tanulmányok díjait; a megvalósíthatósági tanulmányok költségei abban az esetben is elszámolható kiadásnak minősülnek, ha a tanulmányok eredményei alapján nem merülnek fel az i. és az ii. alpont szerinti kiadások;
iv.
számítógépes szoftver beszerzése vagy kifejlesztése, valamint szabadalmak, licenciák, szerzői jogok és védjegyek megszerzése;
c)
a résztvevők utazási és szállásköltségei, valamint napidíja.
(5) A támogatás nem foglalhat magában a kedvezményezetteknek teljesített közvetlen kifizetéseket.
A támogatást a tudástranszferre irányuló vagy tájékoztatási tevékenység végrehajtójának kell kifizetni.
A tudástranszferre irányuló és tájékoztatási tevékenységeket végző szerveknek rendelkezniük kell a szóban forgó feladatok ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában.
(6) A támogatásnak - objektív módon meghatározott feltételek mellett - az érintett vidéki térségben működő valamennyi támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie.
(7) A támogatási intenzitás mértéke nem haladhatja meg:
a)
középvállalkozások esetében a támogatható költségek 60 %-át;
b)
mikro- és kisvállalkozások esetében az elszámolható költségek 70 %-át.
48. cikk
Az aktív mezőgazdasági termelőknek a gyapotra és az élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerekhez való csatlakozáshoz nyújtott támogatás
(1) Az aktív mezőgazdasági termelőknek és kkv-nak minősülő csoportjaiknak a gyapotra és az élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerekhez való csatlakozáshoz nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(7) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A következő típusú minőségrendszerekhez való csatlakozáshoz nyújtható támogatás:
a)
az 1151/2012/EU rendelet alapján létrehozott, gyapotra, illetve élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek;
b)
olyan, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést:
i.
az ilyen minőségrendszereknek megfelelően termelt végtermék egyedi jellege a következők garantálására vonatkozó egyértelmű kötelezettségekre vezethető vissza:
-
a termék sajátos jellemzői,
-
sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy
-
a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget;
ii.
a rendszer valamennyi termelő számára nyitva áll;
iii.
a rendszer a végtermékre vonatkozó, kötelező erejű termékleírásokat tartalmaz, és az e leírásoknak való megfelelést hatóság vagy független ellenőrző szerv ellenőrzi;
iv.
a rendszer átlátható és teljes mértékben biztosítja a mezőgazdasági termékek nyomonkövethetőségét;
c)
olyan önkéntes élelmiszer-tanúsítási rendszerek, amelyeket az érintett tagállam ”A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek önkéntes tanúsítási rendszereivel kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozó európai uniós iránymutatások” című bizottsági közleményben meghatározott követelményeknek megfelelőnek ismert el.
(5) A támogatás évente nyújtott ösztönző kifizetés formájában kerül nyújtásra, amelynek a szintjét a minőségrendszerekben való részvételből eredő állandó költségek szintjének megfelelően kell megállapítani.
(6) A támogatás egy legfeljebb ötéves időszakra nyújtható.
(7) A támogatás összege kedvezményezettenként és évente legfeljebb 3 000 EUR.
49. cikk
A minőségrendszer hatálya alá tartozó gyapottal és élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós tevékenységekhez nyújtott támogatás
(1) A valamely minőségrendszer hatálya alá tartozó gyapottal és élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós tevékenységekhez nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel az e cikk (2)-(11) bekezdésében és az I. fejezetben meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatást a következőképpen kell nyújtani:
a)
vidékfejlesztési program keretében, az 1305/2013/EU rendelettel és az annak alapján a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és végrehajtási aktusokkal összhangban, az alábbi módok valamelyikének megfelelően:
i.
az EMVA-ból társfinanszírozott támogatásként; vagy
ii.
az i. alpontban említett támogatáshoz biztosított kiegészítő nemzeti finanszírozásként;
valamint
b)
a támogatásnak meg kell egyeznie az a) pontban említett vidékfejlesztési programban szereplő, alapjául szolgáló vidékfejlesztési intézkedéssel.
(3) A támogatás jogalapjában szerepelnie kell annak, hogy a támogatást nem lehet az érintett vidékfejlesztési program Bizottság általi jóváhagyását megelőzően érvénybe léptetni.
(4) A támogatás tájékoztatási és promóciós tevékenységeket végrehajtó termelői csoportoknak nyújtható.
(5) Kizárólag a belső piacon végrehajtott tájékoztatási és promóciós tevékenységek támogathatók.
(6) A támogatás a valamely minőségrendszer hatálya alá tartozó, e rendelet 48. cikkének megfelelően támogatott gyapottal és élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós tevékenységekhez nyújtható.
(7) A támogatás azon tevékenységek költségeit fedezi, amelyek a következő jellemzők valamelyikével bírnak:
a)
céljuk a fogyasztóknak az e rendelet 48. cikkének (4) bekezdése szerinti minőségrendszer hatálya alá tartozó élelmiszer vagy gyapot megvásárlására való ösztönzése;
b)
felhívják a figyelmet az élelmiszernek vagy a gyapotnak az érintett minőségrendszerrel összefüggő egyedi jellemzőire vagy előnyeire, különös tekintettel a minőségre, a speciális termelési módszerre, a magas színvonalú állatjóléti követelményekre és a környezetvédelmi szempontok tiszteletben tartására.
(8) Az e cikk (6) bekezdésében említett tevékenységek nem ösztönözhetik a fogyasztókat arra, hogy valamely élelmiszert vagy gyapotot annak származása miatt vásároljanak meg; kivételt képeznek e rendelkezés alól az 1151/2012/EU rendelet II. címében meghatározott minőségrendszerek hatálya alá tartozó élelmiszerek és gyapot.
(9) Az élelmiszer, illetve a gyapot származása azzal a feltétellel tüntethető fel, hogy a származásra való utalás másodlagos a fő üzenethez képest.
(10) A meghatározott vállalkozásokhoz vagy kereskedelmi márkákhoz kapcsolódó információs és promóciós tevékenységek nem támogathatók.
(11) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70 %-át.
IV. FEJEZET
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
50. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) Az 1857/2006/EK rendelet hatályát veszti.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéstől eltérve, az 1857/2006/EK rendelet 2015. december 31-ig továbbra is alkalmazandó az 1698/2005/EK tanácsi rendelettel (42) és annak végrehajtási szabályaival összefüggésben nyújtott támogatásokra.
51. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Ez a rendelet alkalmazandó a hatálybalépésének időpontja előtt odaítélt egyedi támogatásokra is, amennyiben a szóban forgó egyedi támogatások megfelelnek az e rendeletben megállapított valamennyi feltételnek, a 9. és a 10. cikkben foglaltak kivételével.
(2) Azokat a támogatásokat, amelyek e rendelet vagy valamely más, a 994/98/EK rendelet 1. cikke alapján elfogadott, korábban hatályos rendelet értelmében nem mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, a Bizottság a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2014-2020-as időszakra vonatkozó európai uniós iránymutatások, valamint az egyéb vonatkozó keretszabályozások, iránymutatások, közlemények és értesítések alapján értékeli.
(3) Azok az egyedi támogatások, amelyek odaítélésére valamely, a 994/98/EK rendelet 1. cikke alapján elfogadott, az adott támogatás odaítélésének időpontjában hatályos rendelet értelmében, 2015. január 1. előtt kerül sor, összeegyeztethetők a belső piaccal, és mentesülnek a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
(4) E rendelet időbeli hatályának lejárta után a rendelet által mentesített támogatási programok hathónapos átállási időszakra továbbra is mentességet élveznek.
Az első albekezdésben foglaltaktól eltérve, e rendelet időbeli hatályának lejárta után az 1305/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó és vagy az EMVA-ból társfinanszírozott vagy egy ilyen társfinanszírozott intézkedéshez kiegészítő nemzeti finanszírozásként biztosított támogatási programok az 1305/2013/EU rendelet és annak végrehajtási szabályai szerint meghatározott programozási időszak időtartamára továbbra is mentességet élveznek.
52. cikk
Hatálybalépés és alkalmazhatóság
Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet 2020. december 31-ig alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. június 25-én.