EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSENr. 1093/2012/EU
af 21. november 2012
om borgernes Europaår (2013)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 21, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Unionen er grundlagt på de udelelige og universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet og den bygger på demokrati- og retsstatsprincippet. Disse principper er grundlæggende for medlemsstaterne i samfund, hvor pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retssikkerhed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd holdes i hævd. Enhver unionsborger nyder og bør nyde de rettigheder, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
(2)
Med Maastrichttraktaten indførtes i 1993 begrebet »unionsborger«. Med Amsterdamtraktaten fra 1999 og Lissabontraktaten fra 2009 blev de rettigheder, der er knyttet til unionsborgerskabet, yderligere styrket. 2013 er 20-årsjubilæet for unionsborgerskabets indførelse. Lissabontraktatens artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 34), (nu artikel 9 i TEU og artikel 20 i TEUF) fastsætter, at enhver, der har statsborgerskab i en medlemsstat, har unionsborgerskab, at unionsborgerskabet er et supplement til det nationale statsborgerskab og ikke træder i stedet for dette, og at unionsborgere har de rettigheder og er underlagt de pligter, der er indeholdt i traktaterne. Lissabontraktatens artikel 2, nr. 35), (nu artikel 21 i TEUF) fastsætter unionsborgernes ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område.
(3)
Stockholmprogrammet - Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (3) - sætter borgeren i centrum for Unionens politik inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Programmets tiltag er koncentreret om at »opbygge borgernes Europa«, herunder ved at fremme borgernes rettigheder, særligt retten til fri bevægelighed og de rettigheder, der gør det muligt for unionsborgerne at tage aktiv del i Unionens demokratiske proces.
(4)
I sin beslutning af 15. december 2010 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2009) - effektiv gennemførelse efter Lissabontraktatens ikrafttræden (4) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at gøre 2013 til et borgernes Europaår for at sætte skub i debatten om EU-borgerskab, herunder om dets terminologi, indhold og omfang og oplyse EU-borgerne om deres rettigheder, navnlig om de nye rettigheder, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden, og om de midler der står til rådighed for udøvelsen af disse rettigheder.
(5)
2013 bør udpeges til borgernes Europaår. Et borgernes Europaår vil udgøre en passende lejlighed til at øge bevidstheden i den brede offentlighed om de rettigheder og pligter, som er knyttet til unionsborgerskabet. Borgernes Europaår bør også have til formål at øge borgernes bevidsthed om de rettigheder, der følger af deres unionsborgerskab, når de udøver deres ret til at færdes og opholde sig frit i en anden medlemsstat, f.eks. som studerende, arbejdstagere, arbejdssøgende, frivillige, forbrugere, iværksættere og unge eller pensionister. I denne forbindelse bør bevidstgørende tiltag integreres geografisk, demografisk og socialt og bør ligeledes fokusere på at fjerne de endnu eksisterende hindringer for udøvelsen af de til unionsborgerskabet tilknyttede rettigheder. Det budskab, at unionsborgerne også selv har en afgørende rolle at udfylde i styrkelsen af disse rettigheder gennem deres deltagelse i civilsamfundet og den demokratiske proces, bør udbredes.
(6)
For at sætte unionsborgerne i stand til at træffe informerede beslutninger om udøvelse af deres ret til fri bevægelighed, er det ikke nok kun at øge deres bevidsthed om selve denne rettighed. Det er afgørende, at unionsborgerne tillige er behørigt oplyst om de andre rettigheder, de i henhold til EU-retten nyder i en grænseoverskridende situationer. Sådanne oplysninger vil også sætte dem i stand til fuldt ud at nyde godt af disse rettigheder, hvis de beslutter sig for at gøre brug af deres ret til fri bevægelighed.
(7)
Siden retten til fri bevægelighed og ophold blev indført ved Romtraktaten i 1958 som en af de fire grundlæggende friheder, har retten til fri bevægelighed og ophold vist sin værdi som en af grundpillerne for oprettelsen af et indre marked til gavn for medlemsstaternes økonomier og den enkelte unionsborger.
(8)
Retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område er højt værdsat af unionsborgerne som en af de centrale, individuelle rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet. Den belyser og fremmer bedre forståelse for værdien af den europæiske integration og tilskynder borgerne til at tage del i udformningen af Unionen.
(9)
Selv om retten til fri bevægelighed og ophold er fast forankret i den primære EU-ret og i betydeligt omfang er blevet nærmere reguleret i den afledte EU-ret, er der fortsat en kløft mellem de gældende retsregler og den virkelighed, borgerne står over for, når de forsøger at udøve disse rettigheder i praksis. Ud over usikkerheden omkring fordelene ved mobilitet oplever unionsborgerne for mange praktiske hindringer i forbindelse med at bo og arbejde i en anden medlemsstat.
(10)
I rapporten om unionsborgerskab af 27. oktober 2010 med titlen »Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder« indkredsede Kommissionen de største hindringer, som borgere til stadighed står over for i deres dagligliv, når de vil udøve deres rettigheder som unionsborgere, især i grænseoverskridende situationer, og Kommissionen opstillede 25 konkrete tiltag til at fjerne disse hindringer. En af de identificerede hindringer i denne forbindelse var mangel på oplysninger. Kommissionen konkluderede i sin rapport, at unionsborgerne hindres i at nyde godt af deres rettigheder, fordi de ikke er bevidste om dem, og bebudede, at den vil forbedre formidlingen af oplysninger til unionsborgerne om deres rettigheder, herunder især retten til fri bevægelighed.
(11)
TEU og TEUF tillægger enhver unionsborger ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet og ved kommunale valg i den medlemsstat, hvor borgeren har bopæl, på samme betingelser som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at nyde i tredjelande, hvor den medlemsstat, som vedkommendes er statsborger i, ikke er repræsenteret, beskyttelse hos enhver medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheder på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet, ret til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand samt til Unionens institutioner og andre rettigheder inden for forskellige områder såsom fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, forbrugerbeskyttelse, offentlig sundhed, lige muligheder og ligebehandling, adgang til beskæftigelse og social sikring.
(12)
Der er med Lissabontraktaten indført nye rettigheder, navnlig borgerinitiativet, jf. artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 37), (artikel 11 i TEU og artikel 24 i TEUF), som gør det muligt for mindst én million borgere fra et betydeligt antal medlemsstater at anmode Kommissionen om at fremlægge et forslag inden for ethvert af Unionens ansvarsområder, hvorved borgerne sættes yderligere i stand til at engagere sig aktivt i Unionens politiske liv og tage direkte del i udformningen af EU-retten (5).
(13)
Siden 1979, da det første direkte valg blev afholdt, har Europa-Parlamentet fungeret som et direkte bindeled mellem borgerne og Unionen. Europa-Parlamentet og dets medlemmer spiller en afgørende rolle i formidlingen af de rettigheder og fordele, der følger af unionsborgerskabet, i at trække de anliggender, der ligger borgerne på sinde, frem i lyset ved udformningen af politikker og i at fremme unionsborgernes aktive deltagelse. I lyset af valget til Europa-Parlamentet i 2014 er det endvidere vigtigt at øge bevidstheden om unionsborgernes rettigheder, ligestilling mellem kønnene, kvinders og mænds deltagelse i Unionens demokratiske proces, herunder deres rettigheder som vælgere og opstillede i den medlemsstat, de er bosat i, og om omfanget af Europa-Parlamentets beføjelser i den lovgivningsmæssige proces. Virkningerne af disse oplysningstiltag bør forstærkes gennem tæt samordning og udnyttelse af synergieffekter mellem relevante tiltag, der gennemføres af EU-institutioner, især Europa-Parlamentet, af europæiske politiske partier og stiftelser og af medlemsstaterne forud for dette valg.
(14)
Endvidere bør unionsborgere, som overvejer at benytte sig af deres ret til fri bevægelighed og ophold, oplyses om deres ret til at erhverve eller bevare social sikring, herunder hvad angår grænseoverskridende sundhedsydelser, i henhold til EU-reglerne om koordinering af sociale sikringsordninger. Disse regler garanterer, at de ikke fortaber deres rettigheder i spørgsmål om social sikring, når de vælger at flytte inden for Unionen. Derudover bør de oplyses om anerkendelse af deres uddannelsesmæssige, akademiske og erhvervsmæssige kvalifikationer og om de sociale kompetencer og medborgerkompetencer, der indgår i den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring (6) og som kan ruste dem til at deltage i samfundslivet fuldt ud og sætte dem i stand til at udøve de rettigheder, de har i henhold til EU-retten.
(15)
Unionsborgerne bør også oplyses bedre om deres rettigheder som passagerer, uanset med hvilke transportmidler de rejser, overalt i Unionen, og om deres forbrugerrettigheder på tværs af landegrænserne. Hvis unionsborgerne har tillid til, at deres rettigheder som forbrugere beskyttes effektivt, vil de blive i stand til at bidrage til udviklingen af EU-markedet for varer og tjenesteydelser, som dermed mere effektivt vil realisere sit fulde potentiale til gavn for borgerne. På samme måde bør borgerne oplyses bedre om reglerne vedrørende produktsikkerhed i almindelighed og markedstilsyn, så de er bevidste om, hvordan deres sundhed og deres rettigheder beskyttes overalt i Unionen, især i tilfælde af trusler og risici, som de som enkeltpersoner ikke kan tage forholdsregler over for. Desuden er det vigtigt at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til grænseoverskridende sundhedsydelser, såvel som tilknyttede foranstaltninger såsom e-sundhed og telemedicin, så de fuldt ud kan drage fordel af sikker behandling af høj kvalitet på tværs af medlemsstaternes landegrænser.
(16)
Denne afgørelse har til formål at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategiens mål, for så vidt som tiltag, der gør den frie bevægelighed for personer lettere og øger arbejdstagernes mobilitet, udgør vigtige midler til at imødegå konsekvenserne af demografiske ændringer på arbejdsmarkedet og til at forøge borgernes beskæftigelsesegnethed og de europæiske industriers konkurrenceevne. Denne afgørelse har også det langsigtede formål at støtte forskning og innovation i Unionen i betragtning af den aktuelle, alarmerende høje arbejdsløshed i visse medlemsstater.
(17)
Oplysnings-, lærings- og bevidstgørelseskampagner, der organiseres inden for rammerne af borgernes Europaår, bør også tage hensyn til behovene blandt mere specifikke målgrupper og sårbare grupper. Der bør være gratis og fri adgang til oplysninger på alle Unionens officielle sprog. Oplysningerne bør være letforståelige og gjort tilgængelige i samarbejde med lokale, regionale og statslige myndigheder, medierne, civilsamfundet og ikke-statslige organisationer. Alle disse forskellige interessenter vil kunne overveje initiativer såsom essay-konkurrencer og udarbejdelse af handlingsplaner og vejledninger, internetbaserede fora og kampagner på skoler og universiteter.
(18)
Den aktive rolle, som spilles af unionsborgerne og de sammenslutninger, der repræsenterer dem, er af afgørende betydning for Unionens funktionsmåde. I artikel 10 og 11 i TEU fremhæves betydningen af deltagerdemokrati i alle dets facetter og af den rolle, som borgerne og deres repræsentative sammenslutninger spiller i offentliggørelsen og udvekslingen af deres synspunkter inden for alle Unionens aktivitetsområder. EU-institutionerne bør fremme aktiv, demokratisk deltagelse i beslutningsprocessen ved hjælp af en åben, gennemskuelig og regelmæssig dialog med civilsamfundet med det formål at sikre, at Unionens tiltag bliver sammenhængende og gennemskuelige. Unionsborgernes aktive deltagelse bør også fremmes gennem adgang til dokumenter og oplysninger og gennem god forvaltning og god administration.
(19)
Uddannelsespolitik spiller en vigtig rolle i at oplyse borgerne, især de unge, om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil. Den kan også bidrage til at fremme flersproglighed, mobilitet blandt studerende, lærere, personer under erhvervsuddannelser og deres undervisere, og til at fostre sociale og medborgerskabsmæssige kompetencer i overensstemmelse med den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring, hvormed de kan rustes til at deltage fuldt ud i samfundslivet og sættes i stand til i vidt omfang at udøve deres rettigheder i henhold til EU-retten. Det bør være muligt at iværksætte specifikke tiltag, at øge bevidstheden om muligheder for frivilligt arbejde, at studere i udlandet, at gennemføre praktikophold i en anden medlemsstat eller at deltage i Unionens udvekslingsprogrammer på uddannelsesområdet.
(20)
Borgernes Europaår vil blive markeret ved Kommissionens 2013-rapport om unionsborgerskab, som vil indeholde oplysninger om de fremskridt, der er sket siden rapporten om unionsborgerskab fra 2010, og foreslå yderligere tiltag til at fjerne endnu eksisterende hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder. Rådet kan på grundlag af denne rapport vedtage bestemmelser for at styrke eller supplere de rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet.
(21)
Unionsborgerne bør også gøres opmærksom på den flersproglige webportal Dit Europa, som er en samlet informationsskranke om borgernes og erhvervslivets rettigheder i Unionen.
(22)
Europe Direct-informationscentrene bør, i kraft af deres rolle som lokale led mellem Unionen og dens borgere, være Europa-Parlamentets nære samarbejdspartnere i forbindelse med bevidstgørelseskampagnerne ved at fremme den lokale og regionale debat om Unionen, formidle og uddele informationsmateriale til offentligheden og give mulighed for at sende feedback til EU-institutionerne.
(23)
Alle de initiativer, der iværksættes med henblik på og som led i borgernes Europaår, bør sigte mod at øge den gensidige forståelse mellem Unionsborgere, EU-institutionerne og medlemsstaterne. Dette indebærer skridt til at øge bevidstheden om borgernes rettigheder blandt offentlige myndigheders personale, hvad enten det er på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan.
(24)
Europarådet har siden sin oprettelse i 1949 spillet en ledende rolle på det uddannelsesmæssige og kulturelle område ved at fremme og skabe europæiske kulturnetværk, interkulturel dialog og fremme den sproglige mangfoldighed. Unionen bør derfor udvikle synergier med Europarådets arbejde på dette område i forbindelse med borgernes Europaår.
(25)
Hovedansvaret for at øge borgernes bevidsthed om deres rettigheder som unionsborgere påhviler medlemsstaterne. Dette omfatter formidling af oplysninger om Unionen og målrettet rapportering om alle EU-institutionernes aktiviteter. Tiltag på EU-plan komplementerer og supplerer tiltag på nationalt, regionalt eller lokalt plan, som det blev understreget i den politiske erklæring om partnerskab om formidling af EU, som Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen undertegnede den 22. oktober 2008 (7). EU-institutionerne og medlemsstaterne bør styrke samarbejdet med medierne og påtage sig at skaffe dem oplysninger af høj kvalitet om Unionen.
(26)
Med henblik på at optimere virkningsgraden og effektiviteten af de aktiviteter, der er planlagt for borgernes Europaår, er det vigtigt at gennemføre en række forberedende tiltag i løbet af 2012 i overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (finansforordningen).
(27)
Der bør træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (9) og (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (11).
(28)
EU-midler til andre aktiviteter end de aktiviteter, der støttes inden for rammerne af budgettet for borgernes Europaår, kan gives inden for rammerne af eksisterende EU-programmer eller strukturfondene, navnlig programmet for 2007-2013 »Europa for borgerne« og det specifikke program for 2007-2013 »Grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab«, som led i det overordnede program »Grundlæggende rettigheder og retfærdighed« og programmet »Livslang læring«, herunder Erasmus-programmet, initiativet »Unge på vej« og programmet »MEDIA«.
(29)
Til gavn for fremtidige Europaår bør der udarbejdes en grundig evaluering af de foranstaltninger, der gennemføres som led i borgernes Europaår. En sådan rapport bør indeholde ideer og bedste praksis til fremtidige tiltag om, hvordan der mest effektivt kan nås ud til borgerne og inddrage dem, baseret i videst muligt omfang på sammenlignelige, kvantitative data indhentet fra borgernes Europaår.
(30)
Målene med borgernes Europaår, nemlig at øge bevidstheden og viden om de rettigheder og pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet for at sætte unionsborgerne i stand til at gøre fuld brug af deres rettigheder til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område og i den forbindelse også at fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for multilaterale partnerskaber, tværnational udveksling af oplysninger og foranstaltninger til bevidstgørelse og udbredelse af god praksis i hele Unionen, og kan derfor på grund af omfanget af borgernes Europaår bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand
År 2013 udpeges hermed til »borgernes Europaår«.
Artikel 2
Mål
1. Det overordnede mål med borgernes Europaår er at øge bevidstheden om og kendskabet til de rettigheder og de pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet, for at sætte borgerne i stand til at gøre fuld brug af retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område. Borgernes Europaår skal i denne forbindelse også fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, som knytter sig til unionsborgerskabet.
2. Med udgangspunkt i stk. 1 skal borgernes Europaårs specifikke mål være følgende:
a)
at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til at færdes og opholde sig frit i Unionen og i denne forbindelse om alle andre rettigheder, der er sikret unionsborgerne uden forskelsbehandling, herunder retten til at stemme ved lokalvalg og valg til Europa-Parlamentet i en hvilken som helst medlemsstat, som de har bopæl i
b)
at øge unionsborgernes, herunder de unges, bevidsthed om, hvordan de konkret kan få gavn af Unionsrettigheder såvel som om de politikker og programmer, der eksisterer til at støtte udøvelsen af disse rettigheder
c)
at skabe debat om de følger og muligheder, som knytter sig til retten til fri bevægelighed og ophold, som et umisteligt aspekt af unionsborgerskabet, i den hensigt at stimulere og styrke unionsborgernes aktive medborgerskab og demokratiske deltagelse, navnlig inden for civilsamfundets fora for Unionens politikker og valg til Europa-Parlamentet, og dermed forstærke samhørigheden i samfundet, den kulturelle mangfoldighed, solidariteten, ligheden mellem kvinder og mænd, den gensidige respekt og følelsen af en fælles europæisk identitet blandt unionsborgerne, baseret på Unionens kerneværdier, som fastsat i TEU, TEUF og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
Artikel 3
Initiativer
1. De foranstaltninger, der skal gennemføres for at nå de i artikel 2 opstillede mål, kan omfatte følgende aktiviteter på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan:
a)
iværksættelse af oplysnings-, uddannelses-, mediedæknings- og bevidstgørelseskampagner, som retter sig mod den brede offentlighed eller særlige målgrupper
b)
udveksling af oplysninger, erfaringer og god praksis mellem EU-myndigheder, nationale, regionale og lokale myndigheder og andre offentlige organisationer og civilsamfundsorganisationer
c)
tilrettelæggelse af konferencer, høringer, herunder via internettet, og andre arrangementer, der har til formål at skabe debat og øge bevidstheden om betydningen af og fordelene ved retten til fri bevægelighed og ophold og mere generelt om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil
d)
anvendelse af eksisterende flersprogede deltagelsesmåder for at tilskynde civilsamfundsorganisationerne og borgerne til at engagere sig aktivt i borgernes Europaår, herunder via direkte demokratiske redskaber såsom borgerinitiativet og offentlige høringer
e)
styrkelse af rollen for og synliggørelse af eksisterende redskaber til oplysning af borgerne, herunder moderne informations- og kommunikationsmidler, såsom de flersprogede Europe Direct-informationscentre og webportalen Dit Europa som de centrale elementer i et informationssystem med ét enkelt henvendelsessted om unionsborgeres rettigheder
f)
styrkelse af rollen for og synliggørelse af problemløsningsværktøjer, såsom SOLVIT, således at unionsborgerne sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten
g)
formidling af oplysninger til unionsborgerne om Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender og Den Europæiske Ombudsmand, således at de sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten, og
h)
fremme rapporten om unionsborgerskab, som vil blive baseret på en grundig debat og aktive bidrag fra borgere og interessenter, og som vil indkredse yderligere hindringer for unionsborgernes fulde udøvelse af deres unionsborgerskabsrettigheder og fremme hensigtsmæssige strategier til at fjerne disse hindringer.
2. Nærmere oplysninger om de initiativer, der nævnes i stk. 1, er anført i bilaget.
3. Kommissionen og medlemsstaterne kan udpege andre aktiviteter, som kunne bidrage til de i artikel 2 fastsatte mål for borgernes Europaår, og tillade, at borgernes Europaårs navn anvendes til fremme af disse aktiviteter, forudsat at de bidrager til at nå disse mål.
4. I forbindelse med initiativer, der arrangeres inden for rammerne af borgernes Europaår, tildeles der opmærksomhed til indkredsningen af hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder og til fremme af hensigtsmæssige metoder og strategier til at fjerne disse hindringer, såvel som til fremme af tværkulturel forståelse af forskelsbehandling og bekæmpelse heraf. Der søges således synergier mellem disse initiativer og eksisterende redskaber og programmer inden for områderne grundlæggende rettigheder, borgernes rettigheder, beskæftigelse og sociale anliggender, uddannelse og kultur.
Artikel 4
Koordinering og gennemførelse på EU-plan
1. Kommissionen arbejder tæt sammen med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, såvel som med lokale og regionale myndigheder og med organer og sammenslutninger, som repræsenterer lokale og regionale interesser.
2. Kommissionen indkalder repræsentanter for EU- eller civilsamfundsorganisationer, eller organer, der er aktive inden for området borgerskab, og som arbejder for at sikre borgernes rettigheder eller fremme uddannelse og kultur, og andre interessenter til møder for at bistå Kommissionen med gennemførelsen af borgernes Europaår på EU-plan.
3. Kommissionen bestræber sig på at udnytte eventuelle synergier mellem forskellige tematiske Europaår ved at evaluere opnåede resultater, føre tilsyn med vedblivende mangler og fremskaffe statistiske data, hvor det er hensigtsmæssigt, for således at sikre effektiv gennemførelse af målene for borgernes Europaår.
4. Kommissionen gennemfører denne afgørelse på EU-plan.
Artikel 5
Finansielle bestemmelser
1. De i del A i bilaget omhandlede EU-dækkende foranstaltninger giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
2. De i del B i bilaget omhandlede EU-dækkende foranstaltninger kan støttes over Den Europæiske Unions almindelige budget.
Artikel 6
Internationalt samarbejde
Kommissionen kan i forbindelse med borgernes Europaår samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig med Europarådet.
Artikel 7
Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning. I overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 kan Kommissionen foretage kontrol og inspektion på stedet i henhold til denne afgørelse. Undersøgelserne gennemføres om nødvendigt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1073/1999.
2. I forbindelse med EU-tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en bestemmelse i EU-retten og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.
3. Kommissionen begrænser eller udskyder betaling af den finansielle støtte til et tiltag eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, særlig manglende overholdelse af bestemmelserne i denne afgørelse eller i den individuelle beslutning eller kontrakt om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse heraf, er foretaget en væsentlig ændring af tiltaget, der strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne.
4. Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af et tiltag kun kan give ret til en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at indgive sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis støttemodtageren ikke giver et tilfredsstillende svar, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.
5. Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til finansforordningens bestemmelser.
Artikel 8
Overvågning og evaluering
Kommissionen forelægger senest den 31. december 2014 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de initiativer, der er omhandlet i denne afgørelse. Denne rapport skal tjene som et grundlag for Unionens fremtidige politikker, foranstaltninger og tiltag på dette område. I forlængelse af erfaringerne fra borgernes Europaår skal rapporten også fremlægge idéer til og bedste praksis for, hvordan borgerne bedre kan oplyses om deres rettigheder, også efter afslutningen på borgernes Europaår.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 10
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 21. november 2012.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1093/2012/EU HATÁROZATA
(2012. november 21.)
a polgárok európai évéről (2013)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás oszthatatlan, egyetemes értékeire épül, és a demokrácia, valamint a jogállamiság elvén alapul. Ezek az elvek alapvetőek a tagállamokban, olyan társadalmakban, amelyekben a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség uralkodik. Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) és az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított jogok az Unió minden polgárát megilletik, és minden uniós polgárnak élnie kell tudni e jogokkal.
(2)
A Maastrichti Szerződés 1993-ban bevezette az uniós polgárság fogalmát. Az Amszterdami Szerződés 1999-ben, a Lisszaboni Szerződés pedig 2009-ben tovább erősítette az uniós polgársághoz fűződő jogokat. 2013-ban az uniós polgárság intézményesítésének 20. évfordulóját ünnepeljük. A Lisszaboni Szerződés 1. cikkének 12. pontja és 2. cikkének 34. pontja (jelenleg az EUSZ 9. cikke és az EUMSZ 20. cikke) arról rendelkezik, hogy a tagállamok állampolgárságával rendelkező személyek egyben az Unió polgárai is, az uniós polgárság pedig a tagállam nemzeti állampolgárságát kiegészíti, és nem helyettesíti azt, továbbá, hogy az uniós polgárokat megilletik a Szerződésekben meghatározott jogok, és terhelik az azokban megállapított kötelezettségek. A Lisszaboni Szerződés 2. cikkének 35. pontja (jelenleg az EUMSZ 21. cikke) kimondja az uniós polgárok szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogát.
(3)
„A stockholmi program - A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” (3) a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén folytatott európai szakpolitikák középpontjába helyezi a polgárt. A program a „polgárok Európájának megalkotására” összpontosítja a fellépéseit, beleértve a polgárok jogainak - különösen a szabad mozgáshoz való jog, valamint az uniós polgárok számára az Unió demokratikus életében való tevékeny részvételt lehetővé tevő jogok - előmozdítását is.
(4)
Az Európai Parlament „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) - A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december 15-i állásfoglalásában (4) felhívta a Bizottságot, hogy a 2013-as évet tegye meg a polgárok európai évének annak érdekében, hogy az uniós polgárságról szóló vitának - ideértve annak terminológiáját, tartalmát és hatályát - lendületet adjon, és hogy az uniós polgárokat tájékoztassa jogaikról, különösen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből eredő új jogokról, valamint az azok gyakorlásához rendelkezésre álló eszközökről.
(5)
2013-at a polgárok európai évének kell nyilvánítani. A polgárok európai éve időszerű lehetőséget fog biztosítani arra, hogy a nyilvánosság figyelmét felhívjuk az uniós polgársághoz kapcsolódó jogokra és kötelezettségekre. A polgárok európai évének arra is törekednie kell, hogy a polgárok figyelmét felhívja a valamely másik tagállamban - például diákként, munkavállalóként, álláskeresőként, önkéntesként, fogyasztóként, vállalkozóként, fiatalként vagy nyugdíjasként - való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joguk gyakorlásához kapcsolódó, az uniós polgárságból eredő jogaikra. Ezzel összefüggésben a figyelemfelhívást földrajzi, demográfiai és társadalmi szempontok alapján kell szervezni, és az uniós polgárságból eredő jogok gyakorlásának még útjában álló akadályok eltávolítására is összpontosítania kell. Közvetíteni kell azt az üzenetet, hogy a civil társadalomban és a demokratikus életben való részvételük által az uniós polgárok maguk is döntő szerepet játszanak e jogok megerősítésében.
(6)
Ahhoz, hogy az uniós polgárok számára lehetővé tegyük, hogy megalapozott döntéseket hozzanak arról, hogy gyakorolják-e a szabad mozgáshoz való jogukat, nem elég magára a jogra felhívni a figyelmüket. Lényeges, hogy az uniós polgárok megfelelően tájékozottak legyenek a határokon átnyúló helyzetekben az uniós jog alapján őket megillető más jogokról is. Ezen információk majd lehetővé teszik számukra azt is, hogy teljes körűen gyakorolják ezen más jogaikat, amennyiben úgy döntenek, hogy élnek a szabad mozgáshoz való jogukkal.
(7)
A szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog, mint a négy alapvető szabadság egyike, az 1958-as Római Szerződésben történt bevezetése óta bizonyította értékét a belső piac létrehozását szolgáló egyik pillérként a tagállamok gazdaságainak és az egyéni uniós polgároknak az előnyére.
(8)
Az uniós polgárok nagyra értékelik a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogot, mint az uniós polgársághoz kapcsolódó alapvető egyéni jogot. Mint olyan, bizonyítja az európai integráció értékét és előmozdítja annak jobb megértését, valamint a polgárok részvételét az Unió alakításában.
(9)
Annak ellenére, hogy a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog az elsődleges uniós jogban szilárdan meg van alapozva, a másodlagos uniós jogban pedig jelentősen továbbfejlesztették, még maradt hézag az alkalmazandó jogi szabályok és a polgárok által akkor tapasztalt valóság között, amikor a gyakorlatban élni szándékoznak ezekkel a jogokkal. A mobilitás előnyeivel kapcsolatos bizonytalanság mellett az uniós polgárok túl sok gyakorlati akadályt érzékelnek azzal kapcsolatban, hogy egy másik tagállamban éljenek és vállaljanak munkát.
(10)
A Bizottság a „2010. évi jelentés az uniós polgárságról - Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” című 2010. október 27-i dokumentumban foglalkozott azokkal a fő akadályokkal, amelyekkel a polgárok még mindig találkoznak mindennapi életük során, amikor uniós polgárként a jogaikat kívánják gyakorolni, különösen határokon átnyúló helyzetekben, valamint 25 konkrét intézkedést körvonalazott ezen akadályok megszüntetésére. Az egyik, ebben az összefüggésben megjelölt akadály az információ hiánya volt. A Bizottság jelentésében azt a következtetést vonta le, hogy az uniós polgárokat az akadályozza meg a jogaik gyakorlásában, hogy nem ismerik azokat, továbbá bejelentette szándékát, hogy az uniós polgárok számára a jogaikra, különösen a szabad mozgáshoz való jogukra vonatkozó információk terjesztését fokozza.
(11)
Az EUSZ és az EUMSZ az Unió összes polgára számára biztosítja azt a jogot, hogy a tagállamok területén szabadon mozogjanak és tartózkodjanak; azt a jogot, hogy az európai parlamenti és a tartózkodásuk szerinti tagállambeli helyhatósági választásokon - ugyanolyan feltételek mellett, mint az adott tagállam állampolgárai - szavazzanak, illetve jelöltessék magukat; azt a jogot, hogy olyan harmadik ország területén, amelyben az állampolgárságuk szerinti tagállamnak nincs képviselete, bármely másik tagállam diplomáciai és konzuli hatóságaitól - ugyanolyan feltételek mellett, mint az adott tagállam állampolgárai - védelmet kaphassanak; azt a jogot, hogy az Európai Parlamenthez petíciót nyújthassanak be; azt a jogot, hogy az európai ombudsmanhoz, illetve az Unió intézményeihez fordulhassanak; valamint további jogokat is különféle területeken, mint például az áruk és szolgáltatások szabad mozgását, a fogyasztóvédelemhez és közegészségügyhöz, az egyenlő esélyekhez és egyenlő bánásmódhoz, a foglalkoztatáshoz és szociális védelemhez való jogot.
(12)
A Lisszaboni Szerződés új jogokat vezetett be, különösen a polgári kezdeményezést az 1. cikk 12. pontja és a 2. cikk 37. pontja (jelenleg az EUSZ 11. cikke és az EUMSZ 24. cikke) alapján, amely legalább egymillió, jelentős számú tagállamból származó polgár számára lehetővé teszi, hogy felkérjék a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot bármelyik uniós hatáskör területén, ezáltal pedig a polgárok még tevékenyebben vehetnek részt az Unió politikai életében és közvetlenül részt vehetnek az uniós jog fejlődésének alakításában (5).
(13)
Az 1979-ben tartott első közvetlen választások óta az Európai Parlament közvetlen érintkezési felületként működik a polgárok és az Unió között. Az Európai Parlament és képviselői alapvető szerepet játszanak az uniós polgársággal járó jogok és előnyök megismertetésében, az uniós polgárok aggályainak előtérbe helyezésében a politikák kidolgozása során, valamint az uniós polgárok tevékeny részvételének előmozdításában. A 2014-es európai parlamenti választások szempontjából is fontos a figyelem felhívása az uniós polgárok jogaira, a nemek egyenlőségére, a nők és férfiak részvételére az Unió demokratikus életében, beleértve a tartózkodási helyük szerinti tagállamban szavazóként és jelöltként gyakorolható választói jogaikra, valamint az Európai Parlament által a jogalkotási folyamat során gyakorolt hatáskörök terjedelmére. Az ilyen figyelemfelhívó fellépések hatását meg kell sokszorozni a választások előtti időszakban az uniós intézmények, különösen az Európai Parlament, az európai politikai pártok és alapítványok, valamint a tagállamok által végrehajtott vonatkozó fellépések szoros koordinációjával és a bennük rejlő szinergiák kihasználásával.
(14)
Emellett azokat az uniós polgárokat, akik azt fontolgatják, hogy éljenek-e a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogukkal, tájékoztatni kell a szociális biztonsági rendszerek koordinációjára vonatkozó uniós szabályokból eredő, a szociális biztonsági jogaik, többek között a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos jogaik megszerzésére vagy megőrzésére vonatkozó jogaikról. E szabályok biztosítják azt, hogy a polgárok ne veszítsék el szociális biztonsági jogaikat, amikor úgy döntenek, hogy az Unión belül helyet változtatnak. Továbbá a végzettségük és szakmai képesítésük elismeréséről, valamint azokról a társadalmi és állampolgári kompetenciákról is tájékoztatni kell őket, amelyek „az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról” szóló európai keretrendszer (6) részét képezik, és amelyek a közügyekben való teljes körű részvételüket, valamint az uniós jog alapján őket megillető jogok gyakorlását lehetővé tehetik.
(15)
Az uniós polgárok tájékozottabbak kell, hogy legyenek azon jogaikról is, amelyek az Unió területén bármilyen közlekedési módot használó utasként megilletik őket, valamint a határokon átnyúló fogyasztói jogaikról is. Ha az uniós polgárok biztosak abban, hogy a fogyasztói jogaik hatékony védelmet élveznek, akkor hozzá tudnak járulni az áruk és szolgáltatások uniós piacának fejlődéséhez, amely ezáltal még hatékonyabban, a polgárok előnyére valósítja majd meg teljes potenciálját. Hasonlóképpen a polgárok tájékozottabbak kell, hogy legyenek az általános termékbiztonsági és piacfelügyeleti szabályokról, hogy tudatában legyenek annak, hogy hogyan védik az egészségüket és a jogaikat az Unió egész területén, különösen olyan veszélyek és kockázatok esetén, amelyekkel szemben egyénileg nem tudnak védekezni. Fontos továbbá az uniós polgárok figyelmét még inkább felhívni a határokon átnyúló egészségügyi ellátáshoz való jogaikra, valamint az ehhez kapcsolódó olyan intézkedésekre, mint például az elektronikus egészségügy (eHealth) és a telemedicina, annak érdekében, hogy teljes mértékben élvezhessék a tagállamok határain átnyúló biztonságos és jó minőségű egészségügyi ellátásokat.
(16)
E határozat célja, hogy hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítéséhez, amennyiben a személyek szabad mozgásának elősegítése és a munkavállalói mobilitás növelése fontos eszköz a demográfiai változások munkaerő-piaci következményeinek kezelésében, valamint az egyének foglalkoztathatóságának és az európai ipar versenyképességének növelésében. E határozat hosszú távú célja, hogy támogassa az Unióban a kutatást és az innovációt, a bizonyos tagállamokban jelenleg ijesztően magas munkanélküliségi adatok körülményei között is.
(17)
A polgárok európai évének keretében rendezett tájékoztató, oktató és figyelemfelhívó kampányoknak figyelembe kell venniük a célzottabb közönségek és a kiszolgáltatott csoportok igényeit is. A tájékoztatásnak ingyenesnek és az Unió minden hivatalos nyelvén elérhetőnek kell lennie. Egyszerű nyelvezetet kell használnia, és a helyi, regionális, nemzeti hatóságokkal, a sajtóval, a civil társadalmi és nem kormányzati szervezetekkel együttműködve kell kidolgozni. E különféle érintettek mindegyike megfontolhatja az olyan kezdeményezéseket, mint például az esszépályázatok és a cselekvési tervek és útmutatók kidolgozása, az online fórumok és az iskolákban és egyetemeken folytatott kampányok.
(18)
Az uniós polgárok és az őket képviselő egyesületek tevékeny szerepe központi jelentőséggel bír az Unió működése szempontjából. Az EUSZ 10. és 11. cikke hangsúlyozza a részvételi demokrácia fontosságát annak minden vonatkozásában, valamint a polgárok és érdek-képviseleti szervezeteik által abban játszott szerepet, hogy véleményüket az Unió bármely tevékenységéről nyilvánosságra hozzák és megvitassák. Az Unió intézményeinek elő kell mozdítaniuk a tevékeny demokratikus részvételt a döntéshozatali eljárásban a civil társadalommal folytatott nyílt, átlátható és rendszeres párbeszéd révén, annak érdekében, hogy biztosítsa az Unió fellépéseinek koherenciáját és átláthatóságát. Az uniós polgárok tevékeny részvételét elő kell segíteni a dokumentumokhoz és az információhoz való hozzáférés, valamint a felelősségteljes kormányzás és felelősségteljes irányítás révén is.
(19)
Az oktatáspolitika lényeges szerepet játszik a polgároknak, különösen a fiataloknak az uniós polgárság fogalmáról és a hozzá kapcsolódó jogokról való tájékoztatásában. Segítheti továbbá a többnyelvűség, a diákok, a tanárok, a szakképzésben részt vevők és oktatóik mobilitásának előmozdítását, valamint az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák európai keretrendszerével összhangban a szociális és állampolgári kompetenciák megerősítését, amelynek köszönhetően teljes mértékben részt vehetnek a közügyekben és amely lehetővé teszi számukra, hogy az uniós jogból eredő jogaikat átfogóan gyakorolják. Külön fellépések végrehajtására is lehetőséget kell biztosítani az önkéntes munkavégzéshez, a külföldi tanuláshoz, a másik tagállamban szervezett szakmai gyakorlatban vagy az uniós diákcsereprogramokban való részvételhez kapcsolódó lehetőségekre való figyelemfelhívás érdekében.
(20)
A polgárok európai éve során elkészül majd a Bizottságnak az uniós polgárságról szóló 2013-as jelentése, amely az uniós polgárságról szóló 2010-es jelentése óta megtett előrelépést részletezi majd, valamint további fellépéseket javasol az uniós polgárok jogai gyakorlásának útjában álló, fennmaradó akadályok megszüntetése céljából. E jelentés alapján a Tanács előírásokat tud majd elfogadni az uniós polgársággal járó jogok megerősítése vagy bővítése érdekében.
(21)
Fel kell továbbá hívni az uniós polgárok figyelmét a többnyelvű „Az Ön Európája” elnevezésű internetes portálra is, amely egyablakos információs pontként szolgál a polgárokat és vállalkozásokat az Unióban megillető jogokkal kapcsolatban.
(22)
A „Europe Direct” információs központoknak - mint az Unió és polgárai közötti helyi érintkezési felületeknek - a figyelemfelhívó kampányok során az Európai Parlament szoros partnereivé kell válniuk azáltal, hogy elősegítik az Unióval kapcsolatos helyi és regionális vitát, információs anyagokat továbbítanak és osztanak szét a nagyközönség számára, valamint lehetővé teszik a visszajelzést az uniós intézmények felé.
(23)
A polgárok európai éve céljára és keretében elindított valamennyi kezdeményezésnek az uniós polgárok, az uniós intézmények és a tagállamok közötti kölcsönös megértés fokozására kell irányulnia. Ez magában foglalja a polgárok jogaival kapcsolatos figyelemfelhívást a közigazgatási szervek személyzete körében, uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt.
(24)
Az Európa Tanács 1949-es alapítása óta vezető szerepet játszik az oktatás és a kultúra terén az európai kulturális hálózatok előmozdításával és létrehozásával, valamint a kultúrák közötti párbeszéd, illetve a nyelvi sokféleség támogatása révén. Az Uniónak ezért a polgárok európai évével összefüggésben szinergiákat kell kialakítania az Európa Tanács e téren végzett munkájával.
(25)
A polgárok figyelmének az uniós polgárokként őket megillető jogokra való felhívásáért a tagállamokat terheli az elsődleges felelősség. Ennek része az Unióval kapcsolatos tájékoztatás nyújtása és az összes uniós intézmény tevékenységéről szóló célzott jelentéskészítés. Az uniós szintű fellépés kiegészíti a nemzeti, regionális vagy helyi szintű fellépéseket, amint azt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2008. október 22-én aláírt „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című politikai nyilatkozat (7) is hangsúlyozza. Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak fokozottabban együtt kell működniük a sajtóval, és vállalniuk kell a sajtónak az Unióról szóló, magas színvonalú információval való ellátását.
(26)
A polgárok európai évére tervezett tevékenységek hatékonyságának és eredményességének optimalizálása érdekében fontos 2012-ben elvégezni egy sor előkészítő intézkedést az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) (költségvetési rendelet) 49. cikke (6) bekezdésével összhangban.
(27)
Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (9), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (10), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban a szabálytalanságok és csalás megelőzésére megfelelő intézkedéseket kell hozni, valamint a szükséges lépéseket meg kell tenni az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére.
(28)
A nem a polgárok európai éve költségvetéséből finanszírozott tevékenységek uniós finanszírozása megvalósítható létező uniós programok vagy a strukturális alapok révén, különösen a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program révén, illetve - az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében - a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó „Alapvető jogok és polgárság” egyedi program révén, az egész életen át tartó tanulás programja, azon belül többek között az Erasmus program révén, a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés és a „MEDIA” program révén.
(29)
A jövőbeli európai évek érdekében alapos értékelést kell készíteni a polgárok európai évének keretében hozott intézkedésekről. E jelentésnek, amely a lehetőségek függvényében a polgárok európai évéről gyűjtött, összehasonlítható, mennyiségi adatokon alapul, a jövőbeni fellépést illetően ötleteket, illetve legjobb gyakorlat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet a leghatékonyabban elérni és bevonni a polgárokat.
(30)
Mivel a polgárok európai évének céljait, nevezetesen az uniós polgársághoz kapcsolódó jogokra és kötelességekre való figyelemfelhívást és az ezekkel kapcsolatos ismeretek bővítését, annak érdekében, hogy lehetővé váljon a polgárok számára a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joguk teljes mértékű gyakorlása, valamint ezzel összefüggésben annak előmozdítását, hogy az uniós polgárok az uniós polgársághoz kapcsolódó egyéb jogaikkal is éljenek, a tagállamok a többoldalú együttműködés, a nemzeteken átnyúló információcsere és a legjobb gyakorlatok Unió-szerte megvalósuló tudatosítása és terjesztése iránti igény miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a polgárok európai évének léptéke miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
A 2013-as évet a polgárok európai évének kell nyilvánítani.
2. cikk
Célkitűzések
(1) A polgárok európai éve általános célkitűzése az, hogy felhívja a figyelmet az uniós polgársághoz kapcsolódó jogokra és kötelezettségekre, és szélesítse az azokkal kapcsolatos ismereteket, annak érdekében, hogy lehetővé tegye a polgárok számára a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joguk teljes mértékű gyakorlását. Ezzel összefüggésben a polgárok európai éve előmozdítja azt is, hogy az uniós polgárok az uniós polgársághoz kapcsolódó egyéb jogaikkal is éljenek.
(2) Az (1) bekezdés alapján a polgárok európai éve konkrét célkitűzései a következők:
a)
felhívni az uniós polgárok figyelmét az Unión belüli szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogukra és ezzel összefüggésben az Unió polgárai számára hátrányos megkülönböztetés nélkül garantált összes többi jogra, ideértve a választójogukat a lakóhelyük szerinti tagállam európai parlamenti és helyhatósági választásain;
b)
felhívni az uniós polgárok, köztük a fiatalok figyelmét arra, hogy miként élhetnek kézzelfoghatóan az uniós jogokkal, továbbá az e jogok gyakorlását támogató politikákra és programokra;
c)
vitára ösztönözni a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jognak mint az uniós polgárság elidegeníthetetlen vetületének következményeiről és a benne rejlő lehetőségekről, ösztönzendő és erősítendő ezzel az uniós polgároknak a különösen az uniós politikákkal kapcsolatos polgári fórumokon és az európai parlamenti választásokon való aktív polgári és demokratikus részvételét, erősítve ezzel a társadalmi kohéziót, a kulturális sokszínűséget, a szolidaritást, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, a kölcsönös tiszteletet és az uniós polgárok közös európai identitástudatát, amelyek az EUSZ-ben és az EUMSZ-ben, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt fő uniós értékeken alapulnak.
3. cikk
Az érintett kezdeményezések
(1) A 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében meghozandó intézkedések közé tartozhatnak a következő, uniós, nemzeti, regionális vagy helyi szinten szervezett kezdeményezések:
a)
a nagy nyilvánosságnak, illetve célzott közönségnek címzett tájékoztató, média-, oktató és figyelemfelhívó kampányok kezdeményezése;
b)
információcsere, valamint a tapasztalatok és a jól bevált gyakorlatok cseréje az uniós, nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint egyéb állami és a civil társadalmi szervezetek között;
c)
konferenciák, meghallgatások - interneten keresztül is - és más események szervezése, amelyek célja vita ösztönzése és figyelemfelhívás a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog fontosságával és előnyeivel, valamint nagyobb általánosságban az uniós polgársággal és a hozzá kapcsolódó jogokkal kapcsolatban;
d)
a meglévő többnyelvű részvételi eszközök használata a civil társadalmi szervezeteknek és a polgároknak a polgárok európai évébe való aktív bevonásának ösztönzésére, többek között a közvetlen demokrácia olyan eszközeivel, mint a polgári kezdeményezés és nyilvános meghallgatások;
e)
a polgárok tájékoztatását szolgáló már létező eszközök, köztük a korszerű információs és kommunikációs technológiai eszközök, mint például az uniós polgárok jogaival kapcsolatos „egyablakos” információs rendszer kulcsfontosságú elemei, a többnyelvű „Europe Direct” tájékoztatási központok és „Az Ön Európája” elnevezésű internetes portál szerepének és ismertségének megerősítése;
f)
a problémamegoldó eszközök, mint például a SOLVIT szerepének és ismertségének megerősítése annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok hatékonyabban gyakorolhassák és védhessék meg az uniós jog által biztosított jogaikat;
g)
az uniós polgárok tájékoztatása az Európai Parlament Petíciós Bizottságáról és az európai ombudsmanról annak lehetővé tétele érdekében, hogy hatékonyabban gyakorolhassák és védhessék meg az uniós jog által biztosított jogaikat; valamint
h)
az uniós polgárságról szóló jelentés népszerűsítése, amelynek alapos vitán, valamint a polgárok és érdekeltek aktív hozzájárulásán kell alapulnia, és amelynek azonosítania kell az uniós polgárok útjában álló, az uniós polgársággal járó jogok teljes mértékű gyakorlását gátló további akadályokat, illetve megfelelő stratégiákat kell javasolnia ezen akadályok felszámolására.
(2) Az (1) bekezdésben említett kezdeményezések részletei megtalálhatóak a mellékletben.
(3) A Bizottság és a tagállamok más olyan tevékenységeket is megjelölhetnek, amelyek hozzájárulhatnak a polgárok európai éve 2. cikkben meghatározott célkitűzéseihez, és megengedhetik a polgárok európai éve elnevezés használatát ezek népszerűsítése során, amennyiben azok a célkitűzések megvalósításához hozzájárulnak.
(4) A polgárok európai éve keretében szervezett kezdeményezésekkel összefüggésben figyelmet kell fordítani az uniós polgárokat jogaik gyakorlásában gátló akadályok azonosítására, illetve az ezen akadályok felszámolását célzó megfelelő módok és stratégiák kidolgozására, továbbá a hátrányos megkülönböztetés kultúrák közti megértésének és az ez elleni küzdelem előmozdítására. Ezért szinergiák kialakítására kell törekedni e kezdeményezések, valamint az alapvető jogok, a polgárok jogai, a foglalkoztatás és a szociális ügyek, az oktatás és kultúra terén már meglévő eszközök és programok között.
4. cikk
Uniós szintű koordináció és végrehajtás
(1) A Bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával, továbbá a helyi és regionális hatóságokkal, valamint a helyi és regionális érdekeket képviselő szervekkel és szövetségekkel.
(2) A Bizottság az európai vagy civil társadalmi szervezetek, valamint a polgári szerepvállalás terén tevékeny és a polgárok jogait védő, illetve az oktatást és a kultúrát előmozdító szervek képviselőivel és más érdekelt felekkel üléseket hív össze, hogy segítsék a Bizottságot a polgárok európai éve célkitűzéseinek uniós szintű végrehajtásában.
(3) A Bizottság igyekszik kihasználni a különféle tematikus európai évek közötti lehetséges szinergiákat, azáltal, hogy adott esetben értékeli az elért teljesítményeket, figyelemmel kíséri a továbbra is fennálló hiányosságokat és statisztikákat szolgáltat, így gondoskodva az „európai évek” céljainak hatékony megvalósításáról.
(4) A Bizottság ezt a határozatot uniós szinten hajtja végre.
5. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A melléklet A. részében említett, jellegüknél fogva az Unió egészére kiterjedő intézkedések céljaira, az Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződések megkötéséhez vagy támogatások odaítélésére kerül sor.
(2) A melléklet B. részében említett azon intézkedések, amelyek jellegüknél fogva az Unió egészére kiterjednek, az Unió általános költségvetéséből támogathatók.
6. cikk
Nemzetközi együttműködés
A Bizottság a polgárok európai éve céljából együttműködhet a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal.
7. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei - csalás, vesztegetés és bármely egyéb illegális tevékenység elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, illetve szabálytalanságok észlelése esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal - védelemben részesüljenek. A 2185/96/Euratom, EK rendeletnek megfelelően a Bizottság e határozat alapján helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet. Amennyiben szükséges, a vizsgálatokat az 1073/1999/EK rendelettel összhangban az Európai Csalás Elleni Hivatal végzi.
(2) Az e határozat alapján finanszírozott uniós fellépéseket illetően, a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalma az uniós jog valamely rendelkezésének bármely olyan megsértését, vagy egy gazdasági szereplő cselekményéből vagy mulasztásából eredő olyan szerződéses kötelezettségszegését jelenti, amely indokolatlan kiadási tétel révén az Unió általános költségvetésének kárt okoz vagy kárt okozna.
(3) A Bizottság csökkenti, felfüggeszteti vagy visszafizetteti a fellépésre nyújtott pénzügyi támogatás összegét, ha szabálytalanságokat tár fel - különösen az e határozat, illetve a szóban forgó pénzügyi támogatást odaítélő egyedi határozat vagy szerződés rendelkezéseinek való meg nem felelést -, vagy ha tudomást szerez arról, hogy a Bizottság jóváhagyásának kérelmezése nélkül a fellépésen olyan jelentős változtatást hajtottak végre, amely nem áll összhangban annak jellegével vagy végrehajtásának feltételeivel.
(4) A határidők be nem tartása esetén, vagy ha a fellépés végrehajtásában elért előrehaladás az odaítélt pénzügyi támogatásnak csak egy részét indokolja, a Bizottság felszólítja a kedvezményezettet, hogy egy adott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. Ha a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a Bizottság törölheti a pénzügyi támogatás hátralevő részét, és követelheti a már kifizetett összegek visszatérítését.
(5) A jogosulatlanul kifizetett összegeket vissza kell fizetni a Bizottságnak. A költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerint kamat terhel minden olyan összeget, amelyet nem fizettek vissza kellő időben.
8. cikk
Nyomon követés és értékelés
A Bizottság 2014. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről. Ez a jelentés az e területen végrehajtandó jövőbeli uniós politikák, intézkedések és fellépések alapjául szolgál. A polgárok európai éve tapasztalatai nyomán ez a jelentés ötleteket és helyes gyakorlatokat is tartalmaz majd arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet jobban tájékoztatni a polgárokat a jogaikról a polgárok európai évének letelte után is.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
10. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2012. november 21-én.