KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 807/2014
af 11. marts 2014
om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om indførelse af overgangsbestemmelser
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (1), særlig artikel 2, stk. 3, artikel 14, stk. 5, artikel 16, stk. 5, artikel 19, stk. 8, artikel 22, stk. 3, artikel 28, stk. 10 og 11, artikel 29, stk. 6, artikel 30, stk. 8, artikel 33, stk. 4, artikel 34, stk. 5, artikel 35, stk. 10, artikel 36, stk. 5, artikel 45, stk. 6, artikel 47, stk. 6, og artikel 89, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EU) nr. 1305/2013 fastsættes de generelle regler, der gælder for Unionens støtte til udvikling af landdistrikterne finansieret gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og som supplerer de fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde, som er fastsat i del 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (2). Der bør fastsættes supplerende regler hertil.
(2)
Medlemsstaterne bør indføre og anvende særlige betingelser for unge landbrugeres adgang til støtte, hvis de ikke etablerer sig som eneste driftsleder. For at sikre lige behandling af støttemodtagere, uanset under hvilken retlig form de vælger at etablere deres bedrift, bør det fastsættes, at betingelserne for, at en juridisk person eller anden form for partnerskab kan anses for at være en »ung landbruger«, bør svare til de betingelser, der gælder for en fysisk person. Der bør fastsættes en henstandsperiode, der er tilstrækkelig lang til at give unge landbrugere mulighed for at erhverve de nødvendige kvalifikationer.
(3)
For at sikre, at udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter med støtte fra ELFUL defineres og afgrænses klart i forhold til lignende aktioner under andre af Unionens ordninger, og samtidig tage hensyn til de forskellige nationale forhold, bør medlemsstaterne definere varigheden og indholdet af sådanne ordninger i deres programmer for udvikling af landdistrikterne. Indholdet bør fokusere på de områder, der er tæt forbundet med gennemførelsen af Unionens prioriteter for udvikling af landdistrikterne.
(4)
Der bør fastsættes bestemmelser om, hvilke producentsammenslutninger og typer af foranstaltninger der kan modtage støtte under markedsføringskomponenten i kvalitetsordningsforanstaltningen, og opstilles betingelser, der forhindrer konkurrencefordrejning og forskelsbehandling af visse produkter og udelukker støtte til varemærker.
(5)
Den forretningsplan, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, bør indeholde tilstrækkelige elementer til at gøre det muligt at vurdere, i hvor høj grad målene for den valgte foranstaltning er nået. For at sikre ligebehandling af støttemodtagere i hele Unionen og for at lette overvågning, bør det kriterium, der anvendes til at fastsætte de tærskler, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, i nævnte forordning, være landbrugsbedriftens produktionskapacitet.
(6)
Der bør fastsættes miljømæssige minimumskrav, som skal overholdes ved skovrejsning på landbrugsarealer for at sikre, at der ikke sker uhensigtsmæssig skovrejsning på følsomme levesteder, herunder i områder af stor landskabsmæssig værdi, og at der tages hensyn til behovet for modstandsdygtighed over for klimaændringer. I områder, der er udpeget som Natura 2000-områder, bør skovrejsningen være i overensstemmelse med forvaltningsmålsætningerne for de pågældende områder. Der bør lægges særlig vægt på visse områders miljømæssige behov, som f.eks. forebyggelse af jorderosion. Der bør fastsættes strengere regler for skovrejsning, som fører til etablering af større skove, så der tages højde for de virkninger, disse foranstaltninger i kraft af deres omfang har på økosystemet og for at sikre, at reglerne er i overensstemmelse med målene for strategien for grøn infrastruktur (3) og EU's nye skovstrategi (4).
(7)
De betingelser, der stilles vedrørende forpligtelser til at ekstensivere husdyrbrug, opdrætte lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, og bevare plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, bør sikre, at forpligtelserne defineres i overensstemmelse med Unionens prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne, og særlig behovet for at sikre beskyttelsen af landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne, herunder vand, jordbunden og den genetiske diversitet.
(8)
Det bør defineres, hvilke aktiviteter der kan være berettiget til støtte til bevarelse og bæredygtig anvendelse og udvikling af genetiske ressourcer i landbruget samt bevarelse og fremme af skovgenetiske ressourcer.
(9)
For at udelukke dobbeltfinansiering af klima- og miljøvenlige landbrugsmetoder og tilsvarende metoder efter artikel 43 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (5), undgå konkurrencefordrejning blandt landbrugere og en sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af ELFUL-midler bør det fastsættes, at de yderligere omkostninger og det indkomsttab, der skyldes anvendelsen af disse metoder, fratrækkes de relevante betalinger.
(10)
Det er nødvendigt at definere de områder, hvor der indgås dyrevelfærdsforpligtelser for at tilvejebringe opgraderede standarder for produktionsmetoderne. Herved bør det undgås, at forpligtelserne vedrørende dyrevelfærd overlapper med standardlandbrugspraksis og særlig med vaccination for at forebygge sygdomme.
(11)
Det bør præciseres, hvilke korte forsyningskæder og lokale markeder der kan ydes støtte til. For at gøre det muligt klart at skelne mellem de to, bør de korte forsyningskæder defineres med antallet af mellemled som kriterium, mens kriteriet for at definere lokale markeder, medmindre der fremlægges et overbevisende alternativt kriterium, bør være afstanden i kilometer fra landbrugsbedriften, idet der tages hensyn til særlige geografiske træk ved det pågældende område. Samarbejde mellem små aktører bør være koncentreret om at overvinde de almindelige ulemper, som fragmenteringen i landdistrikterne forårsager. Foranstaltningen bør derfor begrænses til mikrovirksomheder og fysiske personer, som skal til at starte en mikrovirksomhed på det tidspunkt, hvor de ansøger om støtte. For at sikre en sammenhængende tilgang i gennemførelsen af samarbejdsforanstaltningen bør der under denne foranstaltning kun ydes støtte til markedsføringsaktiviteter med forbindelse til korte forsyningskæder og lokale markeder.
(12)
For at sikre, at bidrag i forbindelse med renter på kommercielle lån optaget af gensidige fonde, jf. artikel 38, stk. 3, litra b), og artikel 39, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1305/2013, fastholdes på et passende niveau, bør disse kommercielle lån have en løbetid på mindst et og højst fem år.
(13)
For at sikre effektiv anvendelse af ELFUL's ressourcer bør visse typer udgifter i forbindelse med leasingkontrakter, udlejerens fortjeneste, refinansieringsomkostninger, indirekte omkostninger og forsikringspræmier udelukkes fra støtte. For at tage hensyn til forskellene mellem medlemsstaterne, hvad angår finansielle og udviklingsmæssige betingelser i landbrugssektoren, og sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af ELFUL's ressourcer, bør det kræves, at medlemsstaterne i deres programmer for udvikling af landdistrikterne definerer betingelserne for, at brugt udstyr kan være støtteberettiget. I overensstemmelse med Unionens prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne bør kun investeringer inden for vedvarende energi med høj energieffektivitet og gode miljøresultater modtage ELFUL-støtte. Til dette formål bør medlemsstaterne fastsætte minimumskriterier for energieffektivitet. Medlemsstaterne bør sikre, at de gældende bæredygtighedskriterier for bioenergi er opfyldt. Medlemsstaterne bør også støtte overgangen fra første til anden generation af biobrændstoffer og fremme en større produktion af avancerede biobrændstoffer, som skaber store drivhusgasbesparelser med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, og som ikke er i direkte konkurrence med landbrugsarealer til fødevare- og foderproduktion.
(14)
Der bør fastsættes betingelser for omlægning eller justering af forpligtelser vedrørende foranstaltningerne i artikel 28, 29, 33 og 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og de situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling af støtten, bør defineres. Det bør sikres, at omlægning eller justering af forpligtelser kun er mulig i tilfælde, hvor forpligtelsens miljømål fastholdes eller styrkes.
(15)
Der bør fastsættes bestemmelser om overgangen fra støtte til udvikling af landdistrikterne efter Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (6), eller i Kroatiens tilfælde Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 (7), til støtte efter forordning (EU) nr. 1305/2013. Under hensyntagen til, at der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1310/2013 (8) allerede er indført en række overgangsbestemmelser for udvikling af landdistrikterne, bør denne forordning fastsætte betingelserne for, at udgifter i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 52 og 63 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan være støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013. Denne forordning bør også tilpasse datoerne for indgivelse af efterfølgende evalueringer af programmerne samt sammenfatninger af evalueringerne, så der tages hensyn til de overgangsbestemmelser for gennemførelsen af programmer fra programmeringsperioden 2007-2013 i 2014, der blev indført artikel 1 i forordning (EU) nr. 1310/2013.
(16)
Eftersom forordning (EU) nr. 1305/2013 erstatter forordning (EF) nr. 1698/2005, bør gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 1698/2005, som er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 (9), ophæves. Forordning (EF) nr. 1974/2006 bør derfor ophæves.
(17)
I betragtning af, at programmeringsperioden 2014-2020 allerede vil være begyndt på tidspunktet for offentliggørelsen af nærværende forordning i Den Europæiske Unions Tidende, er det nødvendigt så vidt muligt at begrænse forsinkelsen af dens ikrafttræden. Den bør derfor træde i kraft på dagen for dens offentliggørelse og anvendes fra den første dag i programmeringsperioden 2014-2020, den 1. januar 2014 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE
Artikel 1
Anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes:
1)
supplerende bestemmelser til forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår:
a)
unge landbrugere
b)
udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter
c)
kvalitetsordninger - markedsføring
d)
bedrifts- og erhvervsudvikling
e)
skovrejsning og etablering af skovområder
f)
foranstaltninger vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug
g)
bevarelse af genetiske ressourcer i landbrug og skovbrug
h)
udelukkelse af dobbeltfinansiering
i)
dyrevelfærd
j)
samarbejde
k)
kommercielle lån til gensidige fonde
l)
investeringer
m)
omdannelse eller justering af forpligtelser
n)
udvidede eller ny forpligtelser.
2)
særlige overgangsregler om betingelserne for, at støtte, som Kommissionen har godkendt efter forordning (EF) nr. 1698/2005, eller for Kroatiens vedkommende efter forordning (EF) nr. 1085/2006, kan indgå i støtte ydet efter forordning (EU) nr. 1305/2013, herunder for Kroatiens vedkommende støtte til teknisk bistand.
KAPITEL II
SUPPLERENDE BESTEMMELSER TIL REGLERNE FOR FORANSTALTNINGER TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE
Artikel 2
Ung landbruger
1. Medlemsstaterne skal opstille og anvende særlige betingelser for adgang til støtte i tilfælde, hvor en ung landbruger som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013 ikke etablerer sig som eneste driftsleder, uanset bedriftens retlige form. Disse betingelser skal svare til dem, der kræves opfyldt, når en ung landbruger etablerer sig som eneste driftsleder. I alle tilfælde skal de unge landbrugere have kontrollen over bedriften.
2. Når ansøgningen om støtte vedrører en bedrift, der ejes af en juridisk person, skal en ung landbruger som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013 udøve faktisk og varig kontrol over den juridiske person, for så vidt angår beslutninger om drift, overskud og finansiel risiko. Når flere fysiske personer, herunder en eller flere personer, der ikke er ung(e) landbruger(e), deltager i den juridiske persons kapital eller drift, skal den unge landbruger være i stand til at udøve denne faktiske og varige kontrol enten alene eller i forening med andre landbrugere.
Hvis en juridisk person kontrolleres af en anden juridisk person (alene eller sammen med andre), gælder kravene i første afsnit for enhver fysisk person, der kontrollerer denne anden juridiske person.
3. Alle de elementer i definitionen af en ung landbruger, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal være opfyldt på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen om støtte efter nævnte forordning. Dog kan der bevilliges en henstandsperiode på ikke over 36 måneder fra datoen for den individuelle støtteafgørelse for støttemodtagerens opfyldelse af betingelserne i forbindelse med erhvervelse af de faglige kvalifikationer, der er fastsat i programmet for udvikling af landdistrikterne.
Artikel 3
Udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter
Medlemsstaterne skal i deres programmer for udvikling af landdistrikterne definere varigheden og indholdet af de kortvarige udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013. Sådanne ordninger og besøg skal især fokusere på bæredygtige metoder inden for landbrug og skovbrug og/eller teknologi, landbrugsdiversificering, landbrug der deltager i korte forsyningskæder, udvikling af nye forretningsmuligheder og ny teknologi samt forbedring af skovenes modstandsdygtighed.
Artikel 4
Kvalitetsordninger - markedsføring
1. Producentsammenslutninger, der modtager støtte efter artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal uanset deres retlige form være enheder, som forener aktører, der deltager i en kvalitetsordning for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer, som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning, for et specifikt produkt, der er omfattet af en af disse ordninger.
2. De aktiviteter, der er støtteberettigede i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal have følgende karakteristika:
a)
de har til formål at tilskynde forbrugerne til at købe de produkter, der er omfattet af den kvalitetsordning for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer, som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013, som der ydes støtte til deltagelse i inden for rammerne af programmet for udvikling af landdistrikterne, og
b)
de skaber opmærksomhed om de pågældende produkters særlige kendetegn eller fortrin, navnlig kvalitet, særlige produktionsmetoder og høje normer for dyrevelfærd og miljøhensyn som følge af den pågældende kvalitetsordning.
3. Støtteberettigede aktiviteter må ikke tilskynde til forbrug af et produkt på grund af dets særlige oprindelse, medmindre produktet er omfattet af den kvalitetsordning, der er indført ved afsnit II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (10), kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (11), kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 251/2014 (12) og del II, afsnit II, kapitel I, afdeling 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (13) med hensyn til vin. Produktets oprindelse kan angives, hvis oprindelsen ikke fremtræder som hovedbudskabet.
4. Der skal ikke ydes støtte i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013 til oplysningskampagner og markedsføring vedrørende varemærker.
Artikel 5
Bedrifts- og erhvervsudvikling
1. Forretningsplanen efter artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013 skal som minimum indeholde en beskrivelse af:
a)
I tilfælde af igangsætningsstøtte til unge landbrugere:
i)
udgangssituation på bedriften
ii)
milepæle og mål for udvikling af bedriftens aktiviteter
iii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, herunder til fremme af miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, der er nødvendige for udvikling af bedriftens aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse og rådgivning
b)
I tilfælde af støtte til virksomhedsetablering for ikke-landbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikter:
i)
udgangssituationen for den person eller mikrovirksomhed eller lille virksomhed, der ansøger om støtte
ii)
milepæle og mål for den pågældende persons, bedrifts, mikrovirksomheds eller lille virksomheds udvikling af nye aktiviteter
iii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, der er nødvendige for personens, bedriftens, mikrovirksomhedens eller den lille virksomheds udvikling af aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse og rådgivning
c)
I tilfælde af etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter
i)
udgangssituation på bedriften
ii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, herunder til fremme af miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, som kunne bidrage til at opnå økonomisk levedygtighed, såsom investeringer, uddannelse og samarbejde.
2. Medlemsstaterne skal definere de tærskler, der er omhandlet i tredje afsnit i artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, i forhold til bedriftens kapacitet målt i standard output som fastsat i artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 (14) eller tilsvarende.
Artikel 6
Skovrejsning og etablering af skovområder
Følgende miljømæssige mindstekrav gælder i forbindelse med den foranstaltning om skovrejsning og etablering af skovområder, som er omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) nr. 1305/2013:
a)
ved valget af, hvilke arter der skal plantes, på hvilke arealer og med hvilke metoder, skal det undgås, der sker uhensigtsmæssig skovrejsning i følsomme habitater, såsom tørvemoser og vådområder, og at der opstår negative virkninger på arealer af stor økologisk værdi, herunder arealer, der anvendes til landbrug af høj naturværdi. På områder, der er udpeget som Natura 2000-områder i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (15) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (16), tillades kun skovrejsning, der stemmer overens med forvaltningsmålsætningerne for de pågældende områder og er aftalt med den myndighed i medlemsstaten, som har ansvar for gennemførelsen af Natura 2000
b)
ved valget af træernes arter, sorter, økotyper og herkomst skal der tages hensyn til behovet for modstandsdygtighed over for klimaforandringer og naturkatastrofer og til det pågældende områdes biotiske, pedologiske og hydrologiske tilstand, såvel som til arternes potentielle invasive karakter under lokale forhold som defineret af medlemsstaterne. Støttemodtageren har som minimum pligt til at beskytte og pleje skoven i løbet af den periode, hvor der udbetales en præmie for tabt landbrugsindkomst og vedligeholdelse. Dette omfatter passende pleje og udtynding eller græsning til gavn for skovens fremtidige udvikling og for at regulere konkurrence med anden vegetation og undgå, at der opbygges brandfarligt materiale i underskoven. For hurtigtvoksende arter skal medlemsstaterne definere den korteste og længste levetid før fældning. Den korteste levetid må ikke være mindre end 8 år og må ikke overstige 20 år
c)
i tilfælde, hvor plantning af flerårige træagtige arter på grund af miljømæssige eller klimatiske forhold, herunder forringelse af miljøet, ikke kan forventes at føre til etablering af skovområder som defineret i gældende national lovgivning, kan medlemsstaten give støttemodtageren tilladelse til at etablere og vedligeholde andet træagtigt vegetationsdække. Støttemodtageren skal sikre det samme niveau af pleje og beskyttelse, som gælder for skove
d)
i tilfælde af skovrejsning, der fører til etablering af skov med et omfang, der overstiger en vis tærskel, som medlemsstaterne fastsætter, skal skovrejsningen bestå af enten:
i)
plantning af udelukkende økologisk tilpassede arter og/eller arter, som er modstandsdygtige over for klimaændringer i det pågældende biogeografiske område, som ifølge en vurdering af virkningerne ikke vil true biodiversiteten og økosystemtjenesterne eller have en negativ indvirkning på menneskers helbred, eller
ii)
plantning af en blanding af træarter, der omfatter enten:
-
mindst 10 % løvtræer pr. område, eller
-
mindst tre træarter eller -sorter, som hver især skal tegne sig for mindst 10 % af træerne i området.
Artikel 7
Miljø- og klimavenligt landbrug
1. De forpligtelser, som under de miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, indgås til ekstensivering af husdyrbrug, skal mindst opfylde følgende betingelser:
a)
hele bedriftens græsareal skal forvaltes og vedligeholdes således, at over- og undergræsning undgås
b)
belægningsgraden skal fastsættes under hensyntagen til alle græssende husdyr på bedriften eller, ved forpligtelser til at begrænse næringsstofudvaskning, til alle husdyr på bedriften, som er relevante for den pågældende forpligtelse.
2. Ved forpligtelser under de miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, til at opdrætte lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, eller til at bevare plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, skal det kræves:
a)
at der opdrættes lokale racer, der er genetisk tilpasset til et eller flere traditionelle produktionssystemer og er i fare for at gå tabt for landbruget, eller
b)
at plantegenetiske ressourcer, der er naturligt tilpasset til de lokale og regionale forhold og truet af genetisk erosion, bevares.
Følgende husdyrarter er støtteberettigede:
a)
kvæg
b)
får
c)
geder
d)
dyr af hestefamilien
e)
svin
f)
fugle.
3. Lokale racer anses for at være i fare for at gå tabt for landbruget, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
antallet af avlshundyr på nationalt plan er angivet
b)
dette antal og de angivne racers truede status er attesteret af et behørigt anerkendt, relevant videnskabeligt organ
c)
et behørigt anerkendt, relevant teknisk organ varetager registrering og ajourfører racestambogen.
d)
de pågældende organer skal have den nødvendige kompetence og viden til at identificere dyr af de truede racer.
Programmet for udvikling af landdistrikterne skal indeholde oplysninger om opfyldelsen af disse betingelser.
4. Plantegenetiske ressourcer betragtes som værende truet af genetisk erosion, når programmet for udvikling af landdistrikterne indeholder tilstrækkelige beviser for genetisk erosion på grundlag af videnskabelige resultater eller indikatorer for reduktionen af endemiske/oprindelige (lokale) sorter og deres populationsdiversitet samt eventuelt for ændringer i den fremherskende landbrugspraksis på lokalt plan.
5. Der må ikke ydes støtte efter artikel 28, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1305/2013 til aktiviteter, der er omfattet at den type forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug, som er omhandlet i stk. 1-4, i nærværende artikel.
Artikel 8
Bevarelse af genetiske ressourcer i landbrug og skovbrug
1. I denne artikel forstås ved:
a)
»bevarelse på levestedet« inden for landbrug: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter eller vildtlevende racer i deres naturlige omgivelser og, for så vidt angår tamdyreracer eller dyrkede plantearter, i det driftsmiljø, hvor de har udviklet deres distinkte egenskaber
b)
»bevarelse på levestedet« inden for skovbrug: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter i deres naturlige omgivelser
c)
»bevarelse på bedriftsniveau«: bevarelse på levestedet og udvikling på bedriftsniveau
d)
»bevarelse uden for levestedet« betyder bevarelse af genetisk materiale i landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat
e)
»samling uden for levestedet« betyder en samling af genetisk materiale til landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat.
2. Foranstaltninger til bevarelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget, hvortil der kan ydes støtte efter artikel 28, stk. 9, og artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, kan omfatte følgende:
a)
målrettede aktioner: foranstaltninger til fremme af bevarelse på levestedet og bevarelse uden for levestedet, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget, herunder webbaserede fortegnelser over de genetiske ressourcer, der for tiden bevares på levestedet, herunder bevarelse på bedriftsniveau, samt over samlinger uden for levestedet og databaser
b)
samordnede aktioner: foranstaltninger til fremme af informationsudveksling mellem kompetente organisationer i medlemsstaterne om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af de genetiske ressourcer i Unionens landbrug og skovbrug
c)
ledsageforanstaltninger: information, udbredelse og rådgivning med deltagelse fra ikke-statslige organisationer og andre relevante interesseparter, uddannelseskurser og udarbejdelse af tekniske rapporter.
Artikel 9
Udelukkelse af dobbeltfinansiering af landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, og af tilsvarende metoder
1. Ved ydelse af støtte efter artikel 28, stk. 6, artikel 29, stk. 4, og artikel 30, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013, må der ved beregningen af støttebeløbet udelukkende tages hensyn til de yderligere omkostninger og tab af indkomst, der er forbundet med forpligtelser, som er mere vidtgående end den relevante obligatoriske metode i henhold til artikel 43 i forordning (EU) nr. 1307/2013.
2. Når en klima- og miljøvenlig forpligtelse efter artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, som angår en metode opført i bilag IX, afsnit I, punkt 3 og 4, og afsnit III, punkt 7, til forordning (EU) nr. 1307/2013, eller enhver anden metode som tilføjes til nævnte bilag i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 43, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1307/2013, anmeldes som svarende til en eller flere metoder fastlagt efter artikel 43, stk. 2, i nævnte forordning, skal betalingen til forpligtelsen til at drive klima- og miljøvenligt landbrug efter artikel 28, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1305/2013 nedsættes med et fast beløb svarende til en del af den grønne betaling i medlemsstaten eller regionen for grøn praksis, jf. artikel 43, stk. 12, litra c) i forordning (EU) nr. 1307/2013.
Artikel 10
Dyrevelfærd
Forpligtelser på dyrevelfærdsområdet, der er støtteberettigede i henhold til artikel 33 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal indebære opgraderede standarder for produktionsmetoderne på et af følgende områder:
a)
vand, foder og pleje afpasset efter husdyrenes naturlige behov
b)
opstaldningsforhold, såsom øgede pladskrav, gulvarealer, strøelse og naturlig belysning
c)
adgang til fri luft
d)
undgåelse af at lemlæste og/eller kastrere dyr, eller i særlige tilfælde, hvor lemlæstelse eller kastrering anses for at være nødvendig, krav om brug af bedøvelsesmidler samt smertestillende antiinflammatorisk medicin eller medicinsk kastration.
Artikel 11
Samarbejde
1. Støtte til etablering og udvikling af korte forsyningskæder, jf. artikel 35, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1305/2013, må kun omfatte forsyningskæder med højst et mellemled mellem landbrugeren og forbrugeren.
2. Støtte til etablering og udvikling af lokale markeder, jf. artikel 35, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal ydes for markeder, for hvilke:
a)
der i programmet for udvikling af landdistrikterne er fastsat en radius i kilometer fra den landbrugsbedrift, produktet stammer fra, inden for hvilken forarbejdningsaktiviteter og salg til den endelige forbruger skal finde sted, eller
b)
der i programmet for udvikling af landdistrikterne er fastsat en overbevisende alternativ definition.
3. I forbindelse med samarbejde, der støttes efter artikel 35, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal »små aktører« forstås som mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (17) eller fysiske personer, der ikke udøver økonomisk aktivitet på det tidspunkt, hvor de ansøger om støtte.
4. De salgsfremstød, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 1305/2013, er kun støtteberettigede, for så vidt angår korte forsyningskæder og lokale markeder, der opfylder kriterierne i nærværende artikels stk. 1 og 2.
Artikel 12
Kommercielle lån til gensidige fonde
Hvis midlerne til de finansielle godtgørelser, som de gensidige fonde, der er omhandlet i artikel 38 og 39 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal betale, stammer fra et kommercielt lån, skal lånets løbetid være på mellem 1 og 5 år.
Artikel 13
Investeringer
Ved anvendelse af artikel 45 i forordning (EU) nr. 1305/2013 gælder følgende:
a)
i tilfælde af leasing er andre omkostninger i tilknytning til leasingkontrakten, såsom leasinggivers fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, indirekte omkostninger og forsikringsudgifter, ikke støtteberettigede
b)
medlemsstaterne skal i deres programmer for udvikling af landdistrikterne fastsætte, på hvilke betingelser anskaffelse af brugt udstyr kan anses som en støtteberettiget udgift
c)
medlemsstaterne skal kræve overholdelse af minimumsstandarder for energieffektivitet, når der ydes støtte til investeringer i infrastrukturer for vedvarende energi, der forbruger eller producerer energi, når der findes sådanne standarder på nationalt plan
d)
investeringer i anlæg, hvis primære formål er at producere elektricitet fra biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre der anvendes en minimumsprocent af varmeenergi, som fastsættes af medlemsstaterne
e)
medlemsstaterne skal fastsætte begrænsninger i den andel, som korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder højst må tegne sig for ved produktion af bioenergi, herunder biobrændstoffer, i forskellige typer af anlæg. Støtte til bioenergiprojekter må kun ydes til bioenergi, som opfylder gældende bæredygtighedskriterier fastsat i EU-lovgivningen, herunder artikel 17, stk. 2-6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (18). Den strategiske miljøvurdering i programmet for udviklingen af landdistrikterne skal omfatte en generel vurdering heraf.
Artikel 14
Omdannelse eller tilpasning af forpligtelser
1. Medlemsstaterne kan tillade, at en forpligtelse efter artikel 28, 29, 33 eller 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013 omdannes til en anden forpligtelse i løbet af forpligtelsesperioden, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
ændringen indebærer betydelige fordele for miljøet eller for dyrevelfærden
b)
den eksisterende forpligtelse skærpes væsentligt
c)
de pågældende forpligtelser indgår i det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne.
En ny forpligtelse skal indgås for hele den periode, der er angivet i den relevante foranstaltning, uanset hvor længe den oprindelige forpligtelse allerede er gennemført.
2. Medlemsstaterne kan tillade, at forpligtelser efter artikel 28, 29, 33 og 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013 tilpasses i løbet af forpligtelsesperioden, hvis det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne giver mulighed herfor, og tilpasningen er berettiget under hensyntagen til forpligtelsens formål.
Støttemodtageren skal opfylde den tilpassede forpligtelse for den resterende del af den oprindelige forpligtelsesperiode.
Tilpasninger kan også ske i form af en forlængelse af forpligtelsesperioden.
Artikel 15
Situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling
1. Hvis støttemodtageren i løbet af gyldighedsperioden for en forpligtelse, der er indgået som en betingelse for at modtage støtte, øger sin bedrifts areal, kan medlemsstaterne udvide forpligtelsen til også at omfatte tillægsarealet i den resterende del af forpligtelsesperioden eller erstatte den oprindelige forpligtelse med en ny forpligtelse. Det samme gælder i tilfælde, hvor det areal, der er omfattet af forpligtelsen, udvides inden for bedriften.
2. En forpligtelse må kun udvides til at dække yderligere arealer som omhandlet i paragraf 1 på følgende betingelser:
a)
det tjener forpligtelsens miljømål
b)
det er berettiget i henseende til forpligtelsens art, den tilbageværende forpligtelsesperiodes længde og tillægsarealets størrelse
c)
det forringer ikke den effektive kontrol med opfyldelsen af betingelserne for ydelsen af støtte.
Forpligtelsens oprindelige løbetid skal overholdes.
3. En ny forpligtelse kan indgås for at erstatte en bestående forpligtelse som omhandlet i paragraf 1 på betingelse af, at den ny forpligtelse omfatter hele det pågældende areal, og at vilkårene ikke er mindre krævende end i den oprindelige forpligtelse.
Når den oprindelige forpligtelse erstattes af en ny, skal den nye forpligtelse indgås for hele den periode, der er angivet i den relevante foranstaltning, uanset hvor stor en andel af den oprindelige forpligtelse der allerede er gennemført.
KAPITEL III
OVERGANGSBESTEMMELSER
Artikel 16
Udgifters støtteberettigelse
1. Udgifter til retlige forpligtelser, som er indgået over for støttemodtagere i løbet af programmeringsperioden 2007-2013 inden for rammerne af foranstaltninger efter artikel 52 og 63 i forordning (EF) nr. 1698/2005, er berettiget til ELFUL-bidrag i programmeringsperioden 2014-2020 for de betalinger, som skal foretages:
a)
mellem den 1. januar 2014 og den 31. december 2015, såfremt den finansielle tildeling til den berørte foranstaltning i det pågældende program i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 allerede er opbrugt
b)
efter den 31. december 2015.
2. De i stk. 1 omhandlede udgifter er berettigede til et bidrag fra ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
udgifterne skal være fastsat i det pågældende program for udviklingen af landdistrikterne for programmeringsperioden 2014-2020,
b)
ELFUL-bidragssatsen til finansiering af den tilsvarende foranstaltning efter forordning (EU) nr. 1305/2013, jf. bilag I til denne forordning, finder anvendelse
c)
Medlemsstaterne sikrer, at de relevante overgangsforanstaltninger klart kan identificeres i deres forvaltnings- og kontrolsystemer.
Artikel 17
Kroatien
1. Udgifter til retlige forpligtelser over for støttemodtagere i Kroatien, som er indgået under instrumentet til førtiltrædelsesbistand til udvikling af landdistrikter (IPARD) til operationer under foranstaltninger efter artikel 171, stk. 3, litra b), stk. 4, litra a) og b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 718/2007 (19), er berettiget til ELFUL-bidrag i programmeringsperioden 2014-2020 for de betalinger, som skal foretages:
a)
mellem den 1. januar 2014 og den 31. december 2016, såfremt den finansielle tildeling til den berørte foranstaltning i det pågældende program i henhold til forordning (EF) nr. 718/2007 allerede er opbrugt
b)
efter den 31. december 2016.
2. De i stk. 1 omhandlede udgifter er berettigede til et bidrag fra ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
udgifterne skal være fastsat i programmet for udviklingen af landdistrikterne for programmeringsperioden 2014-2020
b)
ELFUL-bidragssatsen til finansiering af den tilsvarende foranstaltning efter forordning (EU) nr. 1305/2013, jf. bilag II til denne forordning, finder anvendelse
c)
Kroatien sikrer, at de relevante overgangsoperationer klart kan identificeres i dets forvaltnings- og kontrolsystemer.
3. Udgifter, som afholdes efter den 31. december 2013 i forbindelse med operationer, der er nødvendige for afslutning af IPARD-programmet, og den efterfølgende evaluering som omhandlet i artikel 191 i forordning (EF) nr. 718/2007, er berettiget til støtte under ELFUL, under programmets komponent for teknisk bistand i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at programmet indeholder en bestemmelse om sådanne udgifter.
Artikel 18
Efterfølgende evaluering
1. Den efterfølgende vurdering, der er omhandlet i artikel 86, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, indgives til Kommissionen senest den 31. december 2016.
2. Sammenfatningen af efterfølgende evalueringer, der er omhandlet i artikel 87 i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være afsluttet senest den 31. december 2017.
KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 19
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 1974/2006 ophæves.
Den finder fortsat anvendelse på operationer, der gennemføres i henhold til programmer, som Kommissionen har godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 inden den 1. januar 2014.
Artikel 20
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2014.
A BIZOTTSÁG 807/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 11.)
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére, 14. cikke (5) bekezdésére, 16. cikke (5) bekezdésére, 19. cikke (8) bekezdésére, 22. cikke (3) bekezdésére, 28. cikke (10) bekezdésére, 28. cikke (11) bekezdésére, 29. cikke (6) bekezdésére, 30. cikke (8) bekezdésére, 33. cikke (4) bekezdésére, 34. cikke (5) bekezdésére, 35. cikke (10) bekezdésére, 36. cikke (5) bekezdésére, 45. cikke (6) bekezdésére, 47. cikke (6) bekezdésére és 89. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1305/2013/EU rendelet általános szabályokat állapít meg az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatásra vonatkozóan, kiegészítve az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) II. részében megállapított közös rendelkezéseket. Ezekhez bizonyos kiegészítő szabályokat kell megállapítani.
(2)
A tagállamoknak egyedi feltételeket kell megállapítaniuk és alkalmazniuk a fiatal mezőgazdasági termelők támogatása tekintetében, amennyiben azok nem egyedüli vezetői a mezőgazdasági üzemnek. A kedvezményezettekkel való - a mezőgazdasági vállalkozás jogi formájától függetlenül megvalósított - egyenlő bánásmód biztosítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a jogi személy vagy egyéb partnerségi forma a természetes személlyel egyenrangú feltételek mellett minősüljön „fiatal mezőgazdasági termelőnek”. Megfelelően hosszú türelmi időszakot kell biztosítani, amely a fiatal mezőgazdasági termelők számára lehetővé teszi a szükséges képesítések megszerzését.
(3)
Az EMVA által támogatott üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, illetve üzem- és erdőlátogatások egyértelmű meghatározása és az uniós támogatási rendszerekben megvalósított hasonló intézkedésektől való megkülönböztetése érdekében, valamint a különböző nemzeti körülményekre való tekintettel a tagállamoknak vidékfejlesztési programjaikban meg kell határozniuk e programok és látogatások időtartamát és tartalmát. E programok tartalmi részének egyes, az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósításához szorosan kapcsolódó területekre kell összpontosítania.
(4)
Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek leírják a termelői csoportok sajátosságait és a minőségrendszerekre irányuló intézkedés promóciós fejezete keretében támogatható intézkedéstípusokat, megelőzik a versenytorzulást és az egyes termékekkel szembeni megkülönböztetést, és kizárják a kereskedelmi márkaneveket a támogatásból.
(5)
Az 1305/2013/EU rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében említett üzleti terveknek elegendő támpontot kell nyújtaniuk ahhoz, hogy lehetővé tegyék az adott intézkedés által kitűzött célok teljesülésének értékelését. A kedvezményezettekkel szemben az egész Unióban érvényesülő egyenlő bánásmód biztosítása és a nyomon követés megkönnyítése érdekében az említett rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében előírt küszöbérték meghatározásához a mezőgazdasági üzem termelési potenciálját kell meghatározó kritériumként figyelembe venni.
(6)
Meg kell határozni a mezőgazdasági földek erdősítése során teljesítendő környezetvédelmi minimumfeltételeket egyrészről az érzékeny élőhelyek - köztük a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás által érintett területek is - nem megfelelő erdősítésének elkerülése, másrészről az éghajlatváltozással szembeni ellenállóképesség igényének figyelembevétele érdekében. A kijelölt Natura 2000-területeken az erdősítésnek összhangban kell lennie az érintett területek gazdálkodási célkitűzéseivel. Külön figyelmet kell fordítani az egyes helyszínek egyedi környezeti igényeire, például a talajerózió megelőzésére. A nagyobb erdőterületek kialakulásához vezető erdősítésekre szigorúbb követelményeket kell alkalmazni az érintett művelet ökoszisztémákra gyakorolt jelentős hatásának figyelembevétele, valamint a környezetbarát infrastruktúrára irányuló stratégia (3) és az új uniós erdőgazdálkodási stratégia (4) célkitűzéseivel való összhangjának biztosítása érdekében.
(7)
Az állattartás külterjesítésére, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajták tartására és a növénygenetikai erőforrások megőrzésére vonatkozó kötelezettségvállalások kapcsán rendelkezni kell arról, hogy ezek az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal, különösen a táj és a tájelemek, valamint a természetes erőforrások, így a víz, a talaj és a genetikai sokféleség védelmével összeegyeztethető módon kerüljenek meghatározásra.
(8)
Meg kell határozni, hogy a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzését, fenntartható használatát és fejlesztését szolgáló műveletek és az erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére és fejlesztésére irányuló műveletek közül melyek támogathatóak.
(9)
Az éghajlat és a környezet védelme szempontjából kedvező mezőgazdasági gyakorlatok és az azokkal egyenértékű, az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendeletének (5) 43. cikkében említett gyakorlatok kettős finanszírozásának elkerülése, a gazdálkodók közötti verseny torzulásának elkerülése és az EMVA forrásainak megfelelő pénzügyi kezelése érdekében rendelkezni kell arról, hogy az említett gyakorlatokból adódó többletköltségek és jövedelemkiesések a megfelelő kifizetésekből levonásra kerüljenek.
(10)
Meg kell határozni azokat a területeket, amelyeken az állatjóléti kötelezettségvállalásoknak a termelési módszerek tekintetében magasabb szintű előírásokat kell biztosítaniuk. Gondoskodni kell arról, hogy az állatjóléti kötelezettségvállalások ne legyenek átfedésben a bevett mezőgazdasági gyakorlatokkal, különös tekintettel a betegségek megelőzését célzó védőoltásokra.
(11)
Pontosan meg kell határozni, hogy melyek a támogatásra jogosult rövid ellátási láncok és helyi piacok. A kettő egyértelmű megkülönböztetése érdekében a rövid ellátási lánc meghatározásánál a köztes szereplők számát kell figyelembe venni, míg a helyi piacot a mezőgazdasági üzemtől való, kilométerekben mért távolsága és a terület földrajzi adottságai alapján kell meghatározni, hacsak fel nem merül egyéb meggyőző lehetőség. A kis piaci szereplők közötti együttműködésnek kifejezetten a vidéki térségek széttagoltságából fakadó hátrányok kiküszöbölésére kell irányulnia. Ennek megfelelően az együttműködés mikrovállalkozásokra és a támogatás igénylése idején mikrovállalkozás beindítására készülő természetes személyekre terjedhet ki. Az együttműködési intézkedés végrehajtásának egységessége érdekében elő kell írni, hogy annak keretében csak a rövid ellátási láncokhoz és helyi piacokhoz kapcsolódó promóciós tevékenységek támogathatóak.
(12)
Annak érdekében, hogy az 1305/2013/EU rendelet 38. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és 39. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett kölcsönös kockázatkezelési alapok számára piaci feltételekkel nyújtott kölcsönök esetében a kamatokhoz való hozzájárulás szintje megfelelő maradjon, rendelkezni kell arról, hogy e kölcsönök futamideje legalább egy és legfeljebb öt év lehet.
(13)
Az EMVA forrásainak hatékony felhasználása érdekében a lízingszerződésekhez kapcsolódó egyes kiadásokat, például a lízingbe adó hasznát, a kamat-újrafinanszírozási költségeket és a biztosítási díjakat ki kell zárni a támogatásból. A tagállami mezőgazdasági ágazatok eltérő pénzügyi feltételeinek és fejlettségi fokának figyelembevétele, valamint az EMVA-források hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a tagállamoknak a vidékfejlesztési programokban meg kell határozniuk a használt berendezések támogathatóságának feltételeit. Az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban csak a nagy energiahatékonyságú és kiváló környezeti teljesítményű megújuló energiaforrásokba való beruházások támogathatók az EMVA-ból. Az energiahatékonyság tekintetében a tagállamoknak minimumkövetelményeket kell megállapítaniuk. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy teljesüljenek a bioenergiára vonatkozó fenntarthatósági kritériumok. A tagállamoknak támogatniuk kell továbbá az elsőről a második generációs bioüzemanyagokra való átállást, és ösztönözniük kell az újszerű bioüzemanyagok termelésének fokozását; az ilyen bioüzemanyagok segítségével - amelyek esetében alacsony a földhasználat közvetett megváltozásának kockázata, és amelyek közvetlenül nem versengenek élelmiszer- és takarmánypiaci termőterületért - nagy mennyiségű üvegházhatásúgáz-kibocsátás előzhető meg.
(14)
Meg kell állapítani az 1305/2013/EU rendelet 28., 29., 33. és 34. cikkében előírt intézkedések keretében tett kötelezettségvállalások átalakítására vagy kiigazítására vonatkozó feltételeket, továbbá meg kell határozni azokat az eseteket, amikor a támogatást nem kell visszafizetni. Gondoskodni kell arról, hogy kötelezettségvállalások átalakítására vagy kiigazítására csak akkor kerülhessen sor, ha biztosított a vállalás környezetvédelmi céljainak teljesülése vagy túlteljesítése.
(15)
El kell fogadni az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (6), illetve Horvátország esetében az 1085/2006/EK tanácsi rendelet (7) értelmében nyújtott vidékfejlesztési támogatásról az 1305/2013/EU rendelet alapján nyújtott támogatásra való áttérésre vonatkozó szabályokat. Mivel az 1310/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) már számos átmeneti rendelkezést megállapított, e rendeletnek azt kell meghatároznia, hogy az 1698/2005/EK rendelet 52. és 63. cikkében említett intézkedések költségei milyen feltételek mellett támogathatók az 1305/2013/EU rendelet értelmében. E rendeletnek egyúttal ki kell igazítania a programok utólagos értékelésére és összegző jelentésére vonatkozó határidőket, figyelembe véve a 2007-2013-as programozási időszak programjainak 2014-ben történő végrehajtására vonatkozóan az 1310/2013/EU rendelet 1. cikke által bevezetett átmeneti rendelkezéseket.
(16)
Mivel az 1305/2013/EU rendelet az 1698/2005/EK rendelet helyébe lép, helyénvaló hatályon kívül helyezni annak végrehajtási szabályait, amelyeket az 1974/2006/EK bizottsági rendelet (9) állapított meg. Ezért az 1974/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.
(17)
Mivel e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére már a 2014-2020-as programozási időszakban kerül sor, hatálybalépésére mielőbb sort kell keríteni. Ezért indokolt előírni, hogy ez a rendelet kihirdetésének napján lépjen hatályba, és a 2014-2020-as programozási időszak első napjától, vagyis 2014. január 1-jétől legyen alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
HATÁLY
1. cikk
Hatály
Ez a rendelet megállapítja:
1.
az 1305/2013/EU rendelethez szükséges kiegészítő rendelkezéseket a következők tekintetében:
a)
fiatal mezőgazdasági termelők;
b)
üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, üzem- és erdőlátogatások;
c)
minőségrendszerek promóciója;
d)
mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztése;
e)
erdősítés és fásítás;
f)
agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos intézkedések;
g)
a mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzése;
h)
a kettős támogatás kiküszöbölése;
i)
állatjólét;
j)
együttműködés;
k)
a kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott kereskedelmi hitelek;
l)
beruházások;
m)
kötelezettségvállalások átalakítása és kiigazítása;
n)
kibővített vagy új kötelezettségvállalások;
2.
az 1698/2005/EK rendelet, illetve Horvátország esetében az 1085/2006/EK rendelet alapján jóváhagyott támogatásoknak az 1305/2013/EU rendelet keretében nyújtott támogatásokkal való összevonásához szükséges feltételeket rögzítő egyedi átmeneti rendelkezéseket, Horvátország esetében ideértve a technikai segítségnyújtást is.
II. FEJEZET
A VIDÉKFEJLESZTÉSI INTÉZKEDÉSEK SZABÁLYAIT KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
2. cikk
Fiatal mezőgazdasági termelő
(1) A tagállamok egyedi feltételeket állapítanak meg és alkalmaznak az 1305/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerinti fiatal mezőgazdasági termelők támogatása tekintetében, amennyiben a szóban forgó mezőgazdasági termelők - a mezőgazdasági vállalkozás jogi formájától függetlenül - nem egyedüli vezetői a mezőgazdasági üzemnek. E feltételeknek egyenértékűeknek kell lenniük a tevékenységét a mezőgazdasági üzem egyedüli vezetőjeként megkezdő fiatal mezőgazdasági termelő esetében megkövetelt feltételekkel. A mezőgazdasági üzem vezetését minden esetben fiatal mezőgazdasági termelőknek kell ellátnia.
(2) Amennyiben a támogatási kérelem jogi személy tulajdonában lévő mezőgazdasági üzemre vonatkozik, az irányítás, a haszon és a pénzügyi kockázatok tekintetében ténylegesen és hosszú távon egy, az 1305/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerinti fiatal mezőgazdasági termelőnek kell ellenőrzést gyakorolnia a jogi személy felett. Amennyiben a jogi személy tőkéjében vagy irányításában több természetes személy - köztük egy vagy több fiatal mezőgazdasági termelőnek nem minősülő személy - is részt vesz, a fiatal mezőgazdasági termelőnek egyedül vagy más mezőgazdasági termelőkkel közösen képesnek kell lennie tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorolni a jogi személy felett.
Amennyiben a jogi személy felett egy másik jogi személy gyakorol - egyedül vagy közösen - ellenőrzést, az első albekezdésben megállapított követelmények minden olyan természetes személyre vonatkoznak, aki a másik jogi személy felett ellenőrzést gyakorol.
(3) A fiatal mezőgazdasági termelőről az 1305/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontjában adott fogalommeghatározás valamennyi elemének teljesülnie kell az említett rendelet szerinti támogatás iránti kérelem benyújtásának pillanatában. A kedvezményezett azonban a támogatás odaítéléséről szóló konkrét döntés időpontjától számított legfeljebb 36 hónapos türelmi időszakot kaphat arra, hogy teljesítse a vidékfejlesztési programban előírt szakmai készségek megszerzéséhez kapcsolódó feltételeket.
3. cikk
Üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, üzem- és erdőlátogatások
A tagállamok vidékfejlesztési programjaikban meghatározzák az 1305/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett rövidtávú üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, illetve üzem- és erdőlátogatások időtartamát és tartalmát. E csereprogramoknak és látogatásoknak elsősorban a fenntartható üzemvezetési és erdőgazdálkodási módszerekre és/vagy technológiákra, a gazdálkodási tevékenységek diverzifikációjára, a rövid ellátási láncokban résztvevő gazdaságokra, az új üzleti lehetőségek és új technológiák kidolgozására, valamint az erdők ellenálló képességének javítására kell összpontosítaniuk.
4. cikk
Minőségrendszerek és promóció
(1) Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdésének alapján támogatásban részesülő termelői csoportok jogi formától függetlenül olyan jogalanyok, amelyek a mezőgazdasági termékek, a gyapot vagy az élelmiszerek - a szóban forgó rendelet 16. cikkének (1) bekezdése szerinti - élelmiszer-minőségi rendszereiben egy olyan meghatározott termék vonatkozásában részt vevő piaci szereplőket tömörítik, amely az említett rendszerek egyikének hatálya alá tartozik.
(2) Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdése alapján támogatható intézkedéstípusok a következő tulajdonságokkal rendelkeznek:
a)
céljuk, hogy a fogyasztókat az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében említett minőségrendszerek alá tartozó mezőgazdasági termékek, gyapot vagy élelmiszerek vásárlására ösztönözzék, amihez a vidékfejlesztési programból támogatásban részesülnek; és
b)
felhívják a figyelmet az érintett termékek különleges tulajdonságaira vagy előnyeire, nevezetesen az érintett minőségrendszerrel összefüggő minőség, meghatározott termelési módszerek, szigorú állatjóléti előírások és környezetkímélő magatartás tekintetében.
(3) A támogatható tevékenységek nem ösztönözhetik a fogyasztókat arra, hogy egy terméket annak meghatározott eredete miatt vásároljanak meg, kivéve az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) II. címe, a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) III. fejezete, a 251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) III. fejezete, valamint a borok tekintetében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) II. része II. címe I. fejezetének 2. szakasza által bevezetett minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékek esetében. A termék eredete feltüntethető, feltéve, hogy az eredetre vonatkozó bejegyzés a fő üzenethez képest másodlagos.
(4) Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a kereskedelmi márkákra vonatkozó tájékoztatási és promóciós tevékenységekre nem nyújtható támogatás.
5. cikk
A mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztése
(1) Az 1305/2013/EU rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében említett üzleti tervben legalább a következőket kell ismertetni:
a)
A fiatal mezőgazdasági termelőknek tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatás esetében:
i.
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete;
ii.
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztésével kapcsolatos mérföldkövek és célok;
iii.
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges intézkedések, például beruházások, képzések, tanácsadás vagy egyéb tevékenységek részletes ismertetése, beleértve a környezeti fenntarthatósághoz és az erőforrás-hatékonysághoz kapcsolódó intézkedéseket is;
b)
A vidéki térségekben az induló vállalkozásoknak nem mezőgazdasági tevékenységekhez nyújtott támogatás esetében:
i.
a támogatást igénylő személy, illetve mikro- vagy kisvállalkozás kezdeti gazdasági helyzete;
ii.
a személy, a mezőgazdasági üzem, illetve mikro- vagy kisvállalkozás új tevékenységeinek fejlesztésével kapcsolatos mérföldkövek és célok;
iii.
a személy, a mezőgazdasági üzem, illetve mikro- vagy kisvállalkozás tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges intézkedések, például beruházások, képzések vagy tanácsadási tevékenységek részletes ismertetése;
c)
Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott, mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó támogatás esetében:
i.
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete; és
ii.
a gazdasági életképesség megvalósításához szükséges intézkedések, például beruházások, képzések, együttműködések részletes ismertetése, beleértve a környezeti fenntarthatósághoz és az erőforrás-hatékonysághoz kapcsolódó intézkedéseket is.
(2) A tagállamok az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésében említett küszöbértékeket a mezőgazdasági üzem termelési potenciáljában határozzák meg, az 1242/2008/EK bizottsági rendelet (14) 5. cikke szerinti standard termelési értékben vagy azzal egyenértékű mértékegységben kifejezve.
6. cikk
Erdősítés és fásítás
Az 1305/2013/EU rendelet 22. cikkében említett erdősítés és fásítás keretében a következő minimális környezetvédelmi előírásokat kell alkalmazni:
a)
az ültetendő növényfajok, a beültetendő területek és az ültetési módszerek kiválasztása során kerülni kell az érzékeny élőhelyek, például tőzeges területek vagy vizes élőhelyek nem megfelelő erdősítését, illetve az intézkedés esetleges negatív hatásait a nagy ökológiai értékű területekre, ideértve a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás alá vont területeket is. A 92/43/EGK tanácsi irányelv (15) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) értelmében kijelölt Natura 2000-területeken kizárólag az érintett terület gazdálkodási célkitűzéseivel összhangban lévő és a Natura 2000-szabályozás végrehajtásában illetékes tagállami hatóság által jóváhagyott erdősítésre kerülhet sor;
b)
a beültetett fák fajainak, változatainak, ökotípusainak és eredetének kiválasztásakor figyelembe kell venni az éghajlatváltozás hatásaival és a természeti katasztrófákkal szembeni ellenállóképesség szempontját, az érintett terület biotikus, talajtani és vízrajzi adottságait, valamint az érintett fajok helyi körülmények között megmutatkozó esetleges invazív jellegét, a tagállamok meghatározásának megfelelően. A kedvezményezettnek legalább addig gondoskodnia kell az erdő védelméről és fenntartásáról, amíg az elmaradó mezőgazdasági jövedelem és a fenntartás költségei címén támogatásban részesül. Ez a tevékenység magába foglalja adott estben az erdő egészséges fejlődése érdekében szükséges erdőgondozást, gyérítést és lelegeltetést, valamint a fűfélékkel való versengés szabályozását, továbbá a tűzveszélyes aljnövényzet kialakulásának megakadályozását. A gyors növésű fajok esetében a tagállamok meghatározzák a kivágásig számított minimális és maximális időtartamot. A minimális időtartam nem lehet rövidebb 8 évnél, a maximális időtartam pedig nem haladhatja meg a 20 évet;
c)
azokban az esetekben, amikor a nehéz környezeti vagy éghajlati körülmények - ideértve a környezetkárosodás eseteit - következtében a tartós erdősítésre alkalmas fajok ültetésétől nem várható az alkalmazandó nemzeti jogszabályok szerinti erdővel borított területek kialakulása, a tagállam engedélyezheti a kedvezményezettnek egyéb fás szárú növénytakaró létesítését és fenntartását. A kedvezményezett ez esetben köteles az erdőkével azonos szintű gondozó és növényvédő tevékenységet biztosítani;
d)
amennyiben az erdősítési intézkedések a tagállamok által meghatározott küszöbértéknél nagyobb méretű erdők kialakulását eredményezik, az erdősítési műveletek a következőkből állhatnak:
i.
kizárólag ökológiai szempontból megfelelő és/vagy az éghajlatváltozási hatásokkal szemben ellenálló fajok telepítése az érintett bioföldrajzi területen, amelyekről hatásvizsgálat megállapította, hogy nem fenyegetik a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat, illetve nincsenek negatív hatással az emberi egészségre; vagy
ii.
három faj vegyes telepítése, amelyből:
-
a lombos fák aránya területenként minimum 10 %, vagy
-
a minimum három faj vagy változat mindegyike legalább a terület 10 %-át borítja.
7. cikk
Agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos intézkedések
(1) Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkében említett, az állattartás külterjesítésére vonatkozó kötelezettségvállalásoknak teljesíteniük kell legalább a következő feltételeket:
a)
a mezőgazdasági üzem teljes legelőterületének gazdálkodása és fenntartása során ki kell küszöbölni a túl- vagy az alullegeltetést;
b)
az állománysűrűség kiszámítása a mezőgazdasági üzem területén tartott összes legelő állat figyelembevételével, illetve a tápanyag-kimosódás korlátozására tett kötelezettségvállalás esetén a mezőgazdasági üzem területén tartott összes, a kérdéses kötelezettségvállalás által érintett állat figyelembevételével történik.
(2) Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkében említett, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajták tartására, illetve a génerózió veszélyének kitett növénygenetikai erőforrások megőrzésére vonatkozó agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásoknak tartalmazniuk kell a következőket:
a)
az ország egy vagy több hagyományos tenyésztési rendszeréhez, illetve környezetéhez genetikailag alkalmazkodott, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtákból származó állatok tenyésztése; vagy
b)
olyan, a helyi és a regionális körülményekhez természetes módon alkalmazkodott növénygenetikai erőforrások megőrzése, amelyeket a génerózió veszélye fenyeget.
A következő háziállat-fajok jogosultak támogatásra:
a)
szarvasmarha;
b)
juh;
c)
kecske;
d)
lófélék;
e)
sertés;
f)
madarak.
(3) A helyi állatfajok a következő feltételek teljesülése esetén tekinthetők a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett fajoknak:
a)
a nőstény tenyészállatok számáról nemzeti szinten nyilvántartást vezetnek;
b)
az érintett tenyészállatok számát és veszélyeztetett helyzetét megfelelően elismert, illetékes tudományos szerv tanúsította;
c)
a fajtáról vezetett törzskönyv vagy tenyésztési főkönyv vezetését és naprakészen tartását megfelelően elismert szakmai szerv biztosítja;
d)
az érintett szerv rendelkezik a veszélyeztetett fajtába tartozó állatok azonosításához szükséges szakértelemmel és tudással.
A fenti feltételek teljesítésével kapcsolatos információkat bele kell foglalni a vidékfejlesztési programba.
(4) A növénygenetikai erőforrások abban az esetben tekinthetők a génerózió veszélyének kitett forrásoknak, ha a vidékfejlesztési program elegendő - tudományos eredményekre, illetve a honos/őshonos fajták előfordulására, populációinak sokféleségére és adott esetben a helyi szinten jellemző mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó mutatókra alapozott - bizonyítékot tartalmaz a génerózió veszélyére nézve.
(5) Az e cikk (1)-(4) bekezdésében említett agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos tevékenységek az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (9) bekezdése alapján nem részesülhetnek támogatásban.
8. cikk
A mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzése
(1) E cikk alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a) „in situ megőrzés” a mezőgazdaságban: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok vagy vadon élő fajták életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben, illetve háziasított állatfajták vagy termesztett növényfajok tekintetében a gazdaság nyújtotta környezetben, ahol megkülönböztető tulajdonságaik kialakultak;
b) „in situ megőrzés” az erdészetben: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben;
c) „a fajták gazdaságokban vagy erdőgazdaságban történő megőrzése”: a gazdaság vagy erdőgazdaság szintjén folytatott in situ megőrzési és fejlesztési tevékenység;
d) „ex situ megőrzés”: genetikai anyag mezőgazdasági vagy erdészeti célra történő megőrzése a természetes élőhelyen kívül;
e) „ex situ begyűjtés”: a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyag mezőgazdasági vagy erdészeti célra történő begyűjtése.
(2) A mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére irányuló, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (9) bekezdése és 34. cikkének (4) bekezdése alapján támogatható műveleteknek a következőket kell tartalmazniuk:
a)
célzott intézkedések: a mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások in situ és ex situ megőrzését, jellemzését, begyűjtését és hasznosítását elősegítő intézkedések, beleértve a jelenleg in situ megőrzött genetikai erőforrások - ideérve a gazdaságban és erdőgazdaságban történő megőrzést - és ex situ gyűjtemények (génbankok) internetalapú nyilvántartását és adatbázisait;
b)
együttes fellépések: a tagállamok hatáskörrel rendelkező szervezetei között az uniós mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére és felhasználására vonatkozó információk cseréjét elősegítő intézkedések;
c)
kísérő intézkedések: tájékoztatás, ismeretterjesztés és tanácsadói tevékenységek, beleértve tanfolyamok szervezését és technikai jelentések készítését nem kormányzati szervezetek és más, jelentős érdekeltséggel bíró szereplők részvételével.
9. cikk
Az éghajlatra és a környezetre kedvező hatással lévő mezőgazdasági gyakorlatok és a velük egyenértékű gyakorlatok kettős támogatásának elkerülése
(1) Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke (6) bekezdésének, 29. cikke (4) bekezdésének és 30. cikke (1) bekezdésének címén nyújtott támogatások esetében a kifizetések kiszámításakor kizárólag az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke által kötelezően előírt tevékenységeken túlmenően felmerülő többletköltségeket és/vagy elmaradt jövedelmeket kell figyelembe venni.
(2) Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke szerinti, az 1307/2013/EU rendelet IX. melléklete I. szakaszának 3. és 4. pontjában és III. szakaszának 7. pontjában említett gyakorlatokra, valamint bármely egyéb, a szóban forgó mellékletbe illesztett egyenértékű gyakorlatra vonatkozó agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalások bejelentésekor az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (8) bekezdésében megállapított szabályokkal összhangban az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (6) bekezdése szerinti agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalás címén járó kifizetést - mint az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (2) bekezdésében felsorolt egy vagy több gyakorlattal egyenértékű intézkedést - a tagállamban vagy régióban a környezetbaráttá tételért járó kifizetések érintett részének megfelelő átalányösszeggel csökkenteni kell minden egyes, az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (12) bekezdésének c) pontjával összhangban kialakított környezetbaráttá tételi gyakorlatra vonatkozóan.
10. cikk
Állatjólét
Az 1305/2013/EU rendelet 33. cikke alapján támogatható állatjóléti kötelezettségvállalásoknak a termelési módszerek tekintetében magasabb szintű előírásokat kell magukban foglalniuk az alábbi területek egyikén:
a)
az állattartás természetes igényeivel összhangban lévő víz- és takarmányellátás, valamint állatgondozás;
b)
állatelhelyezési feltételek, mint például nagyobb férőhelyszükséglet, padozatfelületek, környezetgazdagító anyagok, természetes fény;
c)
kijárás a szabadba;
d)
az állatok megcsonkítását és/vagy kasztrálását elkerülő állattartási gyakorlatok, illetve amennyiben az állatok csonkítása vagy kasztrálása elkerülhetetlennek bizonyul, érzéstelenítő, fájdalomcsillapító és gyulladáscsökkentő gyógyszerek vagy immunalapú ivartalanítás alkalmazása.
11. cikk
Együttműködés
(1) A rövid ellátási láncok létrehozásához és fejlesztéséhez nyújtott, az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett támogatás kizárólag olyan ellátási láncokat érinthet, ahol legfeljebb egy közvetítő helyezkedik el a mezőgazdasági termelő és a fogyasztó között.
(2) A helyi piacok létrehozásához és fejlesztéséhez nyújtott, az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett támogatás olyan piacokra vonatkozhat, ahol:
a)
a vidékfejlesztési program meghatározza, hogy a termék származási gazdaságától számított hány kilométeres körzetben kell a feldolgozást és a végső fogyasztónak való értékesítést megvalósítani; vagy
b)
a vidékfejlesztési program megfelelően indokolt alternatív meghatározást vezet be.
(3) Az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének c) pontja címén nyújtott támogatások alkalmazásában a „kis piaci szereplő” a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (17) meghatározása szerinti mikrovállalkozás vagy a támogatási kérelem benyújtásakor gazdasági tevékenységet nem végző természetes személy.
(4) Az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett promóciós tevékenységek kizárólag olyan rövid ellátási láncok és helyi piacok vonatkozásában támogathatók, amelyek teljesítik az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt feltételeket.
12. cikk
A kölcsönös kockázatkezelési alapoknak nyújtott kereskedelmi hitelek
Amennyiben az 1305/2013/EU rendelet 38. és 39. cikkében említett kölcsönös kockázatkezelési alapokból kifizetendő pénzügyi kompenzáció kereskedelmi hitelekből valósul meg, a hitel futamideje egy és öt év között lehet.
13. cikk
Beruházások
Az 1305/2013/EU rendelet 45. cikke alkalmazásában:
a)
lízing esetén a lízingszerződéssel kapcsolatos egyéb költségek (például a lízingbe adó haszna, a kamat-refinanszírozási költségek, az általános költségek, a biztosítási díjak stb.) nem minősülnek támogatható kiadásnak;
b)
a tagállamok vidékfejlesztési programjukban meghatározzák, milyen feltételek mellett minősülhet a használt berendezés vásárlása támogatható kiadásnak;
c)
a tagállamoknak előírják, hogy az energiát fogyasztó vagy termelő, megújulóenergia-infrastruktúrába irányuló támogatott beruházásoknak meg kell felelniük bizonyos minimális energiahatékonysági szabványoknak, ha nemzeti szinten léteznek ilyen szabványok;
d)
az olyan berendezésekbe történő beruházások, amelyek elsődleges célja villamos energia biomasszából történő előállítása, csak abban az esetben támogathatók, ha a keletkező hőenergia legalább a tagállam által meghatározott minimális mértékben hasznosításra kerül;
e)
A tagállamok meghatározzák a bioenergia-termelésre felhasználható gabonafélék és más, magas keményítőtartalmú növények, cukornövények és olajnövények maximális arányát - a bioüzemanyagokat is ideértve - a különböző típusú berendezések esetében. Bioenergia-projekteknek kizárólag az uniós jogszabályokban - ideértve a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 17. cikkének (2)-(6) bekezdését is - előírt fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő bioenergia után nyújtható támogatás. Ebben az összefüggésben a vidékfejlesztési program stratégiai környezeti hatásvizsgálatának tartalmaznia kell egy erre vonatkozó általános értékelést.
14. cikk
Kötelezettségek átalakítása vagy kiigazítása
(1) A tagállamok abban az esetben engedélyezhetik az 1305/2013/EU rendelet 28., 29., 33. vagy 34. cikke szerinti kötelezettségvállalásnak egy másik kötelezettségvállalássá történő átalakítását a művelet időtartama alatt, ha teljesülnek a következő feltételek:
a)
az átalakítás kiemelkedően előnyös a környezet vagy az állatjólét szempontjából;
b)
a már meglévő kötelezettségvállalás jelentős megerősítését jelenti, és
c)
a jóváhagyott vidékfejlesztési program tartalmazza az érintett kötelezettségvállalásokat.
Az új kötelezettségvállalásnak az érintett intézkedés teljes időtartamára kell vonatkoznia, függetlenül attól, hogy az eredeti kötelezettségvállalás milyen hosszú időszak során valósult meg.
(2) A tagállamok abban az esetben engedélyezhetik az 1305/2013/EU rendelet 28., 29., 33. vagy 34. cikke szerinti kötelezettségvállalás kiigazítását annak végrehajtási időszaka során, ha a jóváhagyott vidékfejlesztési program biztosítja a kiigazítás lehetőségét, és a kiigazítás megfelelően indokolt az eredeti kötelezettségvállalás céljainak teljesítése szempontjából.
A kedvezményezettnek az eredeti kötelezettségvállalás fennmaradó időtartama alatt kell teljesítenie kiigazított kötelezettségvállalását.
A kiigazítás a kötelezettségvállalási időtartam meghosszabbításának formáját is öltheti.
15. cikk
A támogatás visszafizettetését nem igénylő helyzetek
(1) Amennyiben a kedvezményezett egy folyamatban lévő, valamely támogatás feltételét képező kötelezettségvállalás időszaka során növeli üzeme területét, a tagállam a kötelezettségvállalást a fennmaradó időszak tekintetében kiterjesztheti az újonnan csatolt területre is, vagy új kötelezettségvállalással helyettesítheti az eredetit. Ugyanez a szabály alkalmazandó abban az esetben is, amikor az üzemen belül nő a kötelezettségvállalás alá eső terület nagysága.
(2) A kötelezettségvállalás kizárólag a következő feltételek teljesülése esetén terjeszthető ki az (1) bekezdésben említett módon további területekre:
a)
az intézkedés a kötelezettségvállalás környezetvédelmi célját szolgálja;
b)
a kötelezettségvállalás jellege, a hátralévő időszak hossza és a hozzáadott terület mérete alapján kellően indokolt;
c)
nem veszélyezteti a támogatás feltételeinek való megfelelés ellenőrzésének hatékonyságát.
A kötelezettségvállalás eredeti időtartamát be kell tartani.
(3) Új kötelezettségvállalás abban az esetben léphet a meglévő helyébe az (1) bekezdésben leírt módon, ha az egész érintett területre vonatkozik, illetve ha annak feltételei nem kevésbé szigorúak az eredeti kötelezettségvállalásénál.
Ha az eredeti kötelezettségvállalás helyébe új kötelezettségvállalás lép, az újnak az érintett intézkedés teljes időtartamára kell vonatkoznia, függetlenül attól, hogy az eredeti kötelezettségvállalás milyen hosszú időtartam során valósult meg.
III. FEJEZET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
16. cikk
A kiadások támogathatósága
(1) A kedvezményezettek javára a 2007-2013-as programozási időszakban az 1698/2005/EK rendelet 52. és 63. cikkében előírt rendelkezések alapján tett jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a következő esetekben támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)
a 2014. január 1. és 2015. december 31. között teljesítendő kifizetések esetében, ha az 1698/2005/EK rendelet alapján elfogadott adott program érintett intézkedésére szánt keretösszeget már felhasználták;
b)
2015. december 31. után.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a következő feltételek mellett támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)
az ilyen kiadásokról rendelkezik a 2014-2020-as programozási időszakra vonatkozó adott vidékfejlesztési program;
b)
az EMVA-hozzájárulásnak az 1305/2013/EU rendelet szerinti megfelelő intézkedésre vonatkozó, e rendelet I. mellékletében meghatározott mértékét alkalmazzák;
c)
a tagállamok biztosítják, hogy a vonatkozó átmeneti intézkedések az irányítási és ellenőrzési rendszereik révén egyértelműen azonosítottak.
17. cikk
Horvátország
(1) A kedvezményezettek javára Horvátország által a 2007-2013-as programozási időszakban az 718/2007/EK bizottsági rendelet (19) 171. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és (4) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő rendelkezések alapján tett jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a következő esetekben támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)
a 2014. január 1. és 2016. december 31. között teljesítendő kifizetések esetében, ha az 718/2007/EK rendelet alapján elfogadott adott program érintett intézkedésére szánt keretösszeget már felhasználták;
b)
2016. december 31. után.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a következő feltételek mellett támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)
az ilyen kiadásokról rendelkezik a 2014-2020-as programozási időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program;
b)
az EMVA-hozzájárulásnak az 1305/2013/EU rendelet szerinti megfelelő intézkedésre vonatkozó, e rendelet I. mellékletében meghatározott mértékét alkalmazzák;
c)
Horvátország biztosítja, hogy a vonatkozó átmeneti intézkedések az irányítási és ellenőrzési rendszerei révén egyértelműen azonosítottak legyenek.
(3) A 2013. december 31. után felmerült és az IPARD program lezárásához, valamint a 718/2007/EK rendelet 191. cikkében említett utólagos értékeléshez szükséges kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a program technikai segítségnyújtási fejezete címén támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással, amennyiben a program rendelkezik ilyen kiadásról.
18. cikk
Utólagos értékelés
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 86. cikkének (5) bekezdésében említett utólagos értékelő jelentést 2016. december 31-ig kell benyújtani a Bizottságnak.
(2) Az utólagos értékeléseknek az 1698/2005/EK rendelet 87. cikkében említett összegzését legkésőbb 2017. december 31-ig kell elkészíteni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
19. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1974/2006/EK rendelet hatályát veszti.
A rendelet azonban továbbra is alkalmazandó a Bizottság által az 1698/2005/EK rendelet értelmében 2014. január 1. előtt jóváhagyott programok keretében végrehajtott műveletekre.
20. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.