DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) Nr. 1163/2014
af 22. oktober 2014
om tilsynsgebyrer
(ECB/2014/41)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (1), særlig artikel 4, stk. 3, andet afsnit, artikel 30 og artikel 33, stk. 2, andet afsnit,
under henvisning til den offentlige høring og den analyse, som er foretaget i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1024/2013, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EU) nr. 1024/2013 etablerer Den Fælles Tilsynsmekanisme (Single Supervisory Mechanism, SSM), som omfatter Den Europæiske Centralbank (ECB) og de kompetente nationale myndigheder.
(2)
I henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013 er ECB ansvarlig for SSM's effektive og konsekvente virkemåde for alle kreditinstitutter, finansielle holdingselskaber og blandede finansielle holdingselskaber i alle euroområdets medlemsstater samt i medlemsstater uden for euroområdet, som indgår et tæt samarbejde med ECB. De regler og procedurer, der gælder for samarbejdet mellem ECB og de kompetente nationale myndigheder inden for SSM og med de udpegede nationale myndigheder, er fastsat i Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (2).
(3)
I henhold til artikel 30 i forordning (EU) nr. 1024/2013 skal ECB opkræve et årligt tilsynsgebyr af kreditinstitutter, der er etableret i de deltagende medlemsstater, og filialer, som et kreditinstitut, der er etableret i en ikkedeltagende medlemsstat, har etableret i en deltagende medlemsstat. De gebyrer, som ECB opkræver, skal dække, men må ikke overstige, de udgifter, som ECB afholder i forbindelse med de opgaver, som overdrages til den i henhold til artikel 4-6 i forordning (EU) nr. 1024/2013.
(4)
Det årlige tilsynsgebyr bør bestå af et beløb, som betales årligt af alle kreditinstitutter, der er etableret i de deltagende medlemsstater, og filialer, som et kreditinstitut, der er etableret i en ikkedeltagende medlemsstat, har etableret i en deltagende medlemsstat, og som er omfattet af SSM's tilsyn.
(5)
Inden for SSM fordeles tilsynsansvaret mellem ECB og de enkelte kompetente nationale myndigheder på grundlag af enhederne under tilsyns signifikans.
(6)
ECB har kompetence til at føre direkte tilsyn med signifikante kreditinstitutter, finansielle holdingselskaber, blandede finansielle holdingselskaber, der er etableret i deltagende medlemsstater, og filialer i deltagende medlemsstater af signifikante kreditinstitutter, der er etableret i ikkedeltagende medlemsstater.
(7)
ECB overvåger ligeledes virkemåden for SSM, som omfatter alle kreditinstitutter, uanset om de er signifikante eller mindre signifikante. ECB har enekompetence vedrørende alle kreditinstitutter, der er etableret i de deltagende medlemsstater, til at meddele enheder tilladelse til at drive virksomhed som kreditinstitut, til at inddrage tilladelser og til at vurdere erhvervelser og afhændelser af kvalificerede andele.
(8)
De kompetente nationale myndigheder er ansvarlige for det direkte tilsyn med mindre signifikante enheder under tilsyn, uden at dette indskrænker ECB's beføjelser til at foretage direkte tilsyn i særlige tilfælde, hvor dette er nødvendigt af hensyn til den konsekvente anvendelse af høje tilsynsstandarder. Denne fordeling af tilsynsansvaret inden for SSM og de udgifter, som ECB afholder i forbindelse hermed, tages i betragtning ved fordelingen af det beløb, der skal dækkes ind via tilsynsgebyrer, mellem kategorierne af signifikante enheder under tilsyn og mindre signifikante enheder under tilsyn.
(9)
I henhold til artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1024/2013 skal ECB ved forordninger og afgørelser offentliggøre de detaljerede operationelle ordninger for gennemførelsen af de opgaver, som overdrages til den ved forordning (EU) nr. 1024/2013.
(10)
I henhold til artikel 30, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1024/2013 skal gebyrerne baseres på objektive kriterier i relation til det berørte kreditinstituts betydning og risikoprofil, herunder dets risikovægtede aktiver.
(11)
Gebyrerne beregnes på det højeste konsolideringsniveau i de deltagende medlemsstater. Det betyder, at hvis kreditinstitutter udgør en del af en koncern under tilsyn, der er etableret i en deltagende medlemsstat, skal der beregnes og betales ét gebyr på koncernniveau.
(12)
I forbindelse med beregning af det årlige tilsynsgebyr tages der ikke højde for datterselskaber, som er etableret i ikkedeltagende medlemsstater. I denne henseende og for at bestemme de relevante gebyrfaktorer for en koncern under tilsyn, bør delkonsoliderede data for alle datterselskaber og operationer, der kontrolleres af moderselskabet i de deltagende medlemsstater, tilvejebringes. Omkostningerne i forbindelse med at tilvejebringe sådanne delkonsoliderede data kan dog være høje, og enhederne under tilsyn bør derfor kunne vælge et gebyr, der er beregnet på grundlag af data, som er tilvejebragt på det højeste konsolideringsniveau i de deltagende medlemsstater, herunder datterselskaber, der er etableret i ikkedeltagende medlemsstater, selv om dette medfører et højere gebyr.
(13)
De institutter, der henvises til i artikel 2, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) er undtaget fra de tilsynsopgaver, der overdrages til ECB i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013, og ECB opkræver derfor ikke et gebyr af dem.
(14)
En forordning har almen gyldighed, er bindende i alle enkeltheder og umiddelbart gældende i alle euroområdets medlemsstater. Det er således det mest hensigtsmæssige retlige instrument til fastlæggelse af de praktiske retningslinjer for gennemførelsen af artikel 30 i forordning (EU) nr. 1024/2013.
(15)
I overensstemmelse med artikel 30, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1024/2013 berører denne forordning ikke de kompetente nationale myndigheders ret til at opkræve gebyrer i henhold til national lovgivning, eller i det omfang tilsynsopgaver ikke er blevet overdraget til ECB, eller i forbindelse med omkostningerne for at samarbejde med og bistå ECB, eller til at handle på dens instrukser i overensstemmelse med relevant EU-ret og under forbehold af ordninger til gennemførelse af forordning (EU) nr. 1024/2013, herunder artikel 6 og 12 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
DEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastsætter:
a)
ordningerne til beregning af den samlede størrelse af de årlige tilsynsgebyrer, som skal opkræves i forbindelse med enheder under tilsyn og koncerner under tilsyn
b)
metoden til og kriterierne for beregningen af det årlige tilsynsgebyr, som skal bæres af hver enkelt enhed under tilsyn og koncern under tilsyn
c)
proceduren for ECB's inddrivelse af de årlige tilsynsgebyrer.
2. Den samlede størrelse af de årlige tilsynsgebyrer omfatter det årlige tilsynsgebyr for hver enkelt signifikant enhed under tilsyn eller koncern under tilsyn og hver enkelt mindre signifikant enhed under tilsyn eller koncern under tilsyn og beregnes af ECB på det højeste konsolideringsniveau i de deltagende medlemsstater.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning finder de i forordning (EU) nr. 1024/2013 og forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) fastsatte definitioner anvendelse, medmindre andet fremgår, sammen med følgende definitioner:
1) »årligt tilsynsgebyr« (»annual supervisory fee«): det gebyr, som skal betales for hver enkelt enhed under tilsyn og koncern under tilsyn, og som beregnes efter de ordninger, der er fastsat i artikel 10, stk. 6
2) »årlige omkostninger« (»annual costs«): det beløb, som ECB skal have dækket ind via de årlige tilsynsgebyrer for en specifik gebyrperiode, og som fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5
3) »gebyrdebitor« (»fee debtor«): det gebyrbetalende kreditinstitut eller den gebyrbetalende filial, som defineret i overensstemmelse med artikel 4, og til hvilket eller hvilken gebyrmeddelelsen stiles
4) »gebyrfaktorer« (»fee factors«): de data vedrørende en enhed under tilsyn eller en koncern under tilsyn, der er defineret i artikel 10, stk. 3, litra a), som anvendes til at beregne det årlige tilsynsgebyr
5) »gebyrmeddelelse« (»fee notice«): en meddelelse, som udstedes til den relevante gebyrdebitor, der anfører det årlige tilsynsgebyr, som gebyrdebitor skal betale i overensstemmelse med denne forordning
6) »gebyrbetalende kreditinstitut« (»fee-paying credit institution«): et kreditinstitut, der er etableret i en deltagende medlemsstat
7) »gebyrbetalende filial« (»fee-paying branch«): en filial etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, der er etableret i en ikkedeltagende medlemsstat
8) »gebyrperiode« (»fee period«): et kalenderår
9) »første gebyrperiode« (»first fee period«): perioden fra den dato, hvor ECB overtager de opgaver, som den har fået overdraget ved forordning (EU) nr. 1024/2013, til udgangen af det kalenderår, hvor ECB overtager disse opgaver
10) »koncern af gebyrbetalende enheder« (»group of fee-paying entities«): i) en koncern under tilsyn og ii) et antal gebyrbetalende filialer, der antages at udgøre én filial i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3
11) »medlemsstat« (»Member State«): en EU-medlemsstat
12) »samlede aktiver (total assets)«: den samlede værdier af aktiver som fastsat i overensstemmelse med artikel 51 i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17). For så vidt angår en koncern af gebyrbetalende enheder omfatter de samlede aktiver ikke datterselskaber, der er etableret i ikkedeltagende medlemsstater og tredjelande
13) »samlet risikoeksponering« (»total risk exposure«): vedrørende en koncern af gebyrbetalende enheder og et gebyrbetalende kreditinstitut, som ikke er en del af en koncern af gebyrbetalende enheder, det beløb, som fastsættes på det højeste konsolideringsniveau i de deltagende medlemsstater, og som beregnes ifølge artikel 92, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4).
Artikel 3
Generel forpligtelse til at betale det årlige tilsynsgebyr
1. ECB opkræver et årligt tilsynsgebyr af hver enhed under tilsyn og koncern under tilsyn vedrørende hver gebyrperiode.
2. Det årlige gebyr for hver enhed under tilsyn og koncern under tilsyn specificeres i en gebyrmeddelelse udstedt til gebyrdebitor og som skal betales af denne. Gebyrmeddelelsen samt alle meddelelser og al kommunikation fra ECB, for så vidt angår tilsynsgebyrer, stiles til gebyrdebitor. Gebyrdebitor er ansvarlig for betaling af det årlige tilsynsgebyr.
3. Hvis et kreditinstitut har etableret to eller flere gebyrbetalende filialer i den samme medlemsstat, anses de for at være én filial. Hvis et kreditinstitut har flere gebyrbetalende filialer, der er etableret i forskellige deltagende medlemsstater, anses de ikke for at være én filial.
4. For så vidt angår denne forordning anses gebyrbetalende filialer for at være adskilt fra det samme kreditinstituts datterselskaber, som er etableret i den samme deltagende medlemsstat.
Artikel 4
Gebyrdebitor
1. Gebyrdebitoren, for så vidt angår det årlige tilsynsgebyr:
a)
er det gebyrbetalende kreditinstitut, hvis der er tale om et gebyrbetalende kreditinstitut, som ikke er en del af en koncern under tilsyn
b)
er den gebyrbetalende filial, hvis der er tale om en gebyrbetalende filial, som ikke er knyttet sammen med en anden gebyrbetalende filial
c)
bestemmes i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 2, hvis der er tale om en koncern af gebyrbetalende enheder under tilsyn.
2. Uanset de ordninger, som findes inden for en koncern af gebyrbetalende enheder, med hensyn til fordelingen af omkostninger, behandles en koncern af gebyrbetalende enheder som én enhed. Hver koncern af gebyrbetalende enheder skal udpege en gebyrdebitor for hele koncernen og meddele ECB gebyrdebitorens identitet. Gebyrdebitor skal være etableret i en deltagende medlemsstat. Denne meddelelse anses kun for at være gyldig, hvis:
a)
den anfører navnene på alle enheder under tilsyn i den koncern, som meddelelsen omfatter
b)
den er underskrevet på vegne af alle koncernens enheder under tilsyn
c)
den er modtaget af ECB senest 1. juli hvert år, for at den kan tages i betragtning i forbindelse med udstedelsen af gebyrmeddelelsen vedrørende den næstfølgende gebyrperiode.
Hvis ECB rettidigt har modtaget mere end én meddelelse pr. koncern af gebyrbetalende enheder, har den meddelelse forrang, som ECB har modtaget tættest på, men inden, fristen for modtagelsen.
3. Uanset stk. 2 forbeholder ECB sig ret til at bestemme gebyrdebitor.
DEL II
UDGIFTER OG OMKOSTNINGER
Artikel 5
Årlige omkostninger
1. De årlige omkostninger danner grundlag for fastsættelsen af de årlige tilsynsgebyrer og dækkes ind via indbetalingen af disse årlige tilsynsgebyrer.
2. Størrelsen af de årlige omkostninger bestemmes på grundlag af størrelsen af de årlige udgifter, som udgøres af de udgifter, som ECB har afholdt i den relevante gebyrperiode, og som er direkte eller indirekte knyttet til dens tilsynsopgaver.
Det samlede beløb for de årlige tilsynsgebyrer skal dække, men må ikke overstige, de udgifter, som ECB har afholdt i forbindelse med dens tilsynsopgaver i den relevante gebyrperiode.
3. Ved fastsættelsen af de årlige omkostninger tager ECB højde for:
a)
størrelsen af gebyrer vedrørende tidligere gebyrperioder, som ikke kunne inddrives
b)
modtagne rentebetalinger i overensstemmelse med artikel 14
c)
modtagne eller tilbagebetalte beløb i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3.
Artikel 6
Estimering og fastsættelse af de årlige omkostninger
1. Uden at dette berører ECB's rapporteringsforpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013, beregner ECB ved udgangen af hvert kalenderår de estimerede årlige omkostninger vedrørende gebyrperioden for det efterfølgende kalenderår.
2. Senest fire måneder efter udgangen af hver gebyrperiode bestemmer ECB de faktiske årlige omkostninger for denne gebyrperiode.
3. De estimerede årlige omkostninger og de faktiske årlige omkostninger danner grundlag for den i artikel 9, stk. 1, omhandlede beregning af det samlede beløb for de årlige tilsynsgebyrer.
DEL III
FASTSÆTTELSE AF DET ÅRLIGE TILSYNSGEBYR
Artikel 7
Nye enheder under tilsyn eller ændring af status
1. Såfremt der kun føres tilsyn med en enhed under tilsyn eller en koncern under tilsyn i en del af gebyrperioden, beregnes det årlige tilsynsgebyr i forhold til det antal hele måneder i gebyrperioden, hvor enheden under tilsyn eller koncernen under tilsyn var under tilsyn.
2. Såfremt en enhed under tilsyns eller en koncern under tilsyns status ændres fra signifikant til mindre signifikant eller omvendt som følge af ECB's beslutning herom, beregnes det årlige tilsynsgebyr på grundlag af det antal måneder, hvor enheden under tilsyn eller koncernen under tilsyn var en signifikant eller mindre signifikant enhed eller koncern den sidste dag i måneden.
3. Såfremt det opkrævede årlige tilsynsgebyr afviger fra det i overensstemmelse med stk. 1 eller 2 beregnede gebyrbeløb, foretager ECB en tilbagebetaling til gebyrdebitor eller udsteder en yderligere faktura til gebyrdebitor, som denne skal betale.
Artikel 8
Fordeling af de årlige omkostninger mellem signifikante og mindre signifikante enheder under tilsyn
1. Med henblik på beregningen af det årlige tilsynsgebyr, som skal betales for hver enkelt enhed under tilsyn og koncern under tilsyn, deles de årlige omkostninger i to dele, én for hver kategori af enheder under tilsyn og koncerner under tilsyn, på følgende måde:
a)
de årlige omkostninger, som skal dækkes via signifikante enheder under tilsyn
b)
de årlige omkostninger, som skal dækkes via mindre signifikante enheder under tilsyn.
2. Opdelingen af de årlige omkostninger i overensstemmelse med stk. 1 sker på grundlag af de omkostninger, der vedrører ECB's relevante funktioner, som varetager det direkte tilsyn med signifikante enheder under tilsyn og det indirekte tilsyn med mindre signifikante enheder under tilsyn.
Artikel 9
Opkrævning af beløb
1. Det samlede beløb af de årlige tilsynsgebyrer, som ECB opkræver, udgør summen af:
a)
de estimerede årlige omkostninger for indeværende gebyrperiode på grundlag af det godkendte budget for gebyrperioden
b)
et eventuelt overskud eller underskud fra den foregående gebyrperiode, som bestemmes ved at trække de faktiske årlige omkostninger vedrørende den foregående gebyrperiode fra estimatet af de årlige omkostninger, som er blevet opkrævet i den foregående gebyrperiode.
2. For hver kategori af enheder under tilsyn og koncerner under tilsyn træffer ECB beslutning om det samlede beløb, der skal opkræves via de årlige tilsynsgebyrer, og som offentliggøres på dets websted senest den 30. april i den relevante gebyrperiode.
Artikel 10
Det årlige tilsynsgebyr som skal betales vedrørende enheder under tilsyn eller koncerner under tilsyn
1. Det årlige tilsynsgebyr, som skal betales vedrørende hver signifikant enhed under tilsyn eller signifikant koncern under tilsyn, bestemmes ved at fordele beløbet, der skal opkræves fra hver kategori af signifikante enheder under tilsyn og signifikante koncerner under tilsyn, på de individuelle signifikante enheder under tilsyn og signifikante koncerner under tilsyn på grundlag af deres gebyrfaktorer.
2. Det årlige tilsynsgebyr, som skal betales vedrørende hver mindre signifikant enhed under tilsyn eller mindre signifikant koncern under tilsyn, bestemmes ved at fordele beløbet, der skal opkræves fra hver kategori af mindre signifikante enheder under tilsyn og mindre signifikante koncerner under tilsyn, på de individuelle mindre signifikante enheder under tilsyn og mindre signifikante koncerner under tilsyn på grundlag af deres gebyrfaktorer.
3. Gebyrfaktorerne på det højeste konsolideringsniveau i de deltagende medlemsstater beregnes på følgende grundlag:
a)
De gebyrfaktorer, som anvendes til at bestemme det årlige tilsynsgebyr, der skal betales vedrørende hver enkelt enhed under tilsyn eller koncern under tilsyn, er størrelsen på referencedatoen af:
i)
de samlede aktiver
ii)
den samlede risikoeksponering. For så vidt angår en gebyrbetalende filial antages den samlede risikoeksponering at være nul.
b)
Dataene vedrørende gebyrfaktorerne bestemmes og indsamles i henhold til en ECB-afgørelse, der fastsætter den anvendelige metode og de anvendelige procedurer. Denne afgørelse offentliggøres på ECB's websted.
c)
Med henblik på beregning af gebyrfaktorerne bør koncernerne under tilsyn som hovedregel undtage aktiver, der tilhører datterselskaber med hjemsted i ikke-deltagende medlemsstater og tredjelande. Koncerner under tilsyn kan beslutte ikke at undtage sådanne aktiver fra bestemmelsen af gebyrfaktorerne.
d)
For så vidt angår enheder under tilsyn eller koncerner under tilsyn, der klassificeres som mindre signifikante i henhold til artikel 6, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1024/2013, må gebyrfaktoren ikke overskride 30 mia. EUR.
e)
Den relative vægtning af gebyrfaktorerne er:
i)
samlede aktiver: 50 %
ii)
samlet risikoeksponering: 50 %.
4. Gebyrdebitorerne indberetter gebyrfaktorerne med referencedatoen 31. december i det foregående år og forelægger de relevante kompetente nationale myndigheder de krævede data med henblik på ECB's beregning af de årlige tilsynsgebyrer inden arbejdstids ophør den 1. juli året efter ovennævnte referencedato eller den næste bankdag, hvis den 1. juli ikke er en bankdag. Hvis enhederne under tilsyn udarbejder deres årsregnskab med udgangspunkt i en afslutning af regnskabsåret, der afviger fra kalenderåret, kan gebyrdebitorerne indberette gebyrfaktorer med en referencedato for deres afslutning af regnskabsåret. De kompetente nationale myndigheder skal forelægge disse data for ECB i overensstemmelse med procedurer, som fastsættes af ECB. Summen af alle gebyrdebitorers samlede aktiver og summen af alle gebyrdebitorers samlede risikoeksponering offentliggøres straks på ECB's websted.
5. Såfremt en gebyrdebitor ikke indberetter gebyrfaktorerne, bestemmer ECB gebyrfaktorerne i overensstemmelse med den metodologi, der fastsættes i ECB-afgørelsen. Manglende indberetning af gebyrfaktorerne i henhold til denne artikels stykke 4 anses for at være en overtrædelse af denne forordning.
6. Det årlige tilsynsgebyr, der skal betales af hver gebyrdebitor, beregnes efter nedenstående metode.
a)
Det årlige tilsynsgebyr er summen af minimumsgebyrkomponenten og den variable gebyrkomponent.
b)
Minimumsgebyrkomponenten beregnes som en fast procentdel af den samlede størrelse af de årlige tilsynsgebyrer for hver kategori af enheder under tilsyn og koncerner under tilsyn, jf. artikel 8 og 9. For kategorien signifikante enheder under tilsyn og signifikante koncerner under tilsyn er den faste procentdel 10 %. Beløbet fordeles ligeligt mellem alle gebyrdebitorer. For signifikante enheder under tilsyn og signifikante koncerner under tilsyn med samlede aktiver, som ikke overstiger 10 mia. EUR, halveres minimumsgebyrkomponenten. For kategorien mindre signifikante enheder under tilsyn og mindre signifikante koncerner under tilsyn er den faste procentdel 10 %. Dette beløb fordeles ligeligt mellem alle gebyrdebitorer. Minimumsgebyrkomponenten udgør den nedre grænse for det årlige tilsynsgebyr pr. gebyrdebitor.
c)
Den variable gebyrkomponent er differensen mellem den samlede størrelse af de årlige tilsynsgebyrer for hver kategori af enheder under tilsyn, jf. artikel 8 og 9, og minimumsgebyrkomponenten i samme kategori. Den variable gebyrkomponent fordeles på de enkelte gebyrdebitorer i hver kategori i forhold til hver enkelt gebyrdebitors andel i summen af alle gebyrdebitorers vægtede gebyrfaktorer som fastsat ifølge stk. 3.
På grundlag af den beregning, der udføres i overensstemmelse med de foregående stykker, og de gebyrfaktorer, der indberettes i overensstemmelse med denne artikels stk. 4, træffer ECB beslutning om det årlige tilsynsgebyr, som hver gebyrdebitor skal betale. Det årlige tilsynsgebyr, som skal betales, meddeles til gebyrdebitoren via gebyrmeddelelsen.
DEL IV
SAMARBEJDE MED KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
Artikel 11
Samarbejde med kompetente nationale myndigheder
1. ECB tager kontakt til de kompetente nationale myndigheder, før den træffer afgørelse om gebyrernes endelige størrelse, for at sikre, at tilsynet er omkostningseffektivt og rimeligt for alle berørte kreditinstitutter og filialer. Med henblik herpå udvikler og implementerer ECB en passende kommunikationskanal i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder.
2. De kompetente nationale myndigheder skal bistå ECB i opkrævningen af gebyrer, hvis ECB anmoder herom.
3. For så vidt angår kreditinstitutter i en deltagende medlemsstat uden for euroområdet, hvis tætte samarbejde med ECB hverken er suspenderet eller afsluttet, udsteder ECB instrukser til den kompetente nationale myndighed i denne medlemsstat vedrørende indsamlingen af gebyrfaktorer og fakturering af det årlige tilsynsgebyr.
DEL V
FAKTURERING
Artikel 12
Gebyrmeddelelse
1. ECB udsteder en årlig gebyrmeddelelse til hver enkelt gebyrdebitor.
2. I gebyrmeddelelsen anføres det, hvordan det årlige tilsynsgebyr skal betales. Gebyrdebitor skal overholde de i gebyrmeddelelsen anførte krav med hensyn til betalingen af det årlige tilsynsgebyr.
3. Gebyrdebitor skal betale det ifølge gebyrmeddelelsen skyldige beløb senest 35 dage efter datoen for udstedelsen af gebyrmeddelelsen.
Artikel 13
Notifikation af gebyrmeddelelsen
1. Gebyrdebitor er ansvarlig for at have opdaterede kontaktoplysninger til brug for modtagelse af gebyrmeddelelsen og fremsender alle ændringer i kontaktoplysningerne til ECB (dvs. navn, funktion, organisatorisk enhed, adresse, e-mailadresse, telefonnummer, faxnummer). Gebyrdebitor fremsender alle ændringer i kontaktoplysningerne til ECB senest 1. juli i hver gebyrperiode. Disse kontaktoplysninger skal henvise til en fysisk person eller helst til en funktion inden for gebyrdebitorens organisation.
2. ECB notificerer gebyrmeddelelsen på en af følgende måder: a) elektronisk eller med et lignende kommunikationsmiddel, b) pr. fax, c) med ekspres kurertjeneste, d) ved anbefalet brev med en form for kvittering for modtagelse, e) ved forkyndelse eller personlig levering. Gebyrmeddelelsen er gyldig uden underskrift.
Artikel 14
Renter ved manglende betaling
Uden at dette berører andre sanktionsmuligheder, som ECB måtte råde over, pålægges der ved delvis betaling, manglende betaling eller manglende overholdelse af betalingsbetingelserne, der er fastsat i gebyrmeddelelsen, dagsrenter på det udestående beløb af det årlige tilsynsgebyr der udgør renten for ECB's primære markedsoperationer plus 8 procentpoint fra forfaldsdatoen.
DEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 15
Sanktioner
Ved overtrædelse af denne forordning kan ECB pålægge enheder under tilsyn sanktioner i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 (5) suppleret af forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17).
Artikel 16
Overgangsbestemmelser
1. Gebyrmeddelelsen for den første gebyrperiode udstedes sammen med gebyrmeddelelsen for gebyrperioden 2015.
2. For at ECB kan begynde at opkræve det årlige tilsynsgebyr, skal hver koncern af gebyrbetalende enheder udpege en gebyrdebitor for koncernen og meddele ECB gebyrdebitorens identitet senest 31. december 2014 i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2.
3. Gebyrdebitor fremsender de i artikel 13, stk. 1, nævnte data første gang senest 1. marts 2015.
Artikel 17
Rapportering og gennemgang
1. I henhold til artikel 20, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1024/2013 forelægger ECB hvert år Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Kommissionen og Eurogruppen en rapport om den forventede udvikling i tilsynsgebyrernes struktur og størrelse.
2. ECB foretager senest 2017 en gennemgang af denne forordning, navnlig med hensyn til metoden til og kriterierne for beregningen af de årlige tilsynsgebyrer, som ECB skal opkræve af hver enkelt enhed og koncern under tilsyn.
Artikel 18
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på dagen efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 22. oktober 2014.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1163/2014/EU RENDELETE
(2014. október 22.)
a felügyeleti díjakról
(EKB/2014/41)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, 30. cikkére és 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
tekintettel az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban lefolytatott nyilvános konzultációra és elemzésre,
mivel:
(1)
Az 1024/2013/EU rendelet az Európai Központi Bankból (EKB) és az illetékes nemzeti hatóságokból álló egységes felügyeleti mechanizmust hoz létre.
(2)
Az 1024/2013/EU rendelet alapján az EKB felelős az egységes felügyeleti mechanizmus hatékony és konzisztens működéséért valamennyi hitelintézet, pénzügyi holdingtársaság és vegyes pénzügyi holdingtársaság tekintetében az összes euroövezeti tagállamban, valamint a nem euroövezeti, az EKB-val szoros együttműködést kialakított tagállamban. Az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok között az egységes felügyeleti mechanizmuson belül történő együttműködésre, valamint a kijelölt nemzeti hatóságokkal történő együttműködésre vonatkozó szabályokat és eljárásokat az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (EKB/2014/17) (2) rögzíti.
(3)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikke úgy rendelkezik, hogy az EKB éves felügyeleti díjat vet ki a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézetekre, valamint a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban bejegyzett olyan fiókokra, amelyeket a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet hozott létre. Az EKB által kivetett díjakat azon kiadások finanszírozására kell felhasználni, amelyek az EKB-nál az 1024/2013/EU rendelet 4-6. cikke által rá ruházott feladatok ellátásával összefüggésben merülnek fel, és a díjak nem haladhatják meg e kiadások összegét.
(4)
Az éves felügyeleti díjnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező valamennyi hitelintézet, valamint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézetek által a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban létrehozott és az egységes felügyeleti mechanizmus keretében felügyelt fiókok által évente fizetendő összeget kell magában foglalnia.
(5)
Az egységes felügyeleti mechanizmuson belül az EKB és az egyes illetékes nemzeti hatóságok felügyeleti feladatai a felügyelt szervezetek jelentősége alapján kerülnek kiosztásra.
(6)
Az EKB közvetlen felügyeleti hatáskörökkel rendelkezik a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező jelentős hitelintézetek, pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok, valamint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban székhellyel rendelkező jelentős hitelintézeteknek a mechanizmusban részt vevő tagállamokban található fiókjai vonatkozásában.
(7)
Az EKB emellett felvigyázza a valamennyi - akár jelentős, akár kevésbé jelentős - hitelintézetet magában foglaló egységes felügyeleti mechanizmus működését. Az EKB kizárólagos hatáskörébe tartozik a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező valamennyi hitelintézet vonatkozásában a szervezetek részére a hitelintézeti tevékenység megkezdésére vonatkozó engedély kiadása, az engedély visszavonása, valamint a befolyásoló részesedések megszerzésének és eladásának értékelése.
(8)
Az illetékes nemzeti hatóságok felelősek a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek közvetlen felügyeletéért, az EKB arra vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, hogy konkrét esetekben közvetlen felügyeletet gyakoroljon, amennyiben az a magas színvonalú felügyelet következetes biztosításához szükséges. A felügyeleti díjakon keresztül beszedendő összegnek a jelentős felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek egyes kategóriái közötti megosztása során az egységes felügyeleti mechanizmuson belül a felügyeleti feladatok e megosztása és az EKB-nál ezzel összefüggésben felmerült kiadások figyelembevételre kerültek.
(9)
Az 1024/2013/EU rendelet 33. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az EKB rendeletek és határozatok révén közzéteszi az 1024/2013/EU rendeletben rá ruházott feladatok végrehajtására vonatkozó részletes operatív rendelkezéseket.
(10)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (3) bekezdése alapján a díjaknak a szóban forgó hitelintézet jelentőségéhez és kockázati profiljához, ezen belül a kockázattal súlyozott eszközállományához kapcsolódó objektív kritériumokon kell alapulnia.
(11)
A díjakat a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli konszolidáció legmagasabb szintjén kell kiszámítani. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a hitelintézetek a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező felügyelt csoport részei, úgy csoportszinten egy díj kerül kiszámításra és megfizetésre.
(12)
Az éves felügyeleti díj kiszámítása során a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban létrehozott leányvállalatok nem kerülnek figyelembevételre. E tekintetben az egy felügyelt csoport adott díjtényezői meghatározása érdekében az anyavállalat által ellenőrzött, a mechanizmusban részt vevő tagállamokban található valamennyi leányvállalatra és műveletre vonatkozó szubkonszolidált adatot szolgáltatni kell. Ugyanakkor az ilyen szubkonszolidált adat előállításának a költsége magas lehet, így emiatt a felügyelt szervezeteknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli - ideértve a részt nem vevő tagállamokban található leányvállalatokat is - konszolidáció alapján történő díjszámítást válasszák, még abban az esetben is, ha ez magasabb fizetendő díjat eredményez.
(13)
Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelvének (3) 2. cikke (5) bekezdésében hivatkozott intézmények ki lettek zárva az 1024/2013/EU rendelettel összhangban az EKB-ra ruházott felügyeleti feladatok hatálya alól, erre tekintettel az EKB számukra nem fog díjakat kiszabni.
(14)
A rendelet általános hatállyal bír, teljes egészében kötelező és valamennyi euroövezeti tagállamban közvetlenül alkalmazandó. Így megfelelő jogi eszközt jelent az 1024/2013/EU rendelet 30. cikke végrehajtása gyakorlati részletes szabályainak rögzítéséhez.
(15)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (5) bekezdésével összhangban ez a rendelet nem érinti az illetékes nemzeti hatóságok azon jogát, hogy díjakat számítsanak fel a nemzeti joggal összhangban és olyan mértékben, amennyiben a felügyeleti feladatokat nem ruházták át az EKB-ra, illetve az EKB-val való együttműködésből, a neki nyújtott segítségből és az EKB utasításai alapján történő eljárásból eredő költségek kapcsán, összhangban a vonatkozó uniós joggal, valamint az 1024/2013/EU rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések alapján, beleértve annak 6. és 12. cikkét is,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) E rendelet rögzíti:
a)
a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok vonatkozásában kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének kiszámítására vonatkozó szabályokat;
b)
az egyes felügyelt szervezetek és az egyes felügyelt csoportok által viselendő éves felügyeleti díj összegének kiszámítására vonatkozó módszertant és kritériumokat;
c)
az éves felügyeleti díjak EKB általi beszedésére vonatkozó eljárást.
(2) Az éves felügyeleti díjak teljes összege magában foglalja az éves felügyeleti díjat valamennyi jelentős felügyelt szervezet vagy csoport és valamennyi kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezet vagy csoport tekintetében, és azt az EKB a konszolidációnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belüli legmagasabb szintjén számítja ki.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában eltérő rendelkezés hiányában az 1024/2013/EU rendeletben, valamint a 468/2014/EU rendeletben (EKB/2014/17) szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, az alábbi fogalommeghatározásokkal együtt:
1. „éves felügyeleti díj”: a minden egyes felügyelt szervezet és minden egyes felügyelt csoport tekintetében fizetendő, a 10. cikk (6) bekezdésében rögzített szabályoknak megfelelően kiszámított díj;
2. „éves költségek”: az EKB által valamely meghatározott díjfizetési időszak tekintetében az éves felügyeleti díjon keresztül beszedendő, a 5. cikk rendelkezéseivel összhangban meghatározott összeg;
3. „díjfizetésre kötelezett”: a 4. cikkel összhangban meghatározott díjfizető hitelintézet vagy díjfizető fióktelep, amely a díjfizetési felhívás címzettje;
4. „díjtényezők”: a felügyelt szervezetre vagy a felügyelt csoportra vonatkozó, a 10. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott, az éves felügyeleti díj kiszámításához felhasznált adatok;
5. „díjfizetési felhívás”: az e rendelettel összhangban az érintett díjfizetésre kötelezett részére kibocsátott, és általa megfizetendő éves felügyeleti díjat megjelölő felhívás;
6. „díjfizető hitelintézet”: a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet;
7. „díjfizető fióktelep”: a mechanizmusban részt nem vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban létrehozott fióktelepe;
8. „díjfizetési időszak”: egy naptári év;
9. „első díjfizetési időszak”: azon időpont, amikor az EKB átveszi az 1024/2013/EU rendelettel rá ruházott feladatokat, és azon naptári év vége közötti időszak, amelyben az EKB e feladatokat átvette;
10. „díjfizető szervezetek csoportja”: i. egy felügyelt csoport, és ii. számos díjfizető fióktelep, amelyek a 3. cikk (3) bekezdésének értelmében egy fióktelepnek minősülnek;
11. „tagállam”: az Unió egy tagállama;
12. „teljes eszközállomány”: az eszközök teljes értéke a 468/2014/EU rendelet 51. (EKB/2014/17) cikkében meghatározottaknak megfelelően. Díjfizető szervezetek csoportja esetében a teljes eszközállomány nem foglalja magában a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban és harmadik országokban létrehozott fióktelepeket;
13. „teljes kockázati kitettség”: díjfizető szervezetek csoportja és díjfizető szervezetek csoportjához nem tartozó díjfizető hitelintézet esetében a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli konszolidáció legmagasabb szintjén az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (4) 92. cikkének (3) bekezdése alkalmazásával kiszámított érték.
3. cikk
Az éves felügyeleti díj fizetésére vonatkozó általános kötelezettség
(1) Az EKB az éves felügyeleti díjat miden egyes díjfizetési időszakban minden egyes felügyelt szervezet és minden egyes felügyelt csoport vonatkozásában megállapítja.
(2) Az egyes felügyelt szervezetekre és felügyelt csoportokra vonatkozó éves felügyeleti díj a díjfizetésre kötelezett részére megküldött és az általa fizetendő díjfizetési felszólításban kerül meghatározásra. A díjfizetésre kötelezett lesz a díjfizetési felszólítás, valamint az EKB által a felügyeleti díjak vonatkozásában megküldött bármely felszólítás vagy tájékoztatás címzettje. A díjfizetésre kötelezett felel az éves felügyeleti díj megfizetéséért.
(3) Ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő ugyanazon tagállamban található két vagy több díjfizető fióktelepe egy fióktelepnek tekintendő. Ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő különböző tagállamokban székhellyel rendelkező díjfizető fióktelepei nem tekintendők egy fióktelepnek.
(4) E rendelet alkalmazásában a díjfizető fióktelepek az ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő ugyanazon tagállamban található díjfizető leányvállalataitól elkülönültnek tekintendők.
4. cikk
Díjfizetésre kötelezett
(1) Az éves felügyeleti díj tekintetében a díjfizetésre kötelezett:
a)
a felügyelt csoporthoz nem tartozó díjfizető hitelintézet esetében a díjfizető hitelintézet;
b)
más díjfizető fiókteleppel össze nem vont díjfizető fiók esetében a díjfizető fiók;
c)
díjfizető szervezetek felügyelt csoportja esetében a (2) bekezdés rendelkezéseivel összhangban kerül megállapításra.
(2) A díjfizető szervezetek csoportján belüli, a költségek elosztására vonatkozó megállapodások sérelme nélkül a díjfizető szervezetek csoportját egy egységként kell kezelni. A díjfizető szervezetek valamennyi csoportja kijelöli a csoport egésze tekintetében díjfizetésre kötelezettet, és értesíti az EKB-t a díjfizetésre kötelezett személyéről. A díjfizetésre kötelezett jogalany székhelyének a mechanizmusban részt vevő tagállamban kell lennie. Az értesítés csak akkor minősül érvényesnek, ha:
a)
tartalmazza az értesítés hatálya alá tartozó csoport valamennyi felügyelt szervezetének nevét;
b)
a csoport valamennyi felügyelt szervezete nevében aláírták;
c)
legkésőbb minden év július 1-jéig beérkezik az EKB-hoz annak érdekében, hogy a következő díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítás kibocsátása során figyelembevételre kerülhessen.
Amennyiben a díjfizető szervezetek csoportjára vonatkozóan egynél több értesítés érkezik be időben az EKB-hoz, a határidőhöz legközelebb, azonban azt megelőzően az EKB-hoz beérkezett értesítés az irányadó.
(3) Az EKB - a (2) bekezdés sérelme nélkül - fenntartja a jogot a díjfizetésre kötelezett meghatározására.
II. RÉSZ
KIADÁSOK ÉS KÖLTSÉGEK
5. cikk
Éves költségek
(1) Az éves felügyeleti díjak meghatározásának alapját az éves költségek képezik, amelyek ezen éves felügyeleti díjak fizetésén keresztül kerülnek beszedésre.
(2) Az éves költségek összege az éves kiadások összege alapján kerül meghatározásra, amely az EKB-nál az adott díjfizetési időszakban felmerült, a felügyeleti feladataival közvetlenül vagy közvetetten összefüggő bármely kiadásokból áll.
Az éves felügyeleti díjak teljes összegének fedeznie kell, de nem haladhatja meg az EKB-nál az adott díjfizetési időszak során a felügyeleti feladataival összefüggésben felmerült kiadásokat.
(3) Az éves költségek meghatározása során az EKB figyelembe veszi:
a)
a korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegeit;
b)
a 14. cikkel összhangban befolyt kamatfizetéseket;
c)
a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegeket.
6. cikk
Az éves költségek becslése és meghatározása
(1) Az 1024/2013/EU rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettségei sérelme nélkül az EKB minden naptári év végéig kiszámítja a becsült éves költségeket a következő naptári évre vonatkozó díjfizetési időszak tekintetében.
(2) A díjfizetési időszak végétől számított négy hónapon belül az EKB meghatározza az adott díjfizetési időszakra vonatkozó tényleges éves költségeket.
(3) A becsült éves költségek és a tényleges éves költségek szolgálnak a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában hivatkozott számítás alapjául.
III. RÉSZ
AZ ÉVES FELÜGYELETI DÍJ MEGHATÁROZÁSA
7. cikk
Új felügyelt szervezetek vagy a jogállás megváltozása
(1) Amennyiben valamely felügyelt szervezet vagy egy felügyelt csoport csak a díjfizetési időszak egy részében minősül felügyelt szervezetnek, az éves felügyeleti díjat a díjfizetési időszak azon teljes hónapjainak száma alapján kell kiszámítani, amelyek alatt a felügyelt szervezet vagy a felügyelt csoport felügyelet alatt áll.
(2) Amennyiben az EKB erre vonatkozó határozata következtében valamely felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport jogállása jelentősről kevésbé jelentősre változik vagy fordítva, az éves felügyeleti díjat azon hónapok száma alapján kell kiszámítani, amelyek utolsó napján a felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport jelentős vagy kevésbé jelentősnek minősülő szervezet vagy csoport volt.
(3) Amennyiben a kivetett éves felügyeleti díj összege eltér az (1) vagy a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított díj összegétől, az EKB-nak a díjfizetésre kötelezett részére visszatérítést kell nyújtania, vagy a díjfizetésre kötelezett által megfizetendő kiegészítő számlát kell kibocsátania.
8. cikk
Az éves költségek megosztása a jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek között
(1) Az egyes felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok vonatkozásában fizetendő éves felügyeleti díj összegének kiszámítása érdekében az éves költségeket két részre kell osztani, a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok két kategóriájának megfelelően, az alábbiak szerint:
a)
a jelentős felügyelt szervezetektől beszedendő éves költségek;
b)
a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetektől beszedendő éves költségek.
(2) Az éves költségek (1) bekezdés szerinti megosztására az EKB vonatkozó funkcióihoz rendelt költségek alapján kerül sor, amelyek a jelentős felügyelt szervezetek közvetlen felügyeletét és a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek közvetett felügyeletét ellátják.
9. cikk
Kivetendő összegek
(1) Az EKB által kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összege az alábbiak összege:
a)
az aktuális díjfizetési időszakra vonatkozó, az adott díjfizetési időszak jóváhagyott költségvetése alapján számított becsült éves költségek;
b)
a megelőző díjfizetési időszakból származó esetleges többlet vagy hiány, amely a megelőző díjfizetési időszak tekintetében felmerült tényleges éves költségeknek a megelőző díjfizetési időszakban kivetett becsült éves költségekből történő levonása útján kerül kiszámításra.
(2) A felügyelt szervezetek és a felügyelt csoportok adott kategóriája vonatkozásában az EKB a kivetendő éves felügyeleti díj teljes összegét az éves felügyeleti díj által határozza meg, amelyet a vonatkozó díjfizetési időszak április 30-áig a honlapján közzétesz.
10. cikk
A felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díj
(1) Az egyes jelentős felügyelt szervezetek vagy jelentős felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjat oly módon kell megállapítani, hogy a jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok kategóriájára kiszabandó összeget a díjtényezőik alapján hozzá kell rendelni az egyes jelentős felügyelt szervezetekhez és jelentős felügyelt csoportokhoz.
(2) Az egyes kevésbé jelentős felügyelt szervezetek vagy kevésbé jelentős felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjat oly módon kell megállapítani, hogy a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentős felügyelt csoportok kategóriájára kiszabandó összeget a díjtényezőik alapján hozzá kell rendelni az egyes kevésbé jelentős felügyelt szervezetekhez és a kevésbé jelentős felügyelt csoportokhoz.
(3) A díjtényezők a konszolidációnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belüli legmagasabb szintjén, a következő alapon kerülnek kiszámításra.
a)
Az egyes felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díj kiszámításához használt díjtényezők a referencia-időpontban a következők összegének felelnek meg:
i.
teljes eszközállomány;
ii.
teljes kockázati kitettség. Díjfizető fióktelep esetében a teljes kockázati kitettség nullának tekintendő.
b)
A díjtényezőkre vonatkozó adatokat egy, az alkalmazandó módszereket és eljárásokat leíró EKB határozatban foglaltakkal összhangban kell meghatározni és összegyűjteni. Ezt a határozatot közzéteszik az EKB honlapján.
c)
A díjtényezők kiszámítása érdekében a felügyelt csoportoknak főszabály szerint ki kell zárniuk a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban és harmadik országokban létrehozott leányvállalatokat. A felügyelt csoportok dönthetnek akként is, hogy a díjtényezők megállapítása érdekében nem zárják ki ezeket az eszközöket.
d)
Az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (4) bekezdése alapján kevésbé jelentősnek minősített felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok esetében a teljes eszközállományra vonatkozó díjtényező nem haladhatja meg a 30 milliárd eurót.
e)
A díjtényezők tekintetében használt relatív súlyozás a következő:
i.
teljes eszközállomány: 50 %;
ii.
teljes kockázati kitettség: 50 %.
(4) A díjfizetésre kötelezettek a díjtényezőket a megelőző év december 31-i referencia-időponttal bocsátják rendelkezésre, és az előírt adatokat az említett referencia-időpontot követő év július 1-jén vagy - amennyiben július 1-je nem munkanap - a következő munkanapon munkaidő végéig benyújtják az EKB-nak az éves felügyeleti díj kiszámításával érintett illetékes nemzeti hatóságnak. Amennyiben a felügyelt szervezetek az éves beszámolójukat a naptári évtől eltérő számviteli év vége alapján állítják össze, a díjfizetésre kötelezettek a díjtényezőket a számviteli év végére vonatkozó referencia-időponttal bocsáthatják rendelkezésre. Az illetékes nemzeti hatóságok ezeket az adatokat az EKB által megállapítandó eljárásokkal összhangban megküldik az EKB-nak. Az összes díjfizetésre kötelezett teljes eszközállományának összege és az összes díjfizetésre kötelezett teljes kockázati kitettségének összege közzétételre kerül az EKB honlapján.
(5) Amennyiben egy díjfizetésre kötelezett nem bocstája rendelkezésre a díjtényezőket, úgy az EKB az EKB-határozatban foglalt módszertannak megfelelően határozza meg a díjtényezőket. A díjtényezők ezen cikk (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően történő rendelkezésre bocsátásának elmulasztása az ezen rendelet megsértésének tekintendő.
(6) Az egyes díjfizetésre kötelezettek által fizetendő éves felügyeleti díj kiszámítását az alábbiakban vázoltaknak megfelelően kell elvégezni.
a)
Az éves felügyeleti díj a minimális díjösszetevő és a változó díjösszetevő összege.
b)
A minimális díjösszetevő a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok adott kategóriája éves felügyeleti díjai teljes összegének rögzített százalékaként számítandó ki a 8. és a 9. cikkben foglaltaknak megfelelően meghatározva. A jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok kategóriája esetében a rögzített százalék 10 %. Ez az összeg egyenlően kerül elosztásra valamennyi díjfizetésre kötelezett között. A 10 milliárd EUR, vagy ennél kevesebb összes eszközzel rendelkező jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok vonatkozásában a minimális díjösszetevő megfelezésre kerül. A kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentősek minősülő felügyelt csoportok kategóriája esetében a rögzített százalék 10 %. Ez az összeg egyenlően kerül elosztásra a díjfizetésre kötelezettek között. A minimális díjösszetevő az egyes díjfizetésre kötelezettekre vonatkozó éves felügyeleti díj alsó határának felel meg.
c)
A változó díjösszetevő az egyes felügyelt szervezetek adott kategóriájára vonatkozó, a 8. és a 9. cikkben foglaltaknak megfelelően meghatározott éves felügyeleti díjak teljes összegének és az ugyanazon kategória minimális díjösszetevőjének a különbsége. A változó díjösszetevőt az egyes díjfizetésre kötelezetteknek az összes díjfizetésre kötelezett (3) bekezdés alapján kiszámított súlyozott díjtényezői összegében való részesedése alapján rendelik az adott kategória egyes díjfizetésre kötelezettjeihez.
Az előző bekezdéseknek megfelelően elvégzett számítások alapján, valamint az ezen cikk (4) bekezdésében meghatározott díjtényezőkkel összhangban az EKB dönt az egyes díjfizetésre kötelezettek által fizetendő éves felügyeleti díjról. A fizetendő éves felügyeleti díjról a díjfizetési felszólításban adnak tájékoztatást a díjfizetésre kötelezettnek.
IV. RÉSZ
EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOKKAL
11. cikk
Együttműködés az illetékes nemzeti hatóságokkal
(1) Az EKB a végső díj szintjének meghatározása előtt megbeszéléseket folytat az illetékes nemzeti hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy a felügyelet valamennyi érintett hitelintézet és fióktelep számára költséghatékony és ésszerű legyen. Ennek érdekében az EKB az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködésben kialakítja és megvalósítja a kapcsolattartás megfelelő csatornáját.
(2) Az illetékes nemzeti hatóságok az EKB kérésére segítséget nyújtanak az EKB-nak a díjak kivetését illetően.
(3) A mechanizmusban részt nem vevő olyan tagállamokban található hitelintézetek esetében, amely tagállamoknak az EKB-val folytatott szoros együttműködése nem került felfüggesztésre vagy megszüntetésre, az EKB utasításokat ad az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságának a díjtényezők összegyűjtését és az éves felügyeleti díj számlázását illetően.
V. RÉSZ
SZÁMLÁZÁS
12. cikk
Díjfizetési felszólítás
(1) Az EKB évente díjfizetési felszólítást bocsát ki minden díjfizetésre kötelezett részére.
(2) A díjfizetési felszólítás meghatározza az éves felügyeleti díj megfizetésének módját. A díjfizetésre kötelezettnek eleget kell tennie a díjfizetési felszólításban az éves felügyeleti díj megfizetése tekintetében meghatározott követelményeknek.
(3) A díjfizetési felszólítás alapján esedékes összeget a díjfizetésre kötelezettnek a díjfizetési felszólítás kibocsátásától számított 35 napon belül kell megfizetnie.
13. cikk
A díjfizetési felszólítás közlése
(1) A díjfizetésre kötelezett felelős a díjfizetési felszólítás benyújtására vonatkozó kapcsolattartási adatok naprakész nyilvántartásáért, és tájékoztatja az EKB-t minden, a kapcsolattartási adatokban (név, beosztás, szervezeti egység, cím, e-mail cím, telefonszám, faxszám), bekövetkezett változásról. A díjfizetésre kötelezett valamennyi díjfizetési időszakban legkésőbb július 1-jéig tájékoztatja az EKB-t a kapcsolattartási adatokban bekövetkezett változásokról. Ezek a kapcsolattartási adatok egy természetes személyre, illetve lehetőség szerint a díjfizetésre kötelezett egy szervezeti egységére kell, hogy vonatkozzanak.
(2) Az EKB a díjfizetési felszólítást az alábbi módok egyikének megfelelően közli: a) elektronikus úton vagy egyéb hasonló távközlési eszköz útján, b) faxon, c) futárszolgálat útján, d) tértivevényes ajánlott levélben, e) nyomtatott példány kézbesítése vagy személyes átadása útján. A díjfizetési felszólítás aláírás nélkül is hiteles.
14. cikk
Nemfizetés esetén fizetendő kamat
Az EKB rendelkezésére álló egyéb jogorvoslatok sérelme nélkül a részleges fizetés, nemfizetés vagy a díjfizetési felszólításban meghatározott fizetési feltételek nemteljesítése esetén az éves felügyeleti díj fennmaradó összege után a fizetés esedékessége napjától napi szinten számított, az EKB fő refinanszírozási műveleteinek kamatlába plusz 8 százalék mértékű kamatot kell fizetni.
VI. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
15. cikk
Szankciók
E rendelet megsértése esetén az EKB a 468/2014/EU rendelettel (EKB/2014/17) kiegészített 2532/98/EK tanácsi rendelettel (5) összhangban szankciókat róhat ki a felügyelt szervezetekre.
16. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Az első díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítás a 2015-ös díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítással együtt kerül kibocsátásra.
(2) Az EKB számára az éves felügyeleti díj kivetése megkezdésének lehetővé tétele érdekében a díjfizető szervezetek minden egyes csoportja kijelöli a csoport tekintetében díjfizetésre kötelezettet, és annak személyéről a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban 2014. december 31-ig értesíti az EKB-t.
(3) A díjfizetésre kötelezett a 13. cikk (1) bekezdésében hivatkozott adatokat első ízben 2015. március 1-jéig szolgáltatja.
17. cikk
Jelentés és felülvizsgálat
(1) Az 1024/2013/EU rendelet 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EKB minden évben jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Bizottságnak és az eurocsoportnak az éves felügyeleti díjak szerkezetének és összegének tervezett alakulásáról.
(2) Az EKB 2017-ig elvégzi e rendelet felülvizsgálatát, különös tekintettel az egyes felügyelt szervezetekre és csoportokra kivetendő éves felügyeleti díjak kiszámítására vonatkozó módszertanra és kritériumokra.
18. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. október 22-én.