KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 152/2013
af 19. december 2012
om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kapitalkrav til CCP'er
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),
under henvisning Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (2), særlig artikel 16, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Med forordning (EU) nr. 648/2012 indføres der bl.a. tilsynskrav for centrale modparter (CCP'er) for at sikre, at de er sikre og solide samt til enhver tid opfylder kapitalkravene. Da de risici, som stammer fra clearingaktiviteter, i stort omfang dækkes af specifikke finansielle ressourcer, bør kapitalkravene sikre, at CCP'er til enhver tid er tilstrækkeligt kapitaliseret mod kredit-, modpartskredit- og markedsrisici samt operationelle og juridiske risici og forretningsrisici, som ikke allerede er dækket af specifikke finansielle ressourcer, og at de er i stand til i givet fald at gennemføre en velordnet afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne.
(2)
Der bør ved udarbejdelsen af tekniske standarder særligt tages hensyn til de kapitalkrav, der stilles til kreditinstitutter og investeringsselskaber, for når CCP'er gennemfører ikkedækkede aktiviteter, er de udsat for risici, som svarer til de risici, kreditinstitutter og investeringsselskaber udsættes for. Der bør også tages hensyn til relevante dele af principperne for den finansielle markedsinfrastruktur udstedt af Udvalget om betalings- og clearingsystemer og Den Internationale Børstilsynsorganisation (»CPSS-IOSCO's principper«). CCP'er bør råde over tilstrækkelige finansielle ressourcer til at dække driftsudgifterne i en passende periode for at sikre, at de er i stand til at tilrettelægge en velordnet afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne. CCP'er bør i en sådan periode være i stand til at træffe enhver form for foranstaltninger med henblik på at omlægge kritiske aktiviteter, herunder rekapitalisering, udskiftning af ledelsen, revision af forretningsstrategier, omkostnings- eller gebyrstrukturer, omstrukturering af serviceydelser, afvikling af clearingporteføljen eller fusion med - eller overdragelse af clearingaktiviteterne til - en anden CCP. CCP'er er under afvikling eller omstrukturering fortsat nødt til at videreføre aktiviteterne. I dette tilfælde kan visse omkostninger, f.eks. til markedsføring, falde, mens andre omkostninger, f.eks. til juridisk bistand, stiger. Derfor anses brug af de årlige bruttodriftsudgifter for at være en passende tilnærmelse til de faktiske udgifter under afvikling eller omstrukturering af en CCP's aktiviteter. For at tage hensyn til de mangfoldige regnskabspraksisser, som CCP'er anvender, bør driftsudgifterne anses for at være i overensstemmelse med International Financial Reporting Standards (IFRS) vedtaget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (3) eller i overensstemmelse med et begrænset antal andre regler inden for området, som anført i EU-lovgivningen.
(3)
Da kapitalen til enhver tid skal være tilstrækkelig til at sikre en velordnet afvikling og passende beskyttelse mod de relevante risici, jf. artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012, er det nødvendigt at indføre et redskab til hurtig varsling for at give de kompetente myndigheder mulighed for tilstrækkeligt tidligt at få kendskab til situationer, hvor CCP'ers kapital er tæt på kapitalkravet, og det skal ske ved at indføre en meddelelsestærskel svarende til 110 % af kapitalkravet.
(4)
Selv om det er vanskeligt at kvantificere eksponeringen i forbindelse med operationelle risici, er Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (4) det relevante benchmark ved fastlæggelse af kapitalkravene til CCP'er. I overensstemmelse med direktiv 2006/48/EF bør definitionen af operationelle risici omfatte juridiske risici i forbindelse med tekniske standarder for kapitalkrav til centrale modparter.
(5)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF og direktiv 2006/49/EF af 14. juni 2006 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (5) er et passende benchmark ved fastlæggelse af kapitalkrav til dækning af kredit-, modpartskredit- og markedsrisici, som ikke er dækket af specifikke finansielle ressourcer, for de svarer til dem, som kreditinstitutter og investeringsselskaber anvender.
(6)
CCP'er skal ikke besidde kapital til dækning af handelsrelaterede engagementer og bidrag til misligholdelsesfonde, som følger af en interoperabilitetsordning, hvis kravene i artikel 52 og 53 i forordning (EU) nr. 648/2012 er opfyldt. Men hvis disse krav ikke er opfyldt, kan forbindelser mellem CCP'er udsætte dem for yderligere risici, hvis den sikkerhed, de har stillet, ikke er beskyttet fuldt ud og konkursbeskyttet, eller hvis bidragene til misligholdelsesfonde bringes i fare på grund af et clearingmedlem i den modtagende CCP, som misligholder sine forpligtelser. I sådanne tilfælde bør der derfor stilles kapitalkrav i forbindelse med bidrag til misligholdelsesfonde og handelsrelaterede engagementer i forhold til andre CCP'er. For at undgå afsmittende virkninger bør bidrag til andre CCP'ers misligholdelsesfonde normalt behandles mere forsigtigt end kreditinstitutters engagementer i forhold til CCP'er. Der bør i forbindelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 ikke tages hensyn til egne midler, som CCP'er anvender til at bidrage til andre CCP'ers misligholdelsesfonde, da midlerne ikke er investeret i overensstemmelse med CCP'ernes investeringspolitik. De bør heller ikke medregnes to gange i forbindelse med beregning af risikovægtede engagementer som følge af disse bidrag.
(7)
Den tid, der er nødvendig for at sikre en velordnet afvikling, afhænger nøje af den enkelte CCP's clearingserviceydelser og af de markedsforhold, hvorunder den opererer, navnlig hvis en anden CCP kan overtage dens serviceydelser. Derfor bør det antal måneder, der er nødvendige for en afvikling, baseres på CCP'ens eget skøn, som skal godkendes af den kompetente myndighed. Det er nødvendigt at indføre en bestemmelse om mindst seks måneder for at sikre et forsvarligt kapitalkravsniveau.
(8)
Forretningsrisici henviser til de risici, CCP'er udsættes for på grund af deres effektivitet og eventuelle ændringer i de generelle markedsforhold, der sandsynligvis vil forringe deres finansielle stilling som følge af en nedgang i indtægterne eller en stigning i udgifterne, der medfører et tab, som skal finansieres over kapitalen. Da forretningsrisicienes omfang i høj grad afhænger af den enkelte CCP's egen situation og kan være bestemt af forskellige faktorer, f.eks. ineffektive procedurer, negative markedsforhold, ineffektive svar på den teknologiske udvikling eller ringe gennemførelse af forretningsstrategier, bør kapitalkravet baseres på CCP'ens eget skøn, som skal godkendes af den kompetente myndighed. Det er nødvendigt at indføre en bestemmelse om et minimum for at sikre et forsvarligt kapitalkravsniveau.
(9)
Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) har arbejdet tæt sammen med Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og hørt Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) før forelæggelsen af dette udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som denne forordning er baseret på. Den har også afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (6).
(10)
Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) har fremsendt til Europa-Kommissionen -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Kapitalkrav
1. CCP'ers kapital - herunder tilbageholdt overskud og reserver - skal til enhver tid mindst svare til summen af:
a)
CCP’ens kapitalkrav i forbindelse med afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne beregnet i overensstemmelse med artikel 2
b)
CCP’ens kapitalkrav i forbindelse med operationelle og juridiske risici beregnet i overensstemmelse med artikel 3
c)
CCP’ens kapitalkrav i forbindelse med kredit-, modpartskredit- og markedsrisici beregnet i overensstemmelse med artikel 4
d)
CCP’ens kapitalkrav i forbindelse med forretningsrisici beregnet i overensstemmelse med artikel 5.
2. CCP'er skal råde over procedurer, der kan identificere alle kilder til risici, som kan få indvirkning på de løbende opgaver, og overveje sandsynligheden for eventuelt negative konsekvenser for indtægter eller udgifter og kapitalniveau.
3. Hvis CCP'ers kapital, jf. stk. 1, svarer til mindre end 110 % af kapitalkravene eller mindre end 110 % af 7,5 mio. EUR (»meddelelsestærskel«), skal CCP'en omgående underrette den kompetente myndighed herom og give myndigheden en opdatering mindst en gang om ugen, indtil CCP'ens kapital på ny ligger over meddelelsestærsklen.
4. Meddelelsen skal være skriftlig og indeholde følgende oplysninger:
a)
årsagerne til, at CCP’ens kapital ligger under meddelelsestærsklen, og en beskrivelse af perspektiverne for CCP’ens finansielle situation på kort sigt
b)
en overordnet beskrivelse af de foranstaltninger, CCP'en har til hensigt at træffe for at sikre, at kapitalkravene overholdes løbende.
Artikel 2
Kapitalkrav i forbindelse med afvikling eller omstrukturering
1. CCP'er dividerer de årlige bruttodriftsudgifter med tolv for at finde de månedlige bruttodriftsudgifter og ganger resultatet med perioden for afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne, som fastlast i stk. 2. Resultatet af denne beregning svarer til den kapital, der kræves for at sikre en velordnet afvikling eller omstrukturering af CCP'ens aktiviteter.
2. For at fastlægge perioden for afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne, jf. stk. 1, indgiver CCP'er selv et skøn over en passende periode for afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne, som skal godkendes af den kompetente myndighed i overensstemmelse med myndighedens beføjelser i henhold til afsnit III i forordning (EU) nr. 648/2012. Den skønnede periode skal være tilstrækkelig til at sikre en velordnet afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne, selv under stressede markedsforhold, omlægning af driften, afvikling af clearingporteføljen eller overdragelse af clearingaktiviteterne til en anden CCP. I forbindelse med skønnet tages der højde for likviditet, størrelse, løbetidsstruktur og eventuelle hindringer på tværs af grænser for så vidt angår CCP'ens positioner samt de clearede produkttyper. Den periode for afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne, der anvendes til beregning af kapitalkravet, svarer mindst til seks måneder.
3. CCP'er opdaterer skøn over den passende periode for afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne, når de forudsætninger, der ligger til grund for skønnet, ændres væsentligt, og indgiver det opdaterede skøn til den kompetente myndighed til godkendelse.
4. I denne artikel anses driftsomkostninger for at være i overensstemmelse med International Financial Reporting Standards (IFRS) vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002 eller i overensstemmelse med Rådets direktiv 78/660/EØF (7), 83/349/EØF (8) og 86/635/EF (9), eller i overensstemmelse med et tredjelands almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, der anses for at være ækvivalente med IFRS i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1569/2007 (10), eller et tredjelands regnskabsstandarder, hvis anvendelse er tilladt i henhold til nævnte forordnings artikel 4. CCP'er anvender de seneste reviderede oplysninger fra årsregnskabet.
Artikel 3
Kapitalkrav i forbindelse med operationelle og juridiske risici
1. CCP'er beregner kapitalkravene i forbindelse med operationelle - herunder juridiske - risici, jf. artikel 1, ved brug af basisindikatormetoden eller avancerede målemetoder, som omhandlet i direktiv 2006/48/EF, jf. dog begrænsningerne i stk. 2-7.
2. CCP'er kan anvende basisindikatormetoden til at beregne kapitalkravene i forbindelse med operationelle risici, jf. artikel 103 i direktiv 2006/48/EF.
3. CCP'er skal råde over et veldokumenteret system til vurdering og styring af operationelle risici med en tydelig ansvarsfordeling. De skal identificere eksponeringen for operationelle risici og spore relevante data om operationelle risici, herunder data om betydelige tab. Systemet underkastes regelmæssig kontrol, som foretages af en uafhængig part, der har den fornødne viden til at kunne foretage en sådan kontrol.
4. CCP'ers system til vurdering af operationelle risici skal være nøje integreret i CCP'ens risikostyringsprocedurer. Systemets output skal udgøre en integreret del af proceduren for overvågning af og kontrol med CCP'ens operationelle risikoprofil.
5. CCP'er skal indføre et system, som sikrer rapportering til den øverste ledelse, således at der aflægges rapport om de operationelle risici til de relevante funktioner i institutterne. CCP'er skal råde over procedurer, som gør det muligt at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger på grundlag af oplysningerne i rapporterne til ledelsen.
6. CCP'er kan også anmode den kompetente myndighed om tilladelse til at anvende avancerede målemetoder. Den kompetente myndighed kan give CCP'er tilladelse til at benytte avancerede målemetoder baseret på deres egne systemer til måling af operationelle risici, jf. artikel 105 i direktiv 2006/48/EF.
7. Hvis CCP'er benytter avancerede målemetoder, jf. stk. 6, til beregning af kapitalkravene i forbindelse med operationelle risici, skal kapitalen til enhver tid svare til mindst 80 % af den kapital, der kræves ved brug af basisindikatormetoden, jf. stk. 2.
Artikel 4
Kapitalkrav i forbindelse med kredit-, modpartskredit- og markedsrisici, som ikke allerede er dækket af specifikke finansielle ressourcer, jf. artikel 41-44 i forordning (EU) nr. 648/2012
1. CCP'er beregner kapitalkravene i artikel 1 som summen af 8 % af de risikovægtede værdier af engagementer i forbindelse med kredit- og modpartskreditrisici og kapitalkravene i forbindelse med markedsrisici beregnet i overensstemmelse med direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF, jf. dog begrænsningerne i stk. 2-5.
2. CCP'er benytter til beregning af kapitalkrav i forbindelse med markedsrisici, som ikke allerede er dækket af specifikke finansielle ressourcer, jf. artikel 41-44 i forordning (EU) nr. 648/2012, de metoder, der er omhandlet i bilag I-IV i direktiv 2006/49/EF.
3. CCP'er benytter til beregning af de risikovægtede værdier af engagementer i forbindelse med kreditrisici, som ikke allerede er dækket af specifikke finansielle ressourcer, jf. artikel 41-44 i forordning (EU) nr. 648/2012, standardmetoden for kreditrisici, der er omhandlet i artikel 78-83 i direktiv 2006/48/EF.
4. CCP'er benytter til beregning af de risikovægtede værdier af engagementer i forbindelse med modpartskreditrisici, som ikke allerede er dækket af specifikke finansielle ressourcer, jf. artikel 41-44 i forordning (EU) nr. 648/2012, markedsværdimetoden, der er omhandlet i bilag III, del 3, til direktiv 2006/48/EF, og den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse med anvendelse af tilsynsbaserede volatilitetsjusteringer, der er omhandlet i bilag VIII, del 3, til direktiv 2006/48/EF.
5. CCP'er anvender en risikovægt svarende til 1 250 % på engagementer som følge af bidrag til en anden CCP's misligholdelsesfond og en risikovægt svarende til 2 % på handelsrelaterede engagementer med en anden CCP, hvis ikke alle betingelserne i artikel 52 og 53 i forordning (EU) nr. 648/2012 er opfyldt, og hvis CCP'en ikke anvender egne midler.
Artikel 5
Kapitalkrav i forbindelse med forretningsrisici
1. CCP'er indgiver selv et skøn over den kapital, der er nødvendig til at dække tab som følge af forretningsrisici baseret på rimeligt forudseelige negative scenarier med relevans for forretningsmodellen, som den kompetente myndighed skal godkende i overensstemmelse med myndighedens beføjelser i henhold til afsnit III i forordning (EU) nr. 648/2012.
2. Kapitalkravet i forbindelse med forretningsrisici svarer til det godkendte skøn og mindst 25 % af de årlige bruttodriftsudgifter. I denne artikel anses bruttodriftsomkostningerne for at være i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4.
Artikel 6
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2012.
A BIZOTTSÁG 152/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2012. december 19.)
a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 648/2012/EU rendelet - többek között - a központi szerződő felekre vonatkozó prudenciális követelményeket állapít meg, hogy biztosítsa biztonságos és stabil működésüket, valamint a tőkekövetelményeknek való mindenkori megfelelésüket. Tekintettel arra, hogy az elszámolási tevékenységekkel összefüggő kockázatok fedezetére nagy részben célirányos források állnak rendelkezésre, ezek a tőkekövetelmények annak biztosítására szolgálnak, hogy a központi szerződő fél mindenkor kellően feltőkésített legyen mindazon hitel-, partner- és piaci kockázatokkal, illetve működési, jogi és üzleti kockázatokkal szemben, amelyek fedezetére nem állnak még rendelkezésre célirányos források, valamint hogy szükség esetén képes legyen tevékenységeinek rendezett felszámolására vagy szerkezetének átalakítására.
(2)
A szabályozási technikai standardok kidolgozása során különösen tekintettel kell lenni a hitelintézetekre és a befektetési vállalkozásokra alkalmazandó tőkekövetelményekre, mivel a központi szerződő felek a fedezettel nem rendelkező tevékenységek gyakorlása során hasonló kockázatoknak vannak kitéve, mint a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások. Emellett figyelembe kell venni a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által kiadott, a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket (a továbbiakban: CPSS-IOSCO-elvek) is. Ahhoz, hogy a központi szerződő felek képesek legyenek tevékenységeik rendezett felszámolására vagy átstrukturálására, elegendő forrással kell rendelkezniük ahhoz, hogy működési költségeiket megfelelő ideig fedezni tudják. Ezen időszak alatt a központi szerződő félnek képesnek kell lennie arra, hogy intézkedéseket tegyen lényeges működési folyamatainak átszervezésére, ideértve az újratőkésítést, a vezetés leváltását, az alkalmazott üzleti stratégiák, valamint a költség- és díjszerkezetek felülvizsgálatát, a nyújtandó szolgáltatások átalakítását, az elszámolási portfólió értékesítését, az összeolvadást egy másik központi szerződő féllel, vagy az elszámoláshoz kapcsolódó tevékenységek átruházását egy másik központi szerződő félre. A központi szerződő fél köteles tevékenységeit a felszámolás vagy átstrukturálás idején is folytatni. Egy ilyen helyzetben bizonyos költségek, például az értékesítési költségek csökkenhetnek, míg egyéb, pl. jogi költségek emelkedhetnek. Ezért az éves működési költségek bruttó összege megfelelő közelítő értéknek tekinthető a központi szerződő fél tevékenységeinek felszámolása vagy átstrukturálása során felmerülő tényleges költségek megállapításakor. Tekintettel a központi szerződő felek által alkalmazott számviteli gyakorlatok sokféleségére, a működési költségek fogalma a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (International Financial Reporting Standards - IFRS) vagy az ezen a területen alkalmazandó, korlátozott számú, uniós jogi előírásnak megfelelően értelmezendő.
(3)
Mivel a központi szerződő fél tőkéjének a 648/2012/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdésének értelmében mindenkor elegendőnek kell lennie a tevékenységek rendezett felszámolása és a vonatkozó kockázatok elleni megfelelő védelem biztosítására, olyan korai előrejelző eszköz létrehozására van szükség, amely a tőkekövetelmény 110 %-ának megfelelő bejelentési küszöbérték meghatározásával lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy megfelelő időben, előzetesen tudomást szerezzenek olyan helyzetekről, amikor a központi szerződő fél tőkéjének szintje megközelíti a tőkekövetelményre vonatkozó értéket.
(4)
Eltekintve a működési kockázatnak való kitettség számszerűsítésének nehézségeitől, a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelmények meghatározása során a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelenti a megfelelő viszonyítási alapot. Összhangban a 2006/48/EK irányelvvel, a működési kockázat meghatározásának magában kell foglalnia a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló technikai standardokra tekintettel fennálló jogi kockázatot is.
(5)
A 2006/48/EK irányelv és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) megfelelő viszonyítási alapot jelentenek a célirányos források által nem fedezett hitel-, partner- és piaci kockázatok fedezésének céljából meghatározott tőkekövetelmények létrehozása során, mivel a fenti kockázatok hasonlóak azokhoz, amelyeknek a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások ki vannak téve.
(6)
A 648/2012/EU rendelet 52. és 53. cikkének teljesülése esetén a központi szerződő feleknek nem kell tőkével rendelkezniük az interoperabilitási megállapodásból eredő kereskedési kitettségek és a garanciaalaphoz való hozzájárulások vonatkozásában. Amennyiben azonban az említett cikkekben meghatározott követelmények nem teljesülnek, a központi szerződő felek számára további kockázatokat okozhatnak a köztük lévő kapcsolatok olyan esetekben, amikor az általuk nyújtott biztosítékokra nem terjed ki teljes körű védelem vagy ezek nem „csődsemlegesek”, továbbá, ha a garanciaalaphoz való hozzájárulások kockázatnak vannak kitéve az átvevő központi szerződő fél klíringtagjának nemteljesítése miatt. Ezért ilyen esetekben tőkekövetelményeket kell alkalmazni a garanciaalaphoz való hozzájárulásokra és a más központi szerződő felekkel szembeni kereskedési kitettségekre is. Az átterjedési hatás elkerüléséhez a más központi szerződő felek garanciaalapjához nyújtott hozzájárulásokra általánosságban óvatosabb előírásokat kellene alkalmazni, mint a hitelintézeteknek a központi szerződő felekkel szembeni kitettségeire. Egy központi szerződő félnek egy másik központi szerződő fél garanciaalapjához való hozzájárulásként nyújtott saját forrásait nem kell figyelembe venni a 648/2012/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában, mivel ezek befektetésére nem a befektetési politikának megfelelően kerül sor. Továbbá el kell kerülni, hogy ezeket az eszközöket kétszer számolják el az ilyen hozzájárulásokból eredő, kockázattal súlyozott kitettségek kiszámítása során.
(7)
A rendezett felszámoláshoz szükséges idő szigorúan az adott központi szerződő fél által nyújtott, az elszámoláshoz kapcsolódó szolgáltatásoktól, valamint attól a piaci környezettől függ, amelyben a központi szerződő fél tevékenységét folytatja, különösen akkor, ha szolgáltatásait átveheti egy másik központi szerződő fél. Ezért a felszámoláshoz szükséges hónapok számát a központi szerződő fél saját, az illetékes hatóság jóváhagyását igénylő számításai alapján kell megállapítani. A tőkekövetelmények prudens szintjének biztosításához a felszámoláshoz szükséges időtartamot legalább hat hónapban kell meghatározni.
(8)
Az üzleti kockázat azt a kockázatot jelöli, amelyet a központi szerződő fél saját hatékonysága és az általános üzleti feltételeket érintő, olyan lehetséges változások alapján visel, amelyek előreláthatólag a bevételek csökkenését vagy a kiadások emelkedését eredményezik, és ennek következtében a központi szerződő fél pénzügyi helyzetének romlását vonják maguk után, továbbá olyan veszteségeket idéznek elő, amelyeket a központi szerződő fél tőkéjével szemben el kell számolni. Mivel az üzleti kockázat szintje nagyban függ az egyes központi szerződő felek sajátos helyzetétől, és különböző tényezők, például a nem hatékony eljárások, a kedvezőtlen piaci környezet, a technológiai haladásra adott elégtelen reakciók vagy az üzleti stratégia hiányos végrehajtása is befolyásolhatják, a tőkekövetelményeket a központi szerződő fél saját, az illetékes hatóság jóváhagyását igénylő számításai alapján kell megállapítani. A tőkekövetelmények prudens szintjének biztosításához be kell vezetni egy alsó küszöbértéket.
(9)
Az Európai Bankhatóság (EBH) az e rendelet alapját képező technikaistandard-tervezetek benyújtását megelőzően szorosan együttműködött a Központi Bankok Európai Rendszerével (KBER), és konzultációkat folytatott az Európai Értékpapírpiaci Hatósággal (EÉPH). Az EBH emellett nyilvános konzultációt folytatott a szabályozási technikaistandard-tervezetekről, elemezte az ezekkel összefüggésben felmerülő, esetleges költségeket és hasznokat, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 37. cikke alapján létrehozott banki érdek-képviseleti csoport véleményét.
(10)
Ez a rendelet az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) által az Európai Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő félnek olyan, az eredménytartalékot és tartalékokat tartalmazó tőkével kell rendelkeznie, amely mindenkor megegyezik a következőkben felsorolt elemek összegével, vagy meghaladja azt:
a)
a központi szerződő félnek a 2. cikknek megfelelően kiszámított, a központi szerződő fél tevékenységeinek felszámolására vagy átstrukturálására vonatkozó tőkekövetelményei;
b)
a központi szerződő félnek a 3. cikknek megfelelően kiszámított, a működési és jogi kockázatokra vonatkozó tőkekövetelményei;
c)
a központi szerződő félnek a 4. cikknek megfelelően kiszámított, a hitel-, partner- és piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelményei;
d)
a központi szerződő félnek az 5. cikknek megfelelően kiszámított, az üzleti kockázatra vonatkozó tőkekövetelményei.
(2) A központi szerződő fél eljárásokat vezet be valamennyi olyan kockázati forrás feltárására, amelyek kihatással lehetnek folyamatban lévő feladatai ellátására, és felméri a bevételeket és kiadásokat, továbbá a tőkeszintjét érintő esetleges kedvezőtlen hatások valószínűségét.
(3) Ha a központi szerződő fél tőkéjének összege az (1) bekezdésnek megfelelően a tőkekövetelmények 110 %-ánál, vagy 7,5 millió EUR (a továbbiakban: bejelentési küszöbérték) 110 %-ánál alacsonyabb szintre csökken, a központi szerződő fél azonnal értesíti az illetékes hatóságot, majd mindaddig legalább hetente közli az illetékes hatósággal a tőke szintjére vonatkozó friss adatot, ameddig a rendelkezésére álló tőke ismét meghaladja a bejelentési küszöbértéket.
(4) Az írásos bejelentés a következő elemeket tartalmazza:
a)
annak oka, hogy a központi szerződő fél tőkéje a bejelentési küszöbérték alatti szintre csökkent, és a központi szerződő fél pénzügyi helyzetére vonatkozó, rövid távú kilátások ismertetése;
b)
azoknak az intézkedéseknek az átfogó leírása, amelyeket a központi szerződő fél a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfelelés biztosítására szándékozik elfogadni.
2. cikk
A tevékenységek felszámolására vagy átstrukturálására vonatkozó tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő fél bruttó éves működési költségeit elosztja tizenkettővel, hogy így meghatározza bruttó havi működési költségeit, majd a kapott számot beszorozza a tevékenységeinek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges, a 2. cikk szerint megállapított időtartammal. E számítás eredménye határozza meg a központi szerződő fél tevékenységeinek rendezett felszámolása vagy átstrukturálása biztosításához szükséges tőke összegét.
(2) A tevékenységek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges, az (1) bekezdésben említett időtartam meghatározáshoz a központi szerződő fél jóváhagyás céljából benyújtja az illetékes hatóságnak (összhangban annak a 648/2012/EU rendelet III. címében meghatározott hatásköreivel) a tevékenységei felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges megfelelő időtartamra vonatkozó saját számításait. A kiszámított időtartamnak - stresszhelyzeti piaci körülmények esetén is - elegendőnek kell lennie a központi szerződő fél tevékenységeinek rendezett felszámolásához vagy átstrukturálásához, működésének átszervezéséhez, elszámolási portfóliójának értékesítéséhez vagy az elszámolással kapcsolatos tevékenységeknek egy másik központi szerződő félre történő átruházásához. A fenti időszak kiszámítása során tekintettel kell lenni a központi szerződő fél pozícióinak likviditására, méretére, lejárati szerkezetére, az ezeket érintő, adott esetben felmerülő, határokon átnyúló akadályokra, valamint az elszámolt termékek típusára. A központi szerződő fél tevékenységeinek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges és a tőkekövetelmény kiszámításakor alapul vett időtartam legalább hat hónap.
(3) A központi szerződő fél a tevékenységeinek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges megfelelő időtartam kiszámításakor általa alapul vett feltételezések bármely lényeges változása esetén aktualizálja, majd jóváhagyás céljából benyújtja számításait az illetékes hatósághoz.
(4) E cikk alkalmazásában a működési költségek fogalma az 1606/2002/EK rendelet szerint elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (IFRS), a 78/660/EGK (7), a 83/349/EGK (8) és a 86/635/EGK (9) tanácsi irányelvnek, vagy egy harmadik ország - az 1569/2007/EK bizottsági rendelettel (10) összhangban a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal egyenértékűnek tekintett - általánosan elfogadott elszámolási elveinek vagy egy harmadik ország a nevezett rendelet 4. cikke alapján engedélyezett elszámolási standardjainak megfelelően értelmezendő. A központi szerződő felek az éves pénzügyi kimutatásukból származó legfrissebb, auditált adatokat használják.
3. cikk
A működési és jogi kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő fél az 1. cikkben említett működési - köztük a jogi - kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények kiszámításához, a 2006/48/EK irányelvnek megfelelően és a (2)-(7) bekezdésben rögzített korlátozások mellett az alapvető mutató módszerét alkalmazza vagy fejlett mérési módszereket használ.
(2) A központi szerződő fél a működési kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény kiszámításához, a 2006/48/EK irányelv 103. cikkének megfelelően az alapvető mutató módszerét alkalmazhatja.
(3) A központi szerződő fél jól dokumentált rendszert vezet be a működési kockázat értékelésére és kezelésére, a rendszerhez rendelt egyértelmű felelősségekkel. Ez a rendszer meghatározza a működési kockázattal szembeni kitettséget, és nyomon követi a vonatkozó működési kockázati adatokat, beleértve a jelentős veszteségekkel kapcsolatos adatokat is. A rendszert rendszeresen felülvizsgálatnak kell alávetni, amelyet egy, a felülvizsgálat elvégzéséhez szükséges ismeretekkel rendelkező független fél hajt végre.
(4) A központi szerződő fél működési kockázatának értékelésére szolgáló rendszert szorosan integrálni kell a központi szerződő fél kockázatkezelési folyamataiba. A rendszer eredményei a központi szerződő fél működési kockázati profiljának felügyeletére és ellenőrzésére szolgáló folyamatok szerves részét képezik.
(5) A központi szerződő fél a felső vezetés részére történő jelentéstétel olyan rendszerét vezeti be, amely keretében az intézményen belüli érintett funkciók működési kockázattal kapcsolatos jelentéseket kapnak. A központi szerződő fél eljárásokat vezet be a vezetői jelentésekben foglalt információknak megfelelő intézkedések végrehajtására.
(6) A központi szerződő fél továbbá kérelmezheti illetékes hatóságánál a fejlett mérési módszerek alkalmazásának engedélyezését. Az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a központi szerződő fél - összhangban a 2006/48/EK irányelv 105. cikkével - a működési kockázat mérésére szolgáló saját rendszerein alapuló, fejlett mérési módszereket alkalmazzon.
(7) A működési kockázatra vonatkozó tőkekövetelmények kiszámításához a (6) bekezdésben meghatározott fejlett mérési módszereket alkalmazó központi szerződő feleknek olyan tőkével kell rendelkezniük, amelynek összege mindenkor megegyezik a (2) bekezdés szerinti alapvető mutató módszerének használatával megállapított tőkekövetelmény 80 %-ával, vagy meghaladja azt.
4. cikk
A 648/2012/EU rendelet 41-44. cikkében említett célirányos pénzügyi források által nem fedezett hitel-, partner- és piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő fél az 1. cikkben említett tőkekövetelményeit a hitel- és partnerkockázatból eredő súlyozott kitettségek 8 %-ának, és a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvvel összhangban kiszámított, a piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények összegében határozza meg, a (2)-(5) bekezdésben rögzített korlátozások mellett.
(2) A 648/2012/EU rendelet 41-44. cikkében említett célirányos pénzügyi források által nem fedezett piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények kiszámításához a központi szerződő fél a 2006/49/EK irányelv I-IV. mellékletében meghatározott módszereket alkalmazza.
(3) A 648/2012/EU rendelet 41-44. cikkében említett célirányos pénzügyi források által nem fedezett piaci kockázatokra vonatkozó súlyozott kitettségek kiszámításához a központi szerződő fél a 2006/48/EK irányelv 78-83. cikkében meghatározott standard módszert alkalmazza.
(4) A 648/2012/EU rendelet 41-44. cikkében említett célirányos pénzügyi források által nem fedezett partnerkockázatokra vonatkozó súlyozott kitettségek kiszámításához a központi szerződő fél a 2006/48/EK irányelv III. mellékletének 3. részében meghatározott, piaci árazás módszerét és a 2006/48/EK irányelv VIII. mellékletének 3. részében meghatározott, pénzügyi biztosítékok összetett módszerét használja, a felügyeleti volatilitási korrekciós tényezők alkalmazása mellett.
(5) Ha nem teljesül a 648/2012/EU rendelet 52. és 53. cikkében említett valamennyi feltétel, és ha a központi szerződő fél nem használja saját forrásait, a központi szerződő félnek 1 250 %-os kockázati súlyt kell alkalmaznia a valamely másik központi szerződő fél garancialapjához nyújtott hozzájárulásokból adódó kitettségekre, és 2 %-os kockázati súlyt a valamely másik központi szerződő féllel szembeni kereskedési kitettségekre.
5. cikk
Az üzleti kockázatra vonatkozó tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő fél jóváhagyás céljából benyújtja az illetékes hatóságnak (összhangban annak a 648/2012/EU rendelet III. címében meghatározott hatásköreivel) az azon veszteségek fedezéséhez szükséges tőkére vonatkozó saját számításait, amelyek a központi szerződő fél üzleti modelljére vonatkozó, ésszerűen előrelátható, kedvezőtlen forgatókönyveken alapuló üzleti kockázatból erednek.
(2) Az üzleti kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény megegyezik a központi szerződő fél jóváhagyott számításával, és nem lehet alacsonyabb, mint a bruttó éves működési költségek 25 %-a. E cikk alkalmazásában a bruttó éves működési költségeket a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban kell értelmezni.
6. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 19-én.