RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 13. september 2013
om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram og om ophævelse af afgørelse 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (1), særlig artikel 7, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EU) nr. 472/2013 finder anvendelse på medlemsstater, der allerede modtog finansiel bistand, herunder fra Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM), på det tidspunkt, hvor nævnte forordning trådte i kraft.
(2)
Forordning (EU) nr. 472/2013 indeholder reglerne for godkendelse af de makroøkonomiske tilpasningsprogrammer for medlemsstater, der modtager finansiel bistand; det er nødvendigt, at disse regler er i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af den europæiske stabilitetsmekanisme.
(3)
Efter anmodning fra Cypern den 25. juni 2012 om finansiel bistand fra ESM besluttede Rådet den 25. april 2013 ved afgørelse 2013/236/EU (2), at Cypern nøje skulle gennemføre et makroøkonomisk tilpasningsprogram.
(4)
Den 24. april 2013 besluttede ESM's repræsentantskab i princippet at yde Cypern stabilitetsstøtte, og det godkendte aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser (herefter »aftalememorandummet«) og Kommissionens undertegnelse heraf på ESM's vegne.
(5)
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i afgørelse 2013/236/EU har Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank (ECB) og, hvor det er relevant, Den Internationale Valutafond (IMF) foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. På baggrund af denne vurdering er der foretaget en opdatering af det eksisterende makroøkonomiske tilpasningsprogram, som afspejler de skridt, som de cypriotiske myndigheder har taget frem til andet kvartal af 2013.
(6)
Efter at forordning (EU) nr. 472/2013 er trådt i kraft, skal det makroøkonomiske tilpasningsprogram nu vedtages i form af en gennemførelsesafgørelse fra Rådet. Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør programmet godkendes på ny på basis af artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 472/2013. Grundlæggende set bør programmet forblive identisk med det, der blev godkendt ved afgørelse 2013/236/EU, men også indeholde resultaterne af den undersøgelse, der er blevet gennemført i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i nævnte afgørelse. Samtidig bør afgørelse 2013/236/EU ophæves.
(7)
Kommissionen har sammen med ECB og IMF foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. Som et resultat heraf er aftalememorandummet blevet opdateret for så vidt angår reformen inden for den finansielle sektor, den finanspolitiske reform og de strukturelle reformer, navnlig med hensyn til i) at fastlægge en køreplan for den gradvise lempelse af kapitalkontrollen, ii) at opstille de retlige rammer for en styringsstruktur til forvaltning af statens andel i den kooperative kreditsektor, iii) at gennemføre en handlingsplan for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, iv) at indføre en kompensationsordning for sociale fonde og pensionsfonde med indskud i Cyprus Popular Bank, v) at sikre, at der fortsat vil være tilstrækkelige midler til rådighed til dækning af de nationale bidrag til projekter, der finansieres gennem strukturfondene og andre EU-fonde, vi) at give nærmere oplysninger om den planlagte reform af det offentlige bistandssystem og vii) at udforme detaljerede forslag til aktiveringspolitikker og tage hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter. Gennemførelsen af omfattende og ambitiøse reformer på finansielle, finanspolitiske og strukturelle områder bør sikre, at Cyperns offentlige gæld bliver holdbar på mellemlang sigt.
(8)
Under gennemførelsen af den samlede politiske pakke i Cypern bør Kommissionen yde supplerende rådgivning og teknisk bistand på specifikke områder. En medlemsstat, der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram, og som har utilstrækkelig administrativ kapacitet, skal søge teknisk bistand fra Kommissionen, der i den forbindelse kan nedsætte ekspertgrupper.
(9)
De cypriotiske myndigheder bør i overensstemmelse med gældende nationale regler og national praksis inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer i forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. For at lette den cypriotiske økonomis tilbagevenden til bæredygtig vækst og finanspolitisk og finansiel stabilitet gennemfører Cypern nøje det makroøkonomiske tilpasningsprogram (»programmet«), hvis hovedelementer er fastlagt i artikel 2 i denne afgørelse.
2. Kommissionen overvåger sammen med ECB og, hvis det er relevant, IMF Cyperns fremskridt med gennemførelsen af programmet. Cypern samarbejder fuldt ud med Kommissionen og ECB. Cypern forsyner dem navnlig med alle de oplysninger, som de finder nødvendige for overvågningen af programmet. De cypriotiske myndigheder konsulterer på forhånd Kommissionen, ECB og IMF om vedtagelsen af politikker, der ikke indgår i denne afgørelse, men som kunne få væsentlig indflydelse på realiseringen af programmets målsætninger.
3. Kommissionen undersøger sammen med ECB og, hvis det er relevant, IMF i samarbejde med de cypriotiske myndigheder, hvilke ændringer og opdateringer af programmet der måtte være nødvendige for at tage hensyn til f.eks. en betydelig kløft mellem de makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser og de realiserede tal (herunder for beskæftigelse), negative afsmittende virkninger samt makroøkonomiske og finansielle chok.
For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af programmet og bidrage til en holdbar korrektion af ubalancer yder Kommissionen løbende rådgivning og vejledning om reformer af finanspolitik, finansmarkeder og strukturreformer.
Kommissionen foretager regelmæssigt en vurdering af programmets økonomiske virkninger og anbefaler de nødvendige korrektioner med henblik på at fremme vækst og jobskabelse, sikre den nødvendige finanspolitiske konsolidering og minimere skadelige sociale virkninger. Det makroøkonomiske tilpasningsprogram, herunder dets mål og den forventede fordeling af tilpasningsindsatsen, offentliggøres.
Artikel 2
1. De primære mål for programmet er at genoprette en sund cypriotisk banksektor, at videreføre den igangværende finanspolitiske konsolidering og at gennemføre strukturreformer for at fremme konkurrenceevnen og en bæredygtig og afbalanceret vækst. Programmet skal tackle de særlige risici fra Cypern for den finansielle stabilitet i euroområdet og sigte mod hurtigt at genoprette en sund og bæredygtig økonomisk og finansiel situation i Cypern og genskabe landets kapacitet til at finansiere sig selv fuldt ud på de internationale finansielle markeder. Programmet skal tage behørigt hensyn til Rådets henstillinger til Cypern i henhold til artikel 121, 126 og 136 og 148 i traktaten samt til Cyperns indsats for at efterkomme dem, idet der tages sigte på at udvide, styrke og uddybe de påkrævede politiske foranstaltninger.
2. Cypern viderefører den finanspolitiske konsolidering i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ved hjælp af permanente foranstaltninger af høj kvalitet, samtidig med at virkningerne for de sårbare befolkningsgrupper mindskes.
3. For at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2016 sørger Cypern for at være rede til at iværksætte yderligere konsolideringsforanstaltninger. Mere specifikt sørger den cypriotiske regering i tilfælde af lavere indtægter end ventet eller højere sociale udgifter på grund af negative makroøkonomiske virkninger for at være rede til at træffe yderligere foranstaltninger for at bevare programmets målsætninger, bl.a. ved at mindske diskretionære udgifter, samtidig med at virkningerne for de sårbare befolkningsgrupper mindskes. I programperioden lægges likvide indtægter, som er højere end i fremskrivningerne i programmet, herunder eventuelle uventede gevinster, til side eller anvendes til at nedbringe gælden. Hvis der derimod opnås bedre resultater end forventet, kan dette, i det omfang det anses for at være et varigt fænomen, i stedet mindske behovet for yderligere foranstaltninger i programmets sidste år.
4. Cypern sikrer en god gennemførelse af strukturfondene og andre EU-fonde for så vidt angår programmets budgetmål. For at sikre en effektiv udnyttelse af EU-midler sørger den cypriotiske regering for, at der er tilstrækkelige nationale midler til rådighed til dækning af nationale bidrag, herunder ikke-støtteberettigede udgifter, under de europæiske struktur- og investeringsfonde (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EFF/EHFF) i programperioderne 2007-2013 og 2014-2020, idet der samtidig tages hensyn til de disponible midler fra Den Europæiske Investeringsbank. Myndighederne ser til, at den institutionelle kapacitet til gennemførelse af de aktuelle og fremtidige programmer forbedres, og at forvaltningsmyndighederne og gennemførelsesorganerne råder over passende menneskelige ressourcer.
5. For at genskabe en sund finansiel sektor viderefører Cypern en gennemgribende reform og omstrukturering af banksektoren og styrker levedygtige banker ved at genoprette deres kapital, forbedre deres likviditetssituation og styrke banktilsynet. Programmet lægger op til følgende foranstaltninger og resultater:
a)
sikring af, at likviditetssituationen i banksektoren nøje overvåges. Midlertidige restriktioner for den frie bevægelighed for kapital (bl.a. begrænsninger for hævning af kontanter, betalinger og overførsler) overvåges nøje. Målet er, at kontrollen kun opretholdes, så længe den er strengt nødvendig for at reducere alvorlige risici for stabiliteten i det finansielle system. Der er blevet offentliggjort en køreplan for en gradvis lempelse af kontrollen baseret på milepæle og de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af programmet, og i overensstemmelse med bankens likviditetssituation. De mellemfristede finansierings- og egenkapitalplaner for de indenlandske banker, som er afhængige af finansiering via centralbanken eller modtager statsstøtte, skal på realistisk vis afspejle den forventede nedgearing i banksektoren og mindske afhængigheden af låntagning i centralbankerne, samtidig med at der undgås nødudsalg (»fire sales«) af aktiver og en kreditstramning. Forordningerne om minimumslikviditetskrav opdateres for at forhindre en uforholdsmæssigt stor udstederkoncentration i fremtiden
b)
vedtagelse af de nødvendige forskriftsmæssige krav om en forøgelse af den mindst tilladte solvensprocent for tier 1-kapitalkvote til 9 % inden udgangen af 2013
c)
iværksættelse af foranstaltninger for at minimere omkostninger i forbindelse med omstrukturering af banker, der pålægges skatteyderne. Underkapitaliserede kommercielle og kooperative kreditinstitutter tilvejebringer i videst muligt omfang kapital fra private kilder, inden der ydes statsstøtte. Alle omstruktureringsplaner skal godkendes formelt i henhold til statsstøttereglerne, før der ydes statsstøtte. Kommercielle banker med kapitalunderskud kan, hvis andre foranstaltninger viser sig ikke at være tilstrækkelige, anmode om rekapitaliseringsstøtte fra staten i overensstemmelse med procedurerne for statsstøtte
d)
sikring af, at der oprettes et kreditregister, at den nuværende forskriftsmæssige ramme for låntagnings- og lånforvaltningsprocedurer revideres og om nødvendigt ændres, og at der vedtages lovgivning til styrkelse af forvaltningen af forretningsbanker
e)
styrkelse af bankernes forvaltning, bl.a. ved at forbyde långivning til uafhængige bestyrelsesmedlemmer eller deres forbundne parter
f)
sikring af størst mulig inddrivelse af misligholdte lån, samtidig med at incitamenterne til strategisk misligholdelse fra låntagernes side mindskes. Dette omfatter lempelse af begrænsningerne for beslaglæggelse af sikkerhedsstillelse og en effektiv overvågning og forvaltning af misligholdte lån
g)
færdiggørelse af harmoniseringen af reguleringen af og tilsynet med kooperative kreditinstitutioner med de regler, der gælder for forretningsbanker
h)
gennemførelse af strategien for den kooperative kreditinstitutsektors fremtidige struktur, funktionsmåde og levedygtighed som udformet af Cyperns centralbank i samråd med Kommissionen, ECB og IMF
i)
styrkelse af overvågningen af virksomhedernes og husholdningernes gæld og etablering af en ramme for målrettet omstrukturering af gælden i den private sektor for at lette nye udlån og mindske kreditklemmen
j)
yderligere styrkelse af rammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og gennemførelse af en handlingsplan til sikring af, at praksis med hensyn til kundelegitimationskrav og gennemsigtighed for de enkelte institutter forbedres i overensstemmelse med bedste praksis
k)
indførelse af lovgivning om obligatorisk tilsyn på grundlag af kapitaliseringsniveauer
l)
integration af stresstests i det regelmæssige eksterne banktilsyn
m)
indførelse af oplysningspligt, således at bankerne regelmæssigt underretter markederne om de fremskridt, de gør med omstruktureringen af bankvirksomheden, og
n)
opstilling af de retlige rammer for en ny styringsstruktur til forvaltning af statens andel i den kooperative kreditsektor.
6. I løbet af 2013 gennemfører de cypriotiske myndigheder nøje finansloven for 2013 (som ændret), inklusive de supplerende permanente foranstaltninger, der blev vedtaget før den første udbetaling af finansiel bistand, der skal beløbe sig til mindst 351 mio. EUR (2,1 % af BNP). Cypern træffer følgende foranstaltninger:
a)
en reform af skattesystemet for motorkøretøjer, baseret på miljøvenlige principper og med sigte på at skabe yderligere indtægter på mellemlang sigt
b)
en kompensationsordning for sociale fonde og pensionsfonde med indskud i Cyprus Popular Bank, som sikrer en ligeværdig behandling i forhold til sådanne fonde i Bank of Cyprus, tager hensyn til likviditeten og den aktuarmæssige stilling i hver fond og minimerer virkningen for det offentlige underskud. Som følge af disse fondes sociale karakter kan målet for det offentlige underskud i 2013 tages op til revision for at tage hensyn til den budgetmæssige virkning af denne ordning
c)
en fuldstændig gennemførelse af de konsolideringsforanstaltninger, der er vedtaget siden december 2012.
7. Cypern anvender følgende foranstaltninger fra den 1. januar 2014:
a)
udgiftssiden i budgettet skal omfatte en reduktion af de samlede udgifter til sociale overførsler gennem bedre målretning, en yderligere reduktion af lønningerne i den offentlige sektor og af overtidsbetalingen, indførelse af et gebyr for kort til den kollektive trafik for studerende og pensionister og strukturreformforanstaltninger i uddannelsessektoren for at forbedre udnyttelsen af ressourcer, og
b)
indtægtssiden i budgettet for 2014 skal omfatte en forlængelse af de midlertidige bidrag på bruttoindtægten for ansatte i den offentlige og private sektor indtil den 31. december 2016, momsstigninger, højere punktafgifter og en stigning i bidragene til den almindelige socialforsikringsordning.
8. For at sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed gennemfører Cypern finanspolitiske strukturreformer, der bl.a. omfatter følgende foranstaltninger og resultater:
a)
om nødvendigt nye reformer af det almindelige pensionssystem og pensionssystemet i den offentlige sektor for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, samtidig med at der tages fat om spørgsmålet om pensionernes tilstrækkelighed. De forskellige reformmuligheder bør behandles i en aktuarmæssig undersøgelse
b)
kontrol med væksten i sundhedsudgifterne for at sikre, at der findes tilstrækkelige midler med henblik på at styrke finansieringsstrukturens bæredygtighed og effektiviteten i de offentlige sundhedsydelser, etablering af et nationalt sundhedssystem med sikring af dets økonomiske bæredygtighed og universelle dækning
c)
forbedring af effektiviteten i de offentlige udgifter og af budgetproceduren ved hjælp af effektive mellemfristede budgetrammer som led i en bedre forvaltning af de offentlige finanser for derved at bidrage til budgetkonsolideringsbestræbelserne, samtidig med at der sikres tilstrækkelige midler til grundlæggende politikker såsom uddannelse og sundhedspleje. Disse rammer skal være i fuld overensstemmelse med Rådets direktiv 2011/85/EU (3) og med traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, der blev undertegnet den 2. marts 2012 i Bruxelles
d)
vedtagelse af passende retlige og institutionelle rammer for offentlig-private partnerskaber, der udformes i overensstemmelse med bedste praksis
e)
udarbejdelse af et program til at opnå et solidt virksomhedsledelsessystem for statsejede og halvoffentlige virksomheder og indledning af en privatiseringsplan for at forbedre den økonomiske effektivitet og genoprette gældsbæredygtigheden
f)
udarbejdelse og gennemførelse af en omfattende reformplan for at forbedre effektiviteten i skatteopkrævningen og skatteadministrationen, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig og skatteflugt samt sikring af en fuldstændig og rettidig anvendelse af lovgivning og standarder for internationalt skattesamarbejde og udveksling af skatteoplysninger
g)
reform af ordningen for skat på fast ejendom
h)
reform af den offentlige administration for at forbedre dens funktion og omkostningseffektivitet, navnlig ved at revidere dens størrelse, ansættelsesvilkårene og de offentlig tjenesters funktionelle organisation, for således at sikre en effektiv udnyttelse af de offentlige ressourcer og levering af kvalitetsydelser til befolkningen
i)
reformer af de sociale ydelsers overordnede struktur og niveauer med henblik på at opnå en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne og sikre en passende balance mellem social bistand og incitamenter til at arbejde. Den planlagte reform af offentlig bistand skal sikre, at social bistand fungerer som et sikkerhedsnet for at sikre en minimumsindkomst for dem, der ikke er i stand til at opretholde en basal levestandard, samtidig med at der er effektive incitamenter til at tage arbejde, og
j)
en gennemgribende revision af den offentlige gæld, bl.a. en undersøgelse af, hvilke faktorer der har ført til opbygning af den uforholdsmæssigt store gæld.
9. Cypern sikrer, at lønindekseringssystemet inden for den offentlige sektor som helhed forbliver suspenderet indtil programmets afslutning. Enhver ændring i mindstelønnen skal være i overensstemmelse med den økonomiske udvikling og udviklingen på arbejdsmarkedet og ske i samråd med arbejdsmarkedets parter.
10. Cypern udarbejder detaljerede forslag til tackling af de påviste huller i landets aktiveringspolitikker. Cypern tager hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter i overensstemmelse med målsætningerne i Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (4). Udformningen, forvaltningen og gennemførelsen af foranstaltningerne rettet mod de unge skal indgå som en velintegreret del af samlingen af aktiveringspolitikker og være i overensstemmelse med reformen af det sociale velfærdssystem og de aftalte budgetmål.
11. Cypern vedtager de resterende ændringer af den sektorspecifikke lovgivning, der er nødvendige for fuldt ud at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (5). Ubegrundede hindringer på markedet for tjenesteydelser, navnlig for så vidt angår regulerede erhverv, fjernes. Konkurrencelovgivningen forbedres gennem en styrkelse af de kompetente konkurrencemyndigheders funktionsmåde og gennem beskyttelse af de nationale reguleringsmyndigheders uafhængighed og beføjelser.
12. Cypern reducerer efterslæbet med hensyn til udstedelse af skøder, tager skridt til hurtigt at befri skøder, der skal overføres til købere af fast ejendom, for behæftelser og indfører garanterede tidsfrister for udstedelse af bygningscertifikater og skøder.
13. Cypern ændrer bestemmelserne om tvangssalg af belånt ejendom og tillader private auktioner hurtigst muligt. Domstolenes sagsbehandling fremskyndes, og domstolenes forsinkelser indhentes inden programperiodens afslutning. Cypern tager initiativ til at forbedre turistsektorens konkurrencedygtighed med en konkret handlingsplan, der kan føre til opfyldelse af de kvantificerede mål i den reviderede strategi for turistsektoren i årene 2011-2015. Cypern aflægger rapport om behovet for flyforbindelser, der kan danne grundlag for en strategi på det luftfartspolitiske område.
14. Cypern gennemfører fuldt ud den tredje energipakke uanset artikel 44, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (6) og artikel 49, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (7). Cypern undersøger, om der er grund til at anvende de undtagelser, landet er blevet indrømmet ved disse artikler. Parallelt hermed udarbejdes der en omfattende udviklingsplan for omstruktureringen af den cypriotiske energisektor. Planen skal omfatte:
a)
en udbygningsplan for den infrastruktur, der kræves til udnyttelsen af naturgas, hvori der tages hensyn til de kommercielle muligheder og risici
b)
en oversigt over reguleringssystemet og markedsordningen for den omstrukturerede energisektor og gaseksporten, herunder en passende salgsramme for off-shore-gasforsyningen, der maksimerer indtægterne, og
c)
en plan med henblik på at etablere den institutionelle ramme for forvaltning af kulbrinteressourcer, herunder en ressourcefond, der modtager og forvalter offentlige indtægter fra off-shore-gasudvinding, og som oprettes på grundlag af internationalt anerkendt bedste praksis.
15. Cypern indgiver en anmodning til Kommissionen om teknisk bistand i programperioden. I anmodningen angives og præciseres de områder, hvor de cypriotiske myndigheder finder det vigtigt at modtage teknisk bistand eller rådgivning for at kunne gennemføre det makroøkonomiske tilpasningsprogram.
Artikel 3
Afgørelse 2013/236/EU ophæves.
Artikel 4
Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2013.
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2013. szeptember 13.)
Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról és a 2013/236/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
(2013/463/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) és (5) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A 472/2013/EU rendelet azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek a rendelet hatálybalépése idején - többek között az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében - már pénzügyi támogatásban részesültek.
(2)
A 472/2013/EU rendelet meghatározza a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program jóváhagyásával kapcsolatos szabályokat; e szabályoknak összhangban kell lenniük az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés rendelkezéseivel.
(3)
Az ESM keretében nyújtott pénzügyi támogatás iránti, 2012. június 25-i ciprusi kérelemre a Tanács a 2013. április 25-i 2013/236/EU határozattal (2) úgy határozott, hogy Ciprusnak makrogazdasági kiigazítási programot kell következetesen végrehajtania.
(4)
Az ESM kormányzótanácsa 2013. április 24-én elvi döntést hozott a Ciprusnak nyújtandó stabilitási támogatásról, valamint jóváhagyta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) és annak az ESM nevében történő, Bizottság általi aláírását.
(5)
A 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az Európai Központi Bankkal (EKB) és adott esetben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együttműködve elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó első értékelést. Az értékelés eredményeképpen sor került a jelenlegi makrogazdasági kiigazítási program aktualizálására, amely tükrözi a ciprusi hatóságok által 2013 második negyedévéig tett lépéseket.
(6)
Miután a 472/2013/EU rendelet hatályba lépett, a makrogazdasági kiigazítási programot tanácsi végrehajtási határozat formájában kell elfogadni. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a programot a 472/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján újból el kell fogadni. A program tartalmának meg kell egyeznie a 2013/236/EU határozattal elfogadott programéval, azonban ki kell egészülnie az említett határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett értékelés eredményeivel is. Ezzel egy időben hatályon kívül kell helyezni a 2013/236/EU határozatot.
(7)
A Bizottság az EKB és az IMF közreműködésével elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó első értékelést. Ennek eredményeképpen a pénzügyi ágazat reformja, valamint a fiskális politikai és strukturális reformok terén különösen az alábbiakat érintően sor került az egyetértési megállapodás aktualizálására: i. a tőkekorlátozás fokozatos enyhítésére vonatkozó ütemterv; ii. új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozása az állami részesedés kezelésére a szövetkezeti hitelintézetek ágazatában; iii. cselekvési terv a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatban; iv. a Cyprus Popular Bankban elhelyezett tartalékalapokra és nyugdíjalapokra vonatkozó kompenzációs rendszer; v. a szükséges nemzeti források rendelkezésre állásának biztosítása a strukturális és más uniós alapokból finanszírozott projektek nemzeti hozzájárulásainak fedezésére; vi. az állami támogatások tervezett reformjának részletezése; valamint vii. részletes politikai javaslatok kidolgozása az aktivizálási politika terén, továbbá gyors intézkedések megvalósítása a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében. A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát.
(8)
Ciprus átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. Amennyiben egy makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó tagállam nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet, amely ebből a célból szakértői csoportokat hozhat létre.
(9)
A ciprusi hatóságok a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően kikérik a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek véleményét a makrogazdasági kiigazítási program előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése során,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A fenntartható gazdasági növekedési pályára való visszatérés, valamint a költségvetési és pénzügyi stabilitás helyreállításának megkönnyítése érdekében Ciprus következetesen végrehajtja a makrogazdasági kiigazítási programot (a továbbiakban: a program), amelynek fő elemeit e határozat 2. cikke tartalmazza.
(2) A Bizottság az EKB és adott esetben az IMF közreműködésével elvégzi a program végrehajtása terén a Ciprus által elért előrehaladás monitoringját. Ciprus teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és az EKB-val. Mindenekelőtt minden olyan információt közöl velük, amelyet a program monitoringjához szükségesnek találnak. A ciprusi hatóságok előzetes egyeztetést folytatnak a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel azoknak a politikáknak az elfogadását illetően, amelyek nem szerepelnek e határozatban, de jelentősen befolyásolhatják a programcélok teljesítését.
(3) A Bizottság az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve, a ciprusi hatóságokkal együtt megvizsgálja a program azon módosításait és frissítéseit, amelyekre annak érdekében lehet szükség, hogy megfelelően figyelembe vegyék többek között a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések és a tényleges adatok közötti jelentős eltéréseket (beleértve a foglalkoztatást), a negatív átgyűrűző hatásokat, valamint a makrogazdasági és pénzügyi sokkokat.
A program zökkenőmentes végrehajtása érdekében és az egyensúlyhiányok fenntartható módon történő megszüntetése céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatos tanácsadást és útmutatást biztosít az ország számára.
A Bizottság rendszeres időközönként értékeli a program gazdasági hatását, és ajánlást tesz a növekedés és munkahelyteremtés fokozásához, a szükséges költségvetési konszolidáció biztosításához és a káros társadalmi hatások minimalizálásához szükséges korrekciókra. Nyilvánosságra kell hozni a makrogazdasági kiigazítási programot, annak céljait és a kiigazítás várható szerkezetét.
2. cikk
(1) A program fő céljai a következők: a ciprusi bankszektor stabilitásának helyreállítása; a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció folytatása és strukturális reformok végrehajtása a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása érdekében. A program kezeli az euroövezet pénzügyi stabilitása tekintetében Cipruson felmerülő kockázatokat, és célja, hogy minél előbb stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet alakuljon ki, és az ország ismét képes legyen önmagát teljes körűen a nemzetközi pénzügyi piacokról finanszírozni. A program kellő mértékben figyelembe veszi a Szerződés 121., 126., 136. és 148. cikke alapján Ciprusnak címzett tanácsi ajánlásokat, valamint a Ciprus által az ajánlásoknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket, és egyúttal a szükséges szakpolitikai intézkedések kiszélesítésére, megerősítésére és elmélyítésére irányul.
(2) Ciprus magas színvonalú, tartós intézkedésekkel folytatja a túlzotthiány-eljárás keretében vállalt kötelezettségeinek megfelelő költségvetési konszolidációt, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett.
(3) Ciprus felkészül további konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy 2016-ig a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt. Konkrétabban: a hátrányos makrogazdasági hatások miatti bevételkiesés vagy a megnövekedett szociális kiadások esetén a ciprusi kormány felkészül arra, hogy további intézkedéseket tegyen a programcélok fenntartása érdekében, többek között a diszkrecionális kiadások csökkentésével, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett. A programidőszak során a programban tervezettnél nagyobb összegben befolyó pénzbevételt, ideértve bármely váratlan bevételt, megtakarításra vagy adósságcsökkentésre kell felhasználni. A programcélok túlteljesítése esetén, amennyiben ez tartósnak tekinthető, a későbbi években csökkenhet a kiegészítő intézkedések iránti igény.
(4) Ciprus továbbra is gondoskodik a strukturális és más európai uniós alapokból származó támogatások megfelelő végrehajtásáról, figyelemmel a program költségvetési céljaira. Az uniós alapokból származó források eredményes felhasználása érdekében a ciprusi kormány biztosítja, hogy az európai strukturális és beruházási alapok (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA és EHA/ETHA) vonatkozásában a 2007-2013 és a 2014-2020 programozási időszak során rendelkezésre álljanak a szükséges nemzeti források a nemzeti hozzájárulások - köztük a nem elszámolható kiadások - fedezésére, figyelembe véve az Európai Beruházási Bank által nyújtott finanszírozási lehetőségeket is. A ciprusi hatóságok biztosítják a jelenlegi és a jövőbeni programok végrehajtásához szükséges intézményi kapacitás javítását, valamint az irányító hatóságok és végrehajtó szervek megfelelő személyi állományának rendelkezésre állását.
(5) A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor mélyreható reformját és szerkezetátalakítását, és - feltőkésítéssel, likviditási helyzetük kezelésével és felügyeletük fokozásával - megerősíti az életképes bankokat. A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő:
a)
a bankszektor likviditási helyzetének szoros monitoringja. A tőke szabad mozgására vonatkozó átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, a kifizetések és transzferek korlátai) szoros monitoringja. A cél az, hogy a korlátozás csak addig álljon fenn, amíg az a pénzügyi rendszer stabilitását érintő súlyos kockázatok enyhítése érdekében feltétlenül szükséges. Közzéteszik a tőkekorlátozás fokozatos enyhítésére vonatkozó, mérföldköveken és a program végrehajtásának előrehaladásán alapuló, a bankok likviditási helyzetét figyelembe vevő ütemtervet. A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó középtávú terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektorban várható hitelállomány-leépítést, és mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét. A likviditási minimumkövetelményekre vonatkozó szabályokat aktualizálni kell a jövőbeli túlzott kibocsátási koncentráció elkerülése céljából;
b)
a szükséges szabályozási feltételek elfogadása az elsődleges alapvető tőkére (core Tier 1) vonatkozó tőkemegfelelési mutató minimumának 2013 végéig 9 %-ra való növelése tekintetében;
c)
intézkedések végrehajtása annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen a bankok szerkezetátalakítása miatt az adófizetőkre háruló költségeket. Az állami támogatás igénybevétele előtt az alultőkésített kereskedelmi és szövetkezeti hitelintézetek a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból tőkeemelést hajtanak végre. Az állami támogatás nyújtását megelőzően a szerkezetátalakítási terveket az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően hivatalosan jóvá kell hagyni. A tőkehiányos kereskedelmi bankok, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően feltőkésítési támogatást igényelhetnek;
d)
hitelnyilvántartás létrehozása, a hitel-keletkeztetési és -kezelési folyamatok hatályos szabályozási keretének felülvizsgálata és szükség esetén módosítása, a kereskedelmi bankok irányításának megerősítését célzó jogszabályok elfogadása;
e)
a bankok irányításának megerősítése, többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló felek számára nyújtott hitelezés tilalma;
f)
a nemteljesítő hitelek lehető legnagyobb mértékű visszafizettetése, miközben vissza kell szorítani a hitelfelvevők stratégiai nemteljesítésére irányuló ösztönzőket. Ez magában foglalja a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítését, valamint a nemteljesítő hitelek megfelelő monitoringját és kezelését;
g)
a szövetkezeti hitelintézetekre és a kereskedelmi bankokra vonatkozó szabályozás és felügyelet összehangolásának teljesítése;
h)
a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó, a Central Bank of Cyprus által - a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel folytatott egyeztetést követően - kidolgozott stratégia végrehajtása;
i)
meg kell erősíteni a vállalati és háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését, és létre kell hozni a magánszektor adósságának célzott átstrukturálását lehetővé tevő keretet, annak érdekében, hogy ezzel elősegítsék az újbóli hitelezést, és csökkentsék a hitelfelvételhez kapcsolódó megkötéseket;
j)
a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének további tökéletesítése, valamint jobb ügyfél-átvilágítási és jogalany-átláthatósági gyakorlaton alapuló cselekvési terv végrehajtása, összhangban a legjobb gyakorlattal;
k)
szabályozás benyújtása a tőkeérték szintjének megfelelő önkéntes felügyeletre vonatkozóan;
l)
a helyszínen kívüli rendszeres bankfelügyelet stresszteszttel való kibővítése;
m)
kötelező közzétételi követelmények bevezetése annak biztosítására, hogy a bankok rendszeresen közöljék a piacokkal a banki műveletek szerkezetátalakítása terén elért előrelépést; valamint
n)
új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozása a szövetkezeti hitelintézetek ágazatában való állami részesedés kezelésére.
(6) A ciprusi hatóságok 2013 során szigorúan végrehajtják a 2013. évi (módosított) költségvetési törvényt, beleértve a pénzügyi támogatás első részletének odaítélése előtt elfogadott, legalább 351 millió EUR-t (a GDP 2,1 %-át) kitevő újabb tartós intézkedéseket. Ciprus elfogadja a következő intézkedéseket:
a)
a gépjárművekre vonatkozó adórendszer reformja környezetvédelmi megfontolások figyelembevételével és középtávon többletbevétel elérése céljából;
b)
a Cyprus Popular Bankban elhelyezett tartalékalapokra és nyugdíjalapokra vonatkozó kompenzációs rendszer létrehozása, amely révén ezek az alapok a Bank of Cyprus ilyen alapjaiéhoz hasonló kezelésben részesülnek, és amely figyelembe veszi az egyes alapok cash-flow és aktuáriusi helyzetét, továbbá csökkenti az államháztartási hiányra mért hatást. Tekintettel ezen alapok szociális jóléti jellegére, lehetőség van a 2013. évi államháztartási hiánycél e rendszer költségvetési hatását figyelembe vevő módosítására; valamint
c)
a 2012 decembere óta elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtása.
(7) Ciprus 2014. január 1-jétől a következő intézkedéseket alkalmazza:
a)
a kiadási oldalon a költségvetésnek tartalmaznia kell a következőket: a célzottság javítása révén a szociális juttatásokra fordított teljes összeg csökkentése; a közalkalmazotti és a szélesebb állami szektorbeli bérek és túlóra-kifizetések további csökkentése; a diákok és a nyugdíjasok térítéses közlekedési bérletének bevezetése és strukturális reformok bevezetése az oktatásban a forrásfelhasználás javítása érdekében; valamint
b)
a bevételi oldalon a 2014. évi költségvetésnek tartalmaznia kell a következőket: az állami és a magánszektorbeli munkavállalók bruttó jövedelmére kivetett ideiglenes járulék kiterjesztése 2016. december 31-ig; a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó emelése; valamint az általános társadalombiztosítási rendszerbe fizetett járulékok növelése.
(8) Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében Ciprus fiskális-strukturális reformokat hajt végre, amelyek többek között a következő intézkedéseket és eredményeket tartalmazzák:
a)
adott esetben az általános és az állami szektorbeli nyugdíjrendszer további reformja annak érdekében, hogy a rendszer - a nyugdíjak megfelelőségének fenntartása mellett - hosszú távon életképes legyen. A reformlehetőségekről aktuáriusi tanulmányt kell készíteni;
b)
az egészségügyi kiadások növekedésének kontrollja az alapvető egészségügyi ellátás számára szükséges elegendő eszköz biztosítása érdekében, a finanszírozási struktúra fenntarthatóságának és az állami egészségügyi ellátás hatékonyságának erősítése révén; nemzeti egészségügyi rendszer végrehajtása, pénzügyi fenntarthatóságának garantálása és a teljes körű lefedettség biztosítása mellett;
c)
a közkiadások és a költségvetési folyamat hatékonyságának fokozása a jobb államháztartás-irányítás részét képező hatékony középtávú költségvetési keret révén, ezáltal hozzájárulva az alapvető szakpolitikák - például az oktatás és az egészségügy - számára szükséges elegendő eszköz biztosítását figyelembe vevő költségvetési konszolidációs erőfeszítésekhez. Ennek a keretrendszernek teljes mértékben meg kell felelnie a 2011/85/EU tanácsi irányelvnek (3), valamint a 2012. március 2-án Brüsszelben aláírt, a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésnek;
d)
a köz- és magánszféra közötti partnerségek megfelelő, a legjobb gyakorlat alapján kialakított jogi és intézményi keretének elfogadása;
e)
az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó program kidolgozása, valamint privatizációs terv kezdeményezése a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából;
f)
átfogó reformterv kidolgozása és végrehajtása az adóbeszedés és -igazgatás hatékonyságának és eredményességének javítása céljából, többek között az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemmel kapcsolatos, valamint a nemzetközi adóügyi együttműködést és az adózással kapcsolatos információk cseréjét szabályozó törvények és előírások teljes mértékű és megfelelő időben történő alkalmazhatóságának megőrzését célzó intézkedésekkel;
g)
az ingatlanadó rendszerének reformja;
h)
a közigazgatás reformja működésének és költséghatékonyságának javítása céljából, különösen a közszolgáltatások méretének, foglalkoztatási feltételeinek és működési felépítésének felülvizsgálata révén, a cél a kormányzati források hatékony felhasználásának biztosítása és minőségi szolgáltatás nyújtása a lakosság számára; továbbá
i)
a szociális jóléti ellátások általános rendszerének és szintjeinek reformja, a források hatékony felhasználása céljából és annak biztosításához, hogy kialakuljon a jóléti támogatások és a munkavállalásra ösztönző intézkedések megfelelő egyensúlya. Az állami támogatások tervezett reformjának biztosítania kell, hogy a szociális támogatás biztonsági hálóként szolgáljon, és - a munkavállalásra irányuló ösztönzők fenntartása mellett - biztosítson minimumjövedelmet azok számára, akik nem tudják elérni az alapvető életszínvonalat; valamint
j)
átfogó audit végzése az államháztartás tekintetében többek között annak értékelésére, hogy milyen okok vezettek a túlzott adósságszint kialakulásához.
(9) Ciprus biztosítja, hogy a bérindexálás felfüggesztése a tágabb értelemben vett állami szférában a program végéig érvényben maradjon. A minimálbér bármely módosításának elfogadása előtt egyeztetni kell a szociális partnerekkel, és a módosításnak összhangban kell lennie a gazdasági és munkaerő-piaci fejleményekkel.
(10) Ciprus részletes politikai javaslatokat dolgoz ki az aktivizálási politikái terén fennálló hiányosságok kezelésére, továbbá gyors intézkedéseket tesz a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében, összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlással (4). A fiataloknak szóló intézkedések tervezésének, irányításának és végrehajtásának jól kell illeszkednie az aktivizálási politikák tágabb rendszeréhez, valamint összhangban kell állnia a szociális jóléti rendszer reformjával és az elfogadott költségvetési célokkal.
(11) A 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) teljes körű végrehajtása érdekében Ciprus elfogadja az ágazatspecifikus jogszabályok még hátralévő szükséges módosításait. A szolgáltatások piacán meg kell szüntetni az indokolatlan korlátokat, különösen a szabályozott szakmákkal összefüggésben. Az illetékes versenyhatóság működésének javítása, valamint a nemzeti szabályozási hatóságok függetlenségének és hatáskörének biztosítása révén javítani kell a versenyjogi keretet.
(12) Ciprus biztosítja a tulajdonilap-kiadással kapcsolatos hátralék csökkentését, és lépéseket tesz annak érdekében, hogy az ingatlanvásárlás esetén mihamarabb megtörténjen a jelzálog törlése, illetve az új jelzálog bejegyzése a tulajdoni lapon, valamint garantált időtartamot állapít meg az építési engedélyek és a tulajdoni lapok kiadására vonatkozóan.
(13) Ciprus módosítja a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszereladási eljárására vonatkozó szabályokat, és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé teszi a magánárverések lebonyolítását. A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani, és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat. Ciprus lépéseket tesz turizmusa versenyképességének fokozása céljából, a beazonosított számszerűsített - többek között a 2011-2015 közötti időszakra vonatkozó, nemrégiben módosított turisztikai stratégiában szereplő - célok végrehajtásához vezető, konkrét cselekvési terv létrehozása révén. Ciprus jelentést készít a repüléspolitikai stratégia alapjául szolgáló légi összeköttetési szükségletekről.
(14) A 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 44. cikkének (2) bekezdése és a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 49. cikkének (1) bekezdése ellenére Ciprus az energiaszektorban teljes körűen végrehajtja a harmadik energiacsomagot. Ciprus fontolóra veszi az említett cikkekben biztosított eltérések igénybevételét. Ezzel párhuzamosan ki kell dolgozni a ciprusi energiaszektor átalakítására vonatkozó átfogó fejlesztési tervet. A terv a következőkre terjed ki:
a)
a földgázkitermeléshez szükséges infrastruktúra ütemterve, amely figyelembe veszi a kereskedelmi lehetőségeket és kockázatokat;
b)
az átalakított energiaszektor és a gázexport szabályozási rendszerének és piacszervezésének átfogó körvonalazása, beleértve a bevételek maximalizálását célzó, a tengeri földgázra vonatkozó megfelelő értékesítési renszert is; valamint
c)
a szénhidrogén-készletek kezelésére irányuló intézményi keret létrehozásának terve, beleértve egy - a nemzetközileg elismert legjobb gyakorlatok alapján felállított - erőforrásalapot, amely megkapná és kezelné a tengeri földgázkitermelésből származó állami bevételeket.
(15) Ciprus kérelmet nyújt be a Bizottsághoz a programidőszakra szóló technikai segítségnyújtásra vonatkozóan. A kérelemben meg kell jelölni azokat a területeket, amelyekre vonatkozóan a ciprusi hatóságok a makrogazdasági kiigazítási program végrehajtása szempontjából nélkülözhetetlennek tartják a technikai segítségnyújtást vagy más tanácsadói szolgáltatást.
3. cikk
A 2013/236/EU határozat hatályát veszti.
4. cikk
Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 13-án.