KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 617/2013
af 26. juni 2013
om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af computere og computerservere
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af det i artikel 18 omhandlede konsultationsforum i direktiv 2009/125/EF, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2009/125/EF fastlægger Kommissionen krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger.
(2)
Ifølge artikel 16, stk. 2, litra a), i direktiv 2009/125/EF udsteder Kommissionen i henhold til proceduren i artikel 19, stk. 3, og kriterierne i artikel 15, og efter høring af konsultationsforummet eventuelt en gennemførelsesforanstaltning for kontorudstyr.
(3)
Kommissionen har gennemført en forberedende undersøgelse, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af computere er analyseret. Interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande deltog i undersøgelsen, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(4)
Den forberedende undersøgelse viste, at potentialet for at forbedre omkostningseffektiviteten af computeres elforbrug i perioden 2011 til 2020 blev anslået til ca. 93 TWh, hvilket svarer til 43 mio. ton udledt CO2, og til mellem 12,5 TWh og 16,3 TWh i 2020, hvilket svarer til 5,0-6,5 mio. ton udledt CO2. Computere udgør derfor en produktgruppe, som der bør fastsættes krav til miljøvenligt design for.
(5)
Da en stor del af potentialet for energibesparelser med hensyn til stationære tynde klienter, arbejdsstationer, hjemmeservere og computerservere kan henføres til deres indbyggede strømforsyningers effektivitet, og da de tekniske specifikationer for disse produkters indbyggede strømforsyninger svarer til desktopcomputeres og integrerede desktopcomputeres specifikationer, bør denne forordnings bestemmelser om indbyggede strømforsyningers effektivitet også gælde for de førstnævnte produkter. Andre aspekter af stationære tynde klienters og arbejdsstationers, mobile arbejdsstationers, hjemmeserveres og computerserveres miljøpræstationer kunne imidlertid behandles i en mere specifik foranstaltning til gennemførelse af direktiv 2009/125/EF.
(6)
Skærme har særlige karakteristika og bør derfor udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. I betragtning af deres betydelige miljøpåvirkninger og deres betydelige potentiale for forbedringer kunne de blive behandlet i en anden foranstaltning til gennemførelse af direktiv 2009/125/EF og/eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede produktoplysninger (2).
(7)
Kravene til miljøvenligt design ikke må få en væsentlig negativ indvirkning på produktets brugsegenskaber eller på forbrugerne, navnlig hvad angår produktets pris, livscyklusomkostningerne og industriens konkurrenceevne. Kravene bør hverken pålægge producenter at benytte patentbeskyttet teknologi eller en for stor administrativ byrde, og de bør heller ikke være til skade for sundhed, sikkerhed og miljø.
(8)
Computeres energieffektivitet bør forbedres ved at anvende eksisterende, generiske og omkostningseffektive teknologier, der kan nedbringe de samlede omkostninger til anskaffelse og drift heraf.
(9)
Kravene til miljøvenligt design bør indføres gradvist for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Tidsplanen bør fastlægges på en sådan måde, at udbuddet af computere ikke påvirkes negativt, og der tages hensyn til producenternes omkostninger, herunder navnlig for små og mellemstore virksomheder, samtidig med, at forordningens målsætninger nås inden for den planlagte tidsramme.
(10)
Det er hensigten at revidere denne forordning senest tre og et halvt år efter dens ikrafttræden.
(11)
Computeres energieffektivitet bør bestemmes ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare målemetoder, som anvender alment anerkendte måleteknikker og eventuelle harmoniserede standarder, der er fastlagt i overensstemmelse med gældende europæisk lovgivning om standardisering (3).
(12)
Da kravene til miljøvenligt design i tilknytning til elektrisk og elektronisk husholdnings- og kontorudstyrs effektforbrug i sleep-tilstand og slukket tilstand ikke er fuldt ud egnede til computeres særlige karakteristika, bør kravene i Kommissionens forordning (EF) nr. 1275/2008 af 17. december 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr med hensyn til effektforbrug i sleep-tilstand og slukket tilstand (4) ikke finde anvendelse på computere. Følgelig bør der fastsættes særlige krav til strømforbrugsstyring og effektforbruget i sleep-tilstand, slukket tilstand og laveste effektforbrugstilstand i computere ved nærværende forordning, og forordning (EF) nr. 1275/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(13)
Selv om computere udelukkes fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1275/2008, gælder bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 278/2009 af 6. april 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af eksterne strømforsyningers elforbrug i ubelastet tilstand og deres gennemsnitlige effektivitet i aktiv tilstand (5) for eksterne strømforsyninger, som markedsføres sammen med computere.
(14)
I overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2009/125/EF bør denne forordning specificere de gældende procedurer for overensstemmelsesvurdering.
(15)
For at lette overensstemmelseskontrollen bør producenterne anmodes om at forelægge oplysninger i den i bilag IV og V til direktiv 2009/125/EF omhandlede tekniske dokumentation i det omfang, oplysningerne vedrører kravene i denne forordning.
(16)
For at sikre loyal konkurrence, at de potentielle tilsigtede energibesparelser opnås, og at der gives adgang til nøjagtige oplysninger om produkternes energimæssige ydeevne til forbrugerne, bør det i denne forordning præciseres, at de tolerancer, de nationale markedstilsynsmyndigheder kan benytte, når de udfører fysiske prøvninger for at afgøre, om en bestemt model af et energirelateret produkt opfylder forordningens krav, ikke bør kunne benyttes af fabrikanterne til at angive en bedre ydeevne for modellen, end de målinger og beregninger, der er oplyst i produktets tekniske dokumentation, berettiger til.
(17)
Der bør fastlægges referenceværdier for forhåndenværende produkter med høj energieffektivitet. Det vil bidrage til generel udbredelse af og let adgang til information, navnlig for små og mellemstore virksomheder, hvilket yderligere befordrer integrationen af de bedste designteknologier og udviklingen af mere effektive produkter med sigte på at nedbringe energiforbruget.
(18)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i direktiv 2009/125/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastsættes krav til miljøvenligt design med henblik på markedsføring af computere og computerservere.
2. Denne forordning finder anvendelse på følgende produkter, der kan drives direkte fra elnettet (vekselstrøm - AC) og herunder gennem en ekstern eller indbygget strømforsyning:
a)
desktopcomputere
b)
integrerede desktopcomputere
c)
bærbare computere (herunder tavlecomputere med og uden tastatur og mobile tynde klienter)
d)
stationære tynde klienter
e)
arbejdsstationer
f)
mobile arbejdsstationer
g)
hjemmeservere
h)
computerservere.
3. Denne forordning finder ikke anvendelse på følgende produktgrupper:
a)
blade-systemer og tilhørende komponenter
b)
monofunktionelle servere
c)
multi-node servere
d)
computerservere med flere end fire processorsokler
e)
spillekonsoller
f)
dockingstationer.
Artikel 2
Definitioner
Der forstås ved:
1) »computer«: en anordning, som udfører logiske operationer og behandler data, som kan anvendes med anordninger til indlæsning og udlæse information til et display, og som omfatter en centralenhed (CPU), der udfører operationer. Rummer anordningen ingen CPU, skal den fungere som klientadgang til en computerserver, der fungerer som CPU for klienten
2) »computerserver«: et edb-produkt, som leverer tjenester og styrer netbaserede ressourcer for klientenheder såsom desktopcomputere, bærbare computere, stationære tynde klienter, Internet Protocol (IP) telefoner eller andre computerservere. En computerserver markedsføres normalt til anvendelse i datacentre og kontor- og virksomhedsmiljøer. Der opnås primært adgang til en computerserver via netforbindelser og ikke via anordninger til direkte brugerinput, såsom tastatur eller mus.
En computerserver har følgende karakteristika:
3) »ekstern strømforsyning«: en anordning med følgende karakteristika:
4) »indbygget strømforsyning«: en komponent, som er udformet til at omforme vekselspænding (AC) fra elnettet til jævnstrøm (DC) til drift af computeren eller computerserveren og har følgende karakteristika:
Indbyggede DC-DC-omformere, der bruges til at omforme en enkelt jævnspænding fra en ekstern strømforsyning til flere forskellige spændinger, der anvendes i en computer eller computerserver, regnes ikke for at være indbyggede strømforsyninger
5) »desktopcomputer«: en computer, hvor hovedenheden er beregnet til at være fast placeret et sted og ikke er konstrueret til at være bærbar, og som er konstrueret til anvendelse med en ekstern skærm og eksternt periferiudstyr såsom tastatur og mus.
I denne forordning forstås ved følgende kategorier af desktopcomputere:
a) »kategori A« desktopcomputer: en desktopcomputer, der ikke opfylder definitionen af en desktopcomputer i nedenstående kategori B, kategori C eller kategori D
b) »kategori B« desktopcomputer: en desktopcomputer med:
c) »kategori C« desktopcomputer: en desktopcomputer med:
-
mindst 2 GB systemhukommelse og/eller
-
et diskret grafikkort (dGfx).
d) »kategori D« desktopcomputer: en desktopcomputer med:
-
mindst 4 GB systemhukommelse og/eller
-
et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificering
6) »integreret desktopcomputer«: en computer, hvor computeren og skærmen fungerer som en samlet enhed, der tilsluttes vekselspænding med et enkelt kabel. Der findes to former for integrerede desktopcomputere: 1) et produkt, hvor skærmen og computeren er fysisk sammenbygget i en enkelt enhed; eller 2) et produkt, hvor skærmen er adskilt fra computeren, men forbundet til selve computeren med et strømforsyningskabel til jævnspænding (DC). En integreret desktopcomputer er beregnet til at være fast placeret et sted, og er ikke konstrueret til at være bærbar. Integrerede desktopcomputere er ikke primært konstrueret til at vise og modtage audiovisuelle signaler.
I denne forordning forstås ved følgende kategorier af integrerede desktopcomputere:
a) »kategori A« integreret desktopcomputer: en integreret desktopcomputer, der ikke opfylder definitionen af en desktopcomputer i nedenstående kategori B, kategori C eller kategori D
b) »kategori B« integreret desktopcomputer: en integreret desktopcomputer med:
c) »kategori C« integreret desktopcomputer: en integreret desktopcomputer med:
-
mindst 2 GB systemhukommelse og/eller
-
et diskret grafikkort (dGfx).
d) »kategori D« integreret desktopcomputer: en integreret desktopcomputer med:
-
mindst 4 GB systemhukommelse og/eller
-
et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificering
7) »bærbar computer«: en computer, der er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare computere har en indbygget skærm med en synlig skærmdiagonal på mindst 22,86 cm (9 tommer) og skal kunne fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde.
Bærbare computere omfatter også følgende undertyper:
a) »tavlecomputer med tastatur«: et produkt, der er en type bærbar computer med en tilsluttet berøringsfølsom skærm og et tilsluttet fysisk tastatur
b) »tavlecomputer uden tastatur«: en type bærbar computer med en integreret berøringsfølsom skærm, men som ikke har et permanent tilsluttet fysisk tastatur
c) »mobil tynd klient«: en type bærbar computer, som har brug for adgang til fjernressourcer (f.eks. en computerserver eller en fjernarbejdsstation) for at kunne udføre primære funktioner, og som ikke har indbyggede roterende databærere.
I denne forordning forstås ved følgende kategorier af bærbare computere:
a)
mindst to fysiske kerner i CPU'en
b)
mindst 2 GB systemhukommelse og
c)
et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificering
Produkter, der i øvrigt opfylder definitionen på bærbar computer, men som har et effektforbrug i tomgang på mindre end 6 W, anses ikke for at være bærbare computere i denne forordnings forstand
8) »stationær tynd klient«: en computer, som har brug for adgang til fjernressourcer (f.eks. en computerserver eller en fjernarbejdsstation) for at kunne udføre primære funktioner, og som ikke har indbyggede roterende databærere. Hovedenheden i den stationære tynde klient skal være konstrueret til at være permanent placeret på et sted (f.eks. på et bord) og ikke til at være bærbar. Stationære tynde klienter kan udlæse oplysninger til enten en ekstern skærm eller en indbygget skærm, hvis en sådan indgår i produktet
9) »arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, og som har følgende karakteristika:
1)
den har supplerende strømforsyning til avanceret grafik (dvs. PCI-E 6-benet 12 V supplerende strømforsyning)
2)
dens system har tilslutning til mere end x4 PCI-E på bundkortet foruden slot(s) til grafik og/eller PCI-X-understøttelse.
3)
den understøtter ikke UMA-grafik (Uniform Memory Access)
4)
den har fem eller flere PCI-, PCI-E- eller PCI-X-slots
5)
den kan multiprocessorunderstøtte to eller flere CPU'er (skal understøtte fysisk adskilte CPU-pakker/sokler, dvs. at kravet ikke kan opfyldes alene ved at understøtte en enkelt CPU med flere kerner)
10) »bærbar arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, undtagen spil, og som er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid med eller uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare arbejdsstationer benytter en indbygget skærm og kan fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. De fleste bærbare arbejdsstationer benytter en ekstern strømforsyning og har indbygget tastatur og pegeredskab.
En bærbar arbejdsstation har følgende karakteristika:
11) »hjemmeserver«: en type computer, der som regel anvender desktopcomputerkomponenter i et desktopkabinet, men som først og fremmest er konstrueret til at være lagringsvært for andre computere og udføre funktioner såsom levering af netværksinfrastrukturtjenester og data/medieværtsfunktioner, og som har følgende karakteristika:
12) »blade-system og -komponenter«: et system bestående af et kabinet (»blade-chassis«), hvori forskellige typer lagringsblades og serverblades indsættes. Kabinettet indeholder fælles ressourcer, som servere og lagermedierne er afhængige af. Blade-systemer er udformet som en skalerbar løsning, hvormed flere computerservere eller lagerenheder kombineres i samme kabinet, og de er konstrueret således, at teknikere let kan tilføje eller erstatte (hot-swap) blades (f.eks. serverblades) på stedet
13) »monofunktionel server«: en computerserver leveret med et installeret operativsystem og applikationssoftware, der anvendes til at udføre en særlig funktion eller et sæt af tæt koblede funktioner. En monofunktionel server leverer tjenester via et eller flere net og styres typisk via et web- eller kommandolinjeinterface. Hardware/software-konfigurationer til monofunktionelle servere skræddersys af en sælger til at udføre en bestemt opgave, herunder nettjenester eller lagring, og de har ikke til formål at afvikle brugersoftware
14) »multi-nodeserver«: et system bestående af et kabinet, hvori der indsættes to eller flere uafhængige computerservere (eller servernoder), som er fælles om en eller flere strømforsyninger. Servernodernes kombinerede effektforbrug fordeles gennem de(n) fælles strømforsyning(er). En multinodeserver er konstrueret og opbygget som et enkelt kabinet og er ikke konstrueret til, at der kan foretages hot-swap
15) »dual-nodeserver«: en fælles multi-nodeserverkonfiguration bestående af to servernoder
16) »computerserver med mere end fire processorsokler«: en computerserver med mere end fire interfaces, der er konstrueret til at montere processorer
17) »spillekonsol«: en separat enhed, som forsynes med strøm via elnettet, og som er konstrueret til videospil som primær funktion. En spillekonsol er normalt konstrueret til at levere output på en ekstern skærm som primær spilvisningsskærm. Spillekonsoller indeholder normalt en CPU, systemhukommelse og en grafikprocessor (GPU), og de kan indeholde harddiske eller andre indbyggede lagringsmuligheder og optiske drev. Spillekonsoller benytter normalt håndholdte styreenheder eller andre interaktive styreenheder som den primære inputanordning i stedet for et eksternt tastatur eller en ekstern mus. Spillekonsoller indeholder normalt ikke konventionelle pc-operativsystemer, men anvender i stedet konsolspecifikke operativsystemer. Håndholdt spilleudstyr med indbygget skærm som primær spilvisningsskærm, og som primært fungerer ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde i stedet for en direkte tilslutning til en vekselspændingskilde, betragtes som en form for spillekonsol
18) »dockingstation«: et særskilt produkt, der er konstrueret til at blive tilsluttet en computer for at udføre funktioner såsom at udvide konnektivitet eller konsolidere forbindelser til perifert udstyr. Dockingstationer kan også lette opladningen af den tilsluttede computers indbyggede batterier
19) »centralenhed (CPU)«: den komponent i en computer, som styrer fortolkningen og fuldbyrdelsen af instrukser. CPU'er kan indeholde en eller flere fysiske processorer, der også kaldes »eksekveringskerner« (execution cores). En eksekveringskerne er en processor, der er fysisk til stede. Yderligere »virtuelle« eller »logiske« processorer, som er indeholdt i en eller flere eksekveringskerner, er ikke fysiske kerner. En processorpakke kan indeholde flere end én eksekveringskerne, der sidder på en enkelt fysisk CPU-sokkel. CPU'ens samlede antal eksekveringskerner er summen af »execution cores« i de enheder, der er tilsluttet alle fysiske CPU-sokler
20) »diskret grafikkort« (dGfx): en særskilt indbygget komponent, der indeholder en eller flere grafikprocessorer (GPU'er), med en grænseflade til lokalhukommelsesstyring og lokal grafikspecifik hukommelse, og som tilhører en af følgende kategorier:
»frame buffer båndbredde« (FB_BW): mængden af behandlede oplysninger pr. sekund i alle GPU'er på en dGfx, og den beregnes ved hjælp af følgende formel:
hvor:
21) »indbygget lager«: en komponent, der er indbygget i computeren og åbner mulighed for permanent datalagring
22) »produkttype«: desktopcomputer, integreret desktopcomputer, bærbar computer, stationær tynd klient, arbejdsstation, bærbar arbejdsstation, hjemmeserver, computerserver, bladesystem eller -komponenter, multi-nodeserver, monofunktionel server, spillekonsol, dockingstation, indbygget strømforsyning eller ekstern strømforsyning.
23) »sleep-tilstand for skærm«: den energibesparende tilstand, skærmproduktet skifter til efter at have modtaget et signal fra et tilsluttet apparat eller en intern påvirkning (f.eks. en timer eller persondetektor). Skærmproduktet kan også indtræde i denne tilstand efter at have modtaget et signal via brugerinput. Produktet skal aktiveres, når det modtager et signal fra et tilsluttet apparat, et net, en fjernbetjening og/eller en intern påvirkning. Når produktet er i denne tilstand, er billedet ikke synligt, bortset fra eventuelle bruger- eller beskyttelsesfunktioner såsom produktinformations- eller statusvisning eller detektorfunktioner.
Der er fastlagt yderligere definitioner i bilag I til brug i bilagene.
Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
Kravene til miljøvenligt design af computere og computerservere er anført i bilag II.
Computeres og computerserveres overensstemmelse med kravene til miljøvenligt design måles efter de metoder, der er beskrevet i bilag III.
Artikel 4
Ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008
Punkt 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 1275/2008 affattes således:
»2.
Informationsteknologisk udstyr primært beregnet til brug i hjemmet, men bortset fra desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere som fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 617/2013 (6)
Artikel 5
Anvendelse af forordning (EF) nr. 278/2009
Artikel 2, stk. 1, litra g), i forordning (EF) nr. 278/2009 affattes således:
»g)
den er beregnet til brug sammen med elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, jf. artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1275/2008, eller med computere, jf. Kommissionens forordning (EU) nr. 617/2013 (7)
Artikel 6
Overensstemmelsesvurdering
Proceduren for overensstemmelsesvurdering, jf. artikel 8 i direktiv 2009/125/EF, er den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem for overensstemmelsesvurdering, der er fastlagt i samme direktivs bilag V.
Artikel 7
Markedsovervågnings- og verifikationsprocedure
Markedsovervågning udføres efter de bestemmelser, der er nærmere angivet i direktiv 2009/125/EF.
Kontrollen af computeres og computerserveres overensstemmelse med de gældende krav til miljøvenligt design foretages efter verifikationsproceduren i punkt 2 i bilag III til denne forordning.
Artikel 8
Vejledende referenceværdier
De vejledende referenceværdier for de miljømæssigt bedste produkter og teknologier, der findes på markedet på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden, er anført i bilag IV.
Artikel 9
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision og forelægger resultaterne heraf for konsultationsforummet senest tre og et halvt år efter forordningens ikrafttræden i lyset af den teknologiske udvikling.
I lyset af den hastige teknologiske udvikling tages der i forbindelse med denne revision hensyn til udviklingen i Energy Star-programmet og mulighederne for at stramme kravene til miljøvenligt design for mærkbart at mindske eller fjerne funktionsbetingede energitillæg, bl.a. i henseende til diskrete grafikkort (dGfx), for at ajourføre definitioner/anvendelsesområde og for at udnytte potentialet for at mindske integrerede skærmes energiforbrug.
I forbindelse med revisionen skal der udtrykkeligt tages højde for de forskellige livscyklusfaser, gennemførligheden af at etablere og anvende krav til miljøvenligt design for så vidt angår andre væsentlige miljøforhold som f.eks. støj, effektivt materialeforbrug og herunder krav til holdbarhed, demontering, genvinding, standardiserede grænseflader for opladere samt oplysningskrav angående indholdet af visse kritiske råmaterialer, mindste antal opladningscykler og batteriskift.
Artikel 10
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 3 og 6.1 i bilag II anvendes fra forordningens ikrafttræden.
Punkt 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 og 7.3 i bilag II anvendes fra den 1. juli 2014.
Punkt 1.2 og 1.4 i bilag II anvendes fra 1. januar 2016.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2013.
A BIZOTTSÁG 617/2013/EU RENDELETE
(2013. június 26.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a számítógépek és a kiszolgáló számítógépek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a 2009/125/EK irányelv 18. cikkében említett konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikkben meghatározott kritériumoknak megfelelően, a konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni az irodai berendezésekre vonatkozóan.
(3)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a számítógépek műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. Uniós és harmadik országbeli érintetteket és érdekelt feleket is bevont a vizsgálatokba, amelyek eredményei nyilvánosan hozzáférhetők.
(4)
Az előkészítő vizsgálatok becslései alapján a számítógépek villamosenergia-fogyasztásában a 2011 és 2020 közötti időszakban költséghatékony módon potenciálisan mintegy 93 TWh mértékű javulás érhető el, ami 43 millió tonna elkerült szén-dioxid-kibocsátásnak felel meg, 2020-ban pedig a megtakarítás 12,5 és 16,3 TWh között lehet, amivel 5,0-6,5 millió tonna szén-dioxid-kibocsátásától mentesülhetünk. Ebből következően a számítógépek olyan termékcsoportot alkotnak, amelynek környezettudatos tervezésére vonatkozóan érdemes követelményeket meghatározni.
(5)
Minthogy az asztali vékonykliensek, a munkaállomások, a kis hálózatot kiszolgáló szerverek és az egyéb kiszolgáló számítógépek által potenciálisan megtakarítható villamos energia mennyisége javarészt belső tápegységeik hatékonyságának függvénye, és mivel az említett termékek, valamint az integrált és az önálló asztali számítógépek belső tápegységeire hasonló műszaki előírások vonatkoznak, e rendeletnek a belső tápegységek hatékonyságával kapcsolatos rendelkezéseit az előbbi termékekre szintén indokolt alkalmazni. Az asztali vékonykliensek, a mobil és az egyéb munkaállomások, a kis hálózatot kiszolgáló szerverek és a kiszolgáló számítógépek környezeti hatását érintő egyéb aspektusokat ugyanakkor a 2009/125/EK irányelv végrehajtása keretében egy, ezekkel a termékekkel célzottabban foglalkozó intézkedésben lehetne kezelni.
(6)
A kijelzők eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, e rendelet hatálya alól ezért indokolt őket kizárni. Figyelembe véve azonban, hogy a környezetre jelentős hatást gyakorolnak és jelentős javítási potenciállal bírnak, ajánlatos külön foglalkozni velük egy, a 2009/125/EK irányelvet, illetve az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2) végrehajtó külön intézkedésben.
(7)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények nem gyakorolhatnak jelentős mértékű negatív hatást a termékek funkcionalitására vagy a fogyasztókra, különösen a termékek megfizethetőségét, az életciklusra vetített költségeket és az ágazat versenyképességét illetően. Az sem engedhető meg, hogy a követelmények egy adott fejlesztő technológiájához kössék a gyártókat, adminisztratív többletterhet jelentsenek, vagy káros hatással legyenek az egészségre, a biztonságra és a környezetre.
(8)
A számítógépek energiahatékonyságát olyan meglévő, költséghatékony, nem gyártófüggő műszaki megoldások útján célszerű javítani, amelyek csökkentik e termékek beszerzési és üzemeltetési költségeinek együttes összegét.
(9)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket fokozatosan célszerű bevezetni, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet szerinti újratervezésére. Ezt az időt úgy helyénvaló megállapítani, hogy elkerülhetőek legyenek a számítógépek kínálatára gyakorolt kedvezőtlen hatások; indokolt továbbá tekintettel lenni a gyártóknál - különösen a kis- és középvállalkozásoknál - felmerülő költségekre, valamint arra a kívánalomra, hogy e rendelet célkitűzései időben teljesüljenek.
(10)
A rendelet felülvizsgálatára várhatóan legkésőbb három és fél évvel hatálybalépését követően sor fog kerülni.
(11)
A számítógépek energiahatékonyságát olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerekkel kell meghatározni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott módszertanhoz, illetve adott esetben az európai szabványosításra vonatkozó jogszabályi rendelkezésekkel (3) összhangban megállapított harmonizált szabványokhoz.
(12)
Az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a környezettudatos tervezés területén megállapított követelmények nem alkalmasak teljes mértékben a számítógépek szabályozására, ezért a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. december 17-i 1275/2008/EK bizottsági rendelet (4) követelményeit nem helyénvaló a számítógépekre alkalmazni. Ebben a rendeletben következésképpen indokolt konkrét követelményeket meghatározni a számítógépek energiagazdálkodására, valamint alvó üzemmódbeli, kikapcsolt üzemmódbeli és a legalacsonyabb energiafelvételű állapotbeli energiaszükségletére vonatkozóan, és ennek megfelelően módosítani az 1275/2008/EK rendeletet.
(13)
Mindamellett, hogy a számítógépek kikerülnek az 1275/2008/EK rendelet hatálya alól, a számítógépekkel együtt forgalomba hozott külső tápegységekre a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a külső tápegységek üresjáratú üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására és aktív üzemmódban mért átlagos hatékonyságára vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. április 6-i 278/2009/EK bizottsági rendeletnek (5) alkalmazandónak kell maradnia.
(14)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(15)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv IV. és V. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos, az e rendeletben megállapított követelményekkel összefüggő információkat megadjanak.
(16)
A tisztességes verseny, a megcélzott potenciális energiamegtakarítás elérése és a termékek energiahatékonyságáról a fogyasztók számára nyújtandó tájékoztatás pontossága érdekében e rendeletben világossá kell tenni, hogy a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok számára az egyes energiával kapcsolatos termékek modelljein az e rendeletben rögzített követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából végzett kísérleti vizsgálatokhoz előírt tűrések nem adhatnak okot a szállítók számára arra, hogy a modell működési jellemzőit kedvezőbb színben tüntessék fel, mint amit a termék műszaki dokumentációjában megjelölt mérések és számítások indokolnak.
(17)
Ebben a rendeletben indokolt referenciaértékeket megállapítani azokra a jelenleg beszerezhető termékekre vonatkozóan, amelyek energiafelhasználási hatásfoka nagy. Ezáltal biztosítható, hogy a releváns információk széles körben - különösen a kis- és középvállalkozások számára - rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, ami az érintett termékkörben elő fogja segíteni az energiafogyasztást mérséklő legjobb műszaki megoldások alkalmazását és az energiafogyasztást csökkentő, még nagyobb hatásfokú termékek kifejlesztését.
(18)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet a számítógépek és kiszolgáló számítógépek környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali követelményeket állapítja meg.
(2) Rendelkezéseit a közvetlenül a hálózati váltakozó áramról külső vagy belső tápegységen keresztül vagy ilyen tápegység közbeiktatása nélkül táplálható, alábbi termékekre kell alkalmazni:
a)
asztali számítógépek;
b)
integrált asztali számítógépek;
c)
notebook számítógépek (köztük a táblagéppé alakítható, illetve hibrid notebookok, a táblagépek, a mobil vékonykliensek);
d)
asztali vékonykliensek;
e)
munkaállomások;
f)
mobil munkaállomások;
g)
kis hálózatot kiszolgáló szerverek;
h)
kiszolgáló számítógépek.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki az alábbi termékcsoportokra:
a)
blade rendszer és elemei;
b)
kiszolgáló készülékek;
c)
több csomópontos kiszolgálók;
d)
négynél több processzorfoglalattal rendelkező kiszolgáló számítógépek;
e)
játékkonzolok;
f)
dokkolóegységek.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
„számítógép”: logikai műveletek végrehajtására és adatok feldolgozására szolgáló eszköz, amely beviteli eszközök működtetésére és információk kijelzőn való megjelenítésére alkalmas, és a műveletek végrehajtásához általában központi feldolgozóegységgel (CPU) rendelkezik. CPU hiányában az eszköz kliensátjáróként működik: a központi feldolgozóegység szerepét ilyenkor egy csatlakoztatott kiszolgáló számítógép tölti be;
2.
„kiszolgáló számítógép”: klienseszközök, például asztali számítógépek, notebook számítógépek, asztali vékonykliensek, IP-telefonok vagy más kiszolgáló számítógépek számára szolgáltatásokat biztosító és a hálózati erőforrásokat kezelő számítástechnikai termék. Kiszolgáló számítógépek alkalmazására általában adatközpontokban és irodai/vállalati környezetben van szükség. A kiszolgáló számítógép elsősorban hálózati kapcsolaton keresztül érhető el, nem pedig beviteli eszközök, például billentyűzet vagy egér közvetlen használatával.
A kiszolgáló számítógép jellemzői:
a)
kiszolgáló számítógépek operációs rendszereinek és/vagy hipervizoroknak a támogatására lett kialakítva, rendeltetése a felhasználó által telepített vállalati alkalmazások futtatása;
b)
támogatja a hibajavító kódok (ECC) és/vagy a pufferelt memória (ideértve mind a pufferelt kétsoros memóriamodulokat [DIMM], mind a pufferelt alaplapi konfigurációkat [BOB-konfigurációk]) használatát;
c)
egy vagy több AC/DC tápegységgel kerül forgalomba;
d)
az összes processzor hozzáfér a megosztott rendszermemóriához és egymástól függetlenül látható az egyedüli operációs rendszer vagy a hipervizor számára;
3.
„külső tápegység”: az alábbiakkal jellemezhető eszköz:
a)
a hálózati áramforrásból származó váltakozó áram kisebb feszültségű egyenárammá vagy váltakozó árammá történő átalakítására szolgál;
b)
egy időpillanatban csak egyféle egyenáramú vagy váltakozó áramú kimenő feszültséget képes előállítani;
c)
az elsődleges terhelést alkotó, különálló eszköz tápellátását végzi;
d)
az elsődleges terhelést alkotó eszköztől külön készülékházban, fizikailag elkülönülve helyezkedik el;
e)
eltávolítható vagy beépített elektromos csatlakozón/aljzaton, kábelen, vezetéken vagy egyéb huzalon keresztül csatlakozik az elsődleges terhelést alkotó eszközhöz; valamint
f)
névleges kimenő teljesítménye nem haladja meg a 250 wattot;
4.
„belső tápegység”: a hálózati váltakozó áramú feszültséget a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép árammal való ellátása céljából egyenáramú feszültséggé átalakító egység, az alábbi jellemzőkkel:
a)
a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép készülékházán belül található, de elkülönül a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép alaplapjától;
b)
a tápegység és a hálózati áramforrás közötti közbülső áramkör nélkül, egyetlen kábellel, közvetlenül csatlakozik az elektromos hálózathoz; valamint
c)
a tápegységet a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép alkatrészeivel összekötő tápcsatlakozók - az integrált asztali számítógépekben található számítógépes kijelzőkhöz vezető egyenáramú csatlakozás kivételével - a számítógépházon belül helyezkednek el.
Nem tekintendők belső tápegységnek azok a belső egyenáram/egyenáram átalakítók, amelyek a külső tápegységből származó egyetlen egyenáramú feszültséget a számítógép vagy a kiszolgáló számítógép számára többféle feszültséggé alakítják át;
5.
„asztali számítógép”: állandó helyre szánt fő egységgel rendelkező számítógép, amely kialakításából adódóan nem hordozható; külső számítógépes kijelzővel, illetve külső perifériákkal (például billentyűzettel és egérrel) együtt használható.
E rendelet alkalmazásában az asztali számítógépek az alábbi kategóriákba tartoznak:
a)
„A kategória”: azok az asztali számítógépek, amelyekre nem érvényes a B, a C, vagy a D kategória fogalommeghatározása;
b)
„B kategória”: az alábbiakkal rendelkező asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül két fizikai mag; és
(ii)
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória;
c)
„C kategória”: az alábbiakkal rendelkező asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül három vagy több fizikai mag; és
(ii)
az alábbi két jellemző legalább egyike:
-
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória, és/vagy
-
különálló grafikus kártya (dGfx);
d)
„D kategória”: az alábbiakkal rendelkező asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül legalább négy fizikai mag; és
(ii)
az alábbi két jellemző legalább egyike:
-
legalább négy gigabyte (GB) rendszermemória, és/vagy
-
G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártya (dGfx);
6.
„integrált asztali számítógép”: olyan rendszer, amelyben a számítógép és a számítógépes kijelző egyetlen egységet alkot, és amely a váltakozó áramot egyetlen kábelen keresztül kapja. Az integrált asztali számítógépeknek két formája létezik: 1. olyan termék, amelyben a számítógépes kijelző és a számítógép fizikailag egyetlen egységet alkot; 2. olyan termék, amelyben a kijelző elkülönül ugyan a számítógéptől, de egyenáramú tápkábellel (DC) csatlakozik a fő vázhoz. Az integrált asztali számítógép állandó helyre szánt, nem hordozható eszköz. Elsősorban nem audiovizuális jelek megjelenítésére és fogadására tervezték őket.
E rendelet alkalmazásában az integrált asztali számítógépek az alábbi kategóriákba tartoznak:
a)
„A kategória”: azok az integrált asztali számítógépek, amelyekre nem érvényes a B, a C, vagy a D kategória fogalommeghatározása;
b)
„B kategória”: az alábbiakkal rendelkező integrált asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül két fizikai mag; és
(ii)
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória;
c)
„C kategória”: az alábbiakkal rendelkező integrált asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül három vagy több fizikai mag; és
(ii)
az alábbi két jellemző legalább egyike:
-
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória, és/vagy
-
egy különálló grafikus kártya (dGfx);
d)
„D kategória”: az alábbiakkal rendelkező integrált asztali számítógépek:
(i)
a CPU-n belül legalább négy fizikai mag; és
(ii)
az alábbi két jellemző legalább egyike:
-
legalább négy gigabyte (GB) rendszermemória, és/vagy
-
G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártya (dGfx);
7.
„notebook számítógép”: kifejezetten a hordozhatóságot szem előtt tartva készült olyan számítógép, amely közvetlenül váltakozó áramú hálózati áramforrásról működik, de enélkül is huzamosabb ideig működtethető. A notebook számítógépek legalább 22,86 cm (9 hüvelyk) látható képátlójú, beépített kijelzővel rendelkeznek, és beépített akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről is működni tudnak.
A notebook számítógépek termékcsoportjába tartoznak az alábbi altípusok is:
a)
„táblagéppé alakítható, illetve hibrid notebook”: a notebook számítógépek azon típusa, amely érintőképernyőt és billentyűzetet egyaránt magában foglal;
b)
„táblagép”: a notebook számítógépek azon típusa, amely érintőképernyővel vezérelhető, és hozzá rögzített fizikai billentyűzetet egyáltalán nem tartalmaz;
c)
„mobil vékonykliens”: a notebook számítógépek azon típusa, amelynek távoli számítógépes erőforrásokkal (például kiszolgáló számítógéppel, távoli munkaállomással) létesített kapcsolatra van szüksége az elsődleges funkciók ellátásához, és amely nem rendelkezik beépített forgó adattároló eszközzel.
E rendelet alkalmazásában a notebook számítógépek az alábbi kategóriákba tartoznak:
a)
„A kategória”: azok a notebook számítógépek, amelyekre nem érvényes a B vagy a C kategória fogalommeghatározása;
b)
„B kategória”: legalább egy különálló grafikus kártyával (dGfx) rendelkező notebook számítógépek;
c)
„C kategória”: legalább az alábbi jellemzők egyikével rendelkező notebook számítógépek:
a)
a CPU-n belül legalább két fizikai mag;
b)
legalább két gigabyte (GB) rendszermemória; és
c)
G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártya (dGfx).
Azok a termékek, amelyeknek energiaszükséglete tétlen állapotban kisebb 6 W-nál, e rendelet alkalmazásában nem minősülnek notebook számítógépnek, még ha egyébként a fogalommeghatározás alapján e kategóriába lennének is sorolhatók;
8.
„asztali vékonykliens”: olyan számítógép, amelynek távoli számítógépes erőforrásokkal (például kiszolgáló számítógéppel, távoli munkaállomással) létesített kapcsolatra van szüksége az elsődleges funkciók ellátásához, és amely nem rendelkezik beépített forgó adattároló eszközzel. Az asztali vékonykliens fő egysége állandó helyen (például asztalon) történő működésre van szánva, és nem hordozható. Az asztali vékonykliens képes vagy külső, vagy - ha ilyennel fel van szerelve - belső kijelzőn megjeleníteni az adatokat;
9.
„munkaállomás”: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra használt számítógép, az alábbi jellemzőkkel:
a)
a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 15 000 óra;
b)
hibajavító kóddal (ECC) és/vagy pufferelt memóriával rendelkezik;
c)
az alábbi öt megállapítás közül hárommal jellemezhető:
1.
a nagy teljesítményű grafikus rendszerekhez kiegészítő tápellátással rendelkezik (például 6 tűs, 12 voltos PCI-E kiegészítő tápellátás);
2.
a grafikus bővítőhely(ek)en és/vagy PCI-X támogatáson felül biztosított alaplapi PCI-E bővítőhelyek száma legalább 4;
3.
nem támogatja az egységes memóriaelérés (UMA) alapú grafikát;
4.
legalább öt PCI, PCI-E vagy PCI-X bővítőhellyel rendelkezik;
5.
két vagy több CPU többprocesszoros támogatására képes (támogatja a fizikailag elkülönülő CPU-csomagokat/foglalatokat támogat, tehát egyetlen többmagos CPU támogatása nem elegendő);
10.
„mobil munkaállomás”: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra, de nem játékra használt számítógép, amely kifejezetten a hordozhatóság kívánalmát szem előtt tartva készült és közvetlenül váltakozó áramú hálózati áramforrásról működik, de e nélkül is huzamosabb ideig működtethető. A mobil munkaállomások beépített kijelzővel rendelkeznek, és beépített akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről is működni tudnak. Legtöbbjük külső tápegységet használ, beépített billentyűzettel és pozicionáló eszközzel rendelkezik.
A mobil munkaállomás jellemzői:
a)
a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 13 000 óra;
b)
legalább egy G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) rendelkezik;
c)
legalább három belső tároló beépítését támogatja;
d)
támogatja a legalább 32 GB-os rendszermemória használatát;
11.
„kis hálózatot kiszolgáló szerver”: jellemzően asztali számítógép formájú, asztali számítógép alkotóegységeit használó, de elsődlegesen más számítógépek háttértároló gazdagépének szánt számítógép, amely többek között hálózati infrastruktúra-szolgáltatásokat nyújt, például adat- és médiatartalmak számára tárhelyet biztosít, és az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:
a)
álló, torony vagy az asztali számítógépekéhez hasonló más kialakítású, és minden adatfeldolgozási, tárolási és hálózati csatolási műveletet egyetlen készülékházon belül végez;
b)
a hét minden napján, a nap 24 órájában folyamatosan történő működésre van tervezve;
c)
elsősorban arra van szánva, hogy többfelhasználós környezetben, hálózatba kapcsolt kliensegységeken keresztül több felhasználót egyidejűleg kiszolgálva üzemeljen;
d)
amennyiben operációs rendszerrel telepítve kerül forgalomba, ez az operációs rendszer otthoni vagy alsó kategóriás kiszolgálóalkalmazásokhoz van tervezve;
e)
kizárólag G1 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) kerül forgalomba;
12.
„blade rendszer és elemei”: ún. blade vázon belüli, különböző típusú blade tároló és kiszolgáló alegységekből felépülő rendszer. A vázon belüli erőforrások a kiszolgálók és a tárolóegységek között megosztottak. A blade rendszerek jellegükből adódóan változtatható kapacitású megoldást jelentenek több kiszolgáló számítógép vagy tárolóegység egyetlen készülékházban való összeállítására, s így a technikusok könnyen, menet közben bővíthetik vagy cserélhetik a rendszerelemeket (például blade kiszolgálókat);
13.
„kiszolgáló készülék”: előre telepített operációs rendszerrel és egy meghatározott funkció vagy egymással szorosan összefüggő funkciók végrehajtását szolgáló alkalmazással szállított kiszolgáló számítógép. A kiszolgáló készülék egy vagy akár több hálózaton keresztül nyújt szolgáltatásokat, vezérlése jellemzően webes vagy parancssori felületről történik. A kiszolgáló készülék hardver- és szoftverbeállításait a beszállító az adott rendeltetésnek (például hálózati művelet vagy tárolás) megfelelően testre szabja; a készülék nem a felhasználó által biztosított alkalmazások futtatására szolgál;
14.
„több csomópontos kiszolgáló”: a készülékházon belül két vagy több olyan önálló kiszolgáló számítógépet (vagy csomópontot) tartalmazó rendszer, amelyek egy vagy több közös tápegységről működnek. A csomópontok összesített energiaszükséglete megoszlik a közös tápegységek között. A több csomópontos kiszolgáló kialakításának megfelelően azonos készülékházban elhelyezett rendszerelemek menet közben nem cserélhetők;
15.
„két csomópontos kiszolgáló”: két kiszolgáló-csomópontból álló, szokványos több csomópontos kiszolgáló;
16.
„négynél több processzorfoglalattal rendelkező kiszolgáló számítógép”: több mint négy processzor beépítését lehetőé tevő kiszolgáló számítógép;
17.
„játékkonzol”: hálózati tápfeszültségről működő, önálló eszköz, amely elsődlegesen videojátékok játszásához készült. A játékkonzol általában egy külső kijelzőre mint a játékot megjelenítő fő eszközre továbbítja a videojeleket. A játékkonzolok jellemzően központi feldolgozóegységet (CPU), rendszermemóriát és grafikus feldolgozóegységet (GPU) foglalnak magukban, de esetenként merevlemezeket vagy más belső tárolókat és optikai meghajtókat is tartalmaznak. A bevitelhez elsődlegesen nem külső billentyűzetet vagy egeret igényelnek, hanem kézi vagy más interaktív játékvezérlőket. Nem hagyományos személyi számítógépes operációs rendszereket futtatnak, hanem konzolspecifikus operációs rendszereket. Az elsődleges játékfelületként beépített kijelzővel rendelkező kézi játékeszközök, illetve közvetlenül csatlakoztatott váltakozó áramú tápforrás helyett elsősorban integrált akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről üzemelő kézi játékeszközök a játékkonzolok altípusainak számítanak.
18.
„dokkolóegység”: különböző funkciók végrehajtása, így a csatlakoztatási lehetőségek bővítése vagy a perifériaeszközökhöz való kapcsolódás egységes kezelése céljából számítógéphez csatlakoztatható, különálló termék. A dokkolóegység emellett a csatlakoztatott számítógép belső akkumulátorának feltöltését is megkönnyítheti;
19.
„központi feldolgozóegység (CPU)”: a számítógép azon komponense, amely az utasítások értelmezését és végrehajtását vezérli. A CPU adott esetben egy vagy több fizikai processzort, azaz végrehajtó magot foglalhat magában. Végrehajtó mag alatt a rendszerben fizikailag jelen levő processzor értendő. A végrehajtó magból vagy magokból származtatott további virtuális vagy logikai processzorok nem tekinthetőek fizikai magnak. Egyetlen fizikai CPU-foglalatot elfoglaló processzorcsomagban több végrehajtó mag is lehet. A CPU végrehajtó magjainak összes száma a CPU összes fizikai foglalatához csatlakoztatott eszközök által adott végrehajtó magok összege;
20.
„különálló grafikus kártya (dGfx)”: egy vagy több grafikus feldolgozóegységből (GPU) álló, önálló belső komponens, amely helyi memóriavezérlő interfésszel és grafikus feldolgozásra kialakított helyi memóriával rendelkezik, és az alábbi kategóriák szerint osztályozható:
a)
G1 (FB_BW ≤ 16);
b)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
c)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
d)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
e)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
f)
G6 (FB_BW 128 [keretpuffer adatszélessége 192-bit]);
g)
G7 (FB_BW 128 [keretpuffer adatszélessége ≥ 192-bit]);
„keretpuffer sávszélessége (FB _BW)”: a dGfx kártyán lévő összes GPU által másodpercenként feldolgozott adatmennyiség, amely az alábbi képlettel számítható ki:
ahol:
a)
a keretpuffer sávszélességének mértékegysége gigabyte per szekundum (GB/s);
b)
az adatátviteli sebesség a tényleges memóriaadat-frekvencia MHz-ben;
c)
adatszélesség: a memória-keretpuffer (FB) adatszélessége bitben (b) kifejezve;
d)
a 8-as byte-ra váltja az értéket;
e)
az 1 000-es osztó pedig a megabyte-ot gigabyte-ra váltja;
21.
„belső tároló”: a számítógép belső részegysége, amely az adatok nem felejtő tárolását biztosítja;
22.
„terméktípus”: asztali számítógép, integrált asztali számítógép, notebook számítógép, asztali vékonykliens, munkaállomás, mobil munkaállomás, kis hálózatot kiszolgáló szerver, kiszolgáló számítógép, blade rendszer és elemei, több csomópontos kiszolgáló, kiszolgáló készülék, játékkonzol, dokkolóegység, belső tápegység vagy külső tápegység;
23.
„a kijelző alvó üzemmódja”: egy, a készülékhez csatlakoztatott kijelző eszköz jelére vagy belső jelre (például időzítő vagy jelenlétérzékelő jelére) aktiválódó üzemmód. Ebbe az üzemmódba felhasználói bevitel hatására is válthat a kijelző eszköz. Csatlakoztatott eszköztől, a hálózatról, illetve távvezérlőtől érkező jel és/vagy belső trigger hatására ebből az üzemmódból a készüléknek aktív üzemmódba kell lépnie. Ebben az üzemmódban nem látható kép a képernyőn, hacsak nem felhasználói vagy védelmi funkciókról, például termékadat vagy -állapot jelzéséről, illetve érzékelőalapú funkciókról van szó.
Az I. melléklet további fogalommeghatározásokat tartalmaz, amelyek a mellékletekben alkalmazandók.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
A számítógépek és a kiszolgáló számítógépek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket a II. melléklet rögzíti.
A számítógépek és a kiszolgáló számítógépek tekintetében a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeknek való megfelelést a III. mellékletben meghatározott módszerekkel kell vizsgálni.
4. cikk
Az 1275/2008/EK rendelet módosítása
Az 1275/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„2.
Elsődlegesen magáncélú háztartási környezetben való használatra szánt információtechnológiai berendezések, kivéve a 617/2013/EU bizottsági rendeletben (6) meghatározott asztali számítógépeket, integrált asztali számítógépeket és notebook számítógépeket.
5. cikk
A 278/2009/EK rendelet alkalmazása
A 278/2009/EK rendelet 2. cikkének 1. g) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„g)
rendeltetésszerűen az 1275/2008/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezésekkel, vagy a 617/2013/EU bizottsági rendeletben (7) meghatározott számítógépekkel együtt kell használni.
6. cikk
A megfelelőség értékelése
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszert vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
7. cikk
Piacfelügyeleti célú ellenőrzések
A piacfelügyeleti célú vizsgálatokat a 2009/125/EK irányelvben meghatározott szabályoknak megfelelően kell elvégezni.
A számítógépek és a kiszolgáló számítógépek tekintetében a környezettudatos tervezéssel kapcsolatos vonatkozó követelményeknek való megfelelést az e rendelet III. mellékletének 2. pontjában megállapított eljárással kell ellenőrizni.
8. cikk
Indikatív referenciaértékek
Az e rendelet elfogadásának időpontjában a piacon hozzáférhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező termékek és technológiák indikatív referenciaértékeit a IV. melléklet tartalmazza.
9. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság e rendeletet a műszaki fejlődés fényében legkésőbb a rendelet hatálybalépését követően három és fél évvel felülvizsgálja, és a felülvizsgálat eredményeiről pedig ugyaneddig az időpontig tájékoztatja a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórumot.
Figyelembe véve a technika rohamos fejlődését, a felülvizsgálat során tekintetbe kell venni az Energy Star programban időközben bekövetkező változásokat és a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények szigorítására, valamint - különösen a különálló grafikus kártyák (dGfx) vonatkozásában - az energiafogyasztási engedmények jelentős mértékű csökkentésére vagy megszüntetésére kínálkozó lehetőségeket, illetve mérlegelni fogja, hogy szükség van-e a rendelet fogalommeghatározásainak/tárgyi hatályának aktualizálására, illetve a beépített kijelzők energiafogyasztásának esetleges szabályozására.
Ezen túlmenően a felülvizsgálat során különös figyelmet kell fordítani a különböző életciklusszakaszokra, meg kell vizsgálni, hogy más jelentős környezetvédelmi jellemzőkre (például a zaj, az anyagfelhasználás hatékonysága), és különösen a tartósságra, a szétszerelhetőségre, az újrafeldolgozhatóságra, illetőleg a töltőcsatlakozások szabványosítására vonatkozóan helyénvaló-e a környezettudatos tervezés területén követelményeket megállapítani és alkalmazni, továbbá át kell tekinteni a bizonyos kritikus fontosságú nyersanyagok jelenlétével, a terhelési ciklusok minimális számával és az akkumulátorcserével összefüggő tájékoztatási követelményeket.
10. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A II. melléklet 3. és 6.1. pontja a rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.
A II. melléklet 1.1., 1.3., 2., 4., 5.1., 5.2., 6.2.1., 6.2.2., 6.2.3., 6.2.4., 6.2.5., 6.2.6., 7.1., 7.2. és 7.3. pontja 2014. július 1-jétől alkalmazandó.
A II. melléklet 1.2. és 1.4. pontja 2016. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. június 26-án.