KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1307/2014
af 8. december 2014
om fastlæggelse af kriterier og geografisk udstrækning for græsarealer med høj biodiversitet med henblik på anvendelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og artikel 17, stk. 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (1) som ændret ved direktiv 2009/30/EF (2), særlig artikel 7b, stk. 3, litra c), andet afsnit,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (3), særlig artikel 17, stk. 3, litra c), andet afsnit og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF fastsætter, at biobrændstoffer og flydende biobrændsler kun kan medregnes i forhold til de opstillede mål, og at erhvervsdrivende kun kan modtage offentlig støtte, hvis de opfylder de bæredygtighedskriterier, der er fastsat ved disse direktiver. Som led i denne ordning kan biobrændstoffer og flydende biobrændsler kun medregnes i forhold til de opstillede mål eller modtage offentlig støtte, hvis de ikke er fremstillet af råstoffer, der hidrører fra arealer, der i eller efter januar 2008 var græsarealer med høj biodiversitet, medmindre det i forbindelse med ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet kan dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råstoffet for at kunne opretholde græsarealstatus.
(2)
Artikel 17, stk. 3, litra c), sidste afsnit, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7b, stk. 3, litra c), sidste afsnit, i direktiv 98/70/EF kræver, at Kommissionen fastlægger kriterier og geografisk udstrækning til bestemmelse af, hvilke typer græsarealer der kan betegnes som græsarealer med høj biodiversitet i henhold til artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF.
(3)
Græsarealer med høj biodiversitet varierer fra den ene klimazone til den anden og kan bl.a. være heder, græsningsarealer, enge, savanner, stepper, kratområder, tundra og prærier. Disse områder har forskellige karakteristika, f.eks. med hensyn til omfanget af trædække og græsning og slåning. I forbindelse med artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF bør græsarealer derfor defineres bredt.
(4)
Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF skelner mellem naturlige og ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet og fastsætter definitioner for begge typer. Der bør derfor inddrages driftskriterier i disse definitioner. I forbindelse med denne forordning bør forringede græsarealer betragtes som arealer med reduceret biodiversitet.
(5)
Efterlevelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF kontrolleres i overensstemmelse med artikel 7c, stk. 1 og 3, i direktiv 98/70/EF og artikel 18, stk. 1 og 3, i direktiv 2009/28/EF.
(6)
På internationalt plan foreligger der ikke omfattende oplysninger om den geografiske udstrækning af græsarealer med høj biodiversitet. Denne forordning fastlægger derfor kun den geografiske udstrækning for de græsarealer med høj biodiversitet, for hvilke der allerede foreligger oplysninger.
(7)
De foranstaltninger, der er fastsat ved denne forordning, er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om biobrændstoffers og flydende biobrændslers bæredygtighed, som er nedsat ved artikel 25, stk. 2, i direktiv 2009/28/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Med henblik på anvendelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF fastsættes følgende kriterier og definitioner:
1) »græsarealer«l: andøkosystemer, der er domineret af græs- eller buskvækst i en sammenhængende periode på mindst fem år. Det omfatter enge og græsningsarealer, der anvendes til høproduktion, men omfatter ikke jorder, der anvendes til andre afgrøder, og landbrugsarealer, der midlertidigt er braklagt. Det omfatter heller ikke sammenhængende skovarealer, jf. artikel 17, stk. 4, litra b), i direktiv 2009/28/EF, medmindre disse er skovlandbrugssystemer, hvor træerne forvaltes sammen med afgrøder eller animalsk landbrugsproduktion. Når græs- eller buskvæksten er dominerende, vil det sige, at den tilsammen dækker et større areal end det areal, der er dækket af trækroner
2) »menneskelig intervention«: planmæssig græsning, slåning, beskæring, høst eller afbrænding
3) »naturlige græsarealer med høj biodiversitet«: græsarealer, der:
a)
forbliver græsarealer uden menneskelig intervention, og
b)
opretholder sammensætningen af naturlige arter og økologiske karakteristika og processer
4) »ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet«: græsarealer, der:
a)
ophører med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og
b)
ikke forringes, dvs. at de ikke er karakteriseret ved langvarigt tab af biodiversitet på grund af f.eks. meget intensiv græsning, mekanisk beskadigelse af vegetationen, jorderosion eller forringelse af jordkvalitet, og
c)
er rige på arter, dvs. at de udgør:
i)
levesteder af væsentlig betydning for kritisk truede, truede eller sårbare arter, som er opført på rødlisten over truede arter fra Den Internationale Naturbevaringssammenslutning eller andre lister med et lignende formål for arter eller levesteder, der er omhandlet i national lovgivning eller anerkendt af en kompetent national myndighed i råstoffets oprindelsesland, eller
ii)
levesteder af væsentlig betydning for endemiske arter eller arter med begrænset forekomst, eller
iii)
levesteder af væsentlig betydning for en given arts genetiske diversitet, eller
iv)
levesteder af væsentlig betydning for globalt set væsentlige koncentrationer af migrerende arter eller arter der lever i flokke, eller
v)
stærkt truede eller enestående økosystemer med væsentlig regional eller national betydning.
Artikel 2
Med forbehold af artikel 3 er græsarealer med følgende geografiske udstrækning i Den Europæiske Union altid at betragte som græsarealer med høj biodiversitet:
1)
de levesteder, der er opført i bilag I til Rådets direktiv 92/43/EØF (4)
2)
levesteder af væsentlig betydning for dyre- og plantearter af fællesskabsbetydning, som er opført i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, og
3)
levesteder af væsentlig betydning for vilde fuglearter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (5).
Græsarealer med høj biodiversitet i Den Europæiske Union er ikke begrænset til de geografiske udstrækninger, der er omhandlet i punkt 1, 2 og 3 i denne artikel. Andre græsarealer kan opfylde de kriterier for græsarealer med høj biodiversitet, der er fastsat i artikel 1.
Artikel 3
Hvor det dokumenteres, at høst af råstoffer, er nødvendig for at opretholde græsarealstatus, er der ikke behov for at fremlægge yderligere dokumentation for efterlevelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), nr. ii), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), nr. ii), i direktiv 2009/28/EF.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. oktober 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2014.
A BIZOTTSÁG 1307/2014/EU RENDELETE
(2014. december 8.)
a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7b. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikke (3) bekezdésének c) pontja céljára a nagy biodiverzitású gyepterületek kritériumainak és földrajzi térségeinek meghatározásáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a 2009/30/EK irányelvvel (1) módosított, a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 7b. cikke (3) bekezdése c) pontjának második albekezdésére,
tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdése c) pontjának második albekezdésére,
mivel:
(1)
A 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelv egyaránt előírja, hogy a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók csak abban az esetben számíthatók be a célértékek teljesítésébe, illetve a gazdasági szereplőket csak akkor jogosítják fel állami támogatás igénybevételére, ha megfelelnek az említett irányelvekben meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak. A szabályok értelmében a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók csak akkor számíthatók be a célértékek teljesítésébe, illetve csak akkor jogosítanak állami támogatásra, ha nyersanyaguk nem olyan gyepterületről származik, amely 2008 januárjában vagy az után nagy biodiverzitású gyepterületnek minősült, kivéve, ha olyan a mesterséges nagy biodiverzitású gyepterületről van szó, ahol a gyepterületi besorolás megőrzéséhez bizonyítottan szükséges a nyersanyagok betakarítása.
(2)
A 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó albekezdése és a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó albekezdése megköveteli a Bizottságtól, hogy állapítsa meg a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a nagy biodiverzitású gyepterületté minősítéshez használandó kritériumokat és földrajzi térségkeket.
(3)
A nagy bidoverzitású gyepterületek a különböző éghajlati övezetekben eltérőek, többek között ide sorolhatók a hangafüves területek, a legelők, a rétek, a szavannák, a sztyeppek, a cserjések, a tundrák és a prérik. Az egyes területek megkülönböztető jellemzőkkel bírnak, például más-más a fás borítottságuk, valamint a legeltetés vagy kaszálás intenzitása. Ezért a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdésének c) pontja céljára a gyepterület fogalmát átfogóan kell meghatározni.
(4)
A 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelv természetes és mesterséges gyepterületeket különböztet meg, és ezeket meg is határozza. Ezért helyénvaló ezeket a meghatározásokat további elemekkel bővíteni. E rendelet alkalmazásában helyénvaló úgy tekinteni, hogy a degradálódott állapotú gyepterület csökkent biodiverizású.
(5)
A 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdése c) pontjának és a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdése c) pontjának való megfelelésről a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (1) és (3) bekezdésével, illetve a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) és (3) bekezdésével összhangban kell meggyőződni.
(6)
A nagy bidoverzitású gyepterületek földrajzi elhelyezkedéséről nemzetközi szinten még nem állnak rendelkezésre részletes adatok. Ezért ez a rendelet csupán azon nagy biodiverzitású gyepterületek földrajzi térségeit határozza meg, amelyekről már vannak adatok.
(7)
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/28/EK irányelv 25. cikkének (2) bekezdésével létrehozott, a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságáért felelős bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában:
1. „gyepterület”: olyan szárazföldi ökoszisztéma, ahol legalább öt egymást követő éven keresztül a lágyszárú növények és cserjék jelenléte dominál. Ide tartoznak a széna begyűjtése érdekében kaszált rétek és legelők, de nem tartoznak ide az egyéb haszonnövények termesztése érdekében művelt földterületek, sem az ideiglenesen parlagon hagyott mezőgazdasági termőterületek. Szintúgy nem tartoznak ide a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott összefüggő erdőterületek, kivéve azokat az agrárerdészeti földhasználati rendszereket, amelyekben a fákat mezőgazdasági környezetben, növényi terményekkel vagy haszonállatokkal együtt kezelik. A lágyszárú növények és cserjék jelenléte akkor domináns, ha a lágyszárúak és cserjék összesített talajborítása nagyobb, mint a fák lombkoronájának fedése;
2. „emberi beavatkozás”: irányított legeltetés, gépi vagy kézi kaszálás, betakarítás vagy égetés;
3. „nagy biodiverzitású természetes gyepterület”: olyan gyepterület, amely:
a)
emberi beavatkozás hiányában is gyepterület maradna; továbbá
b)
megőrizte természetes fajösszetételét, ökológiai jellemzőit és folyamatait;
4. „nagy biodiverzitású mesterséges gyepterület”: olyan gyepterület, amely:
a)
emberi beavatkozás hiányában nem maradna gyepterület; továbbá
b)
nem degradálódott, vagyis nem jellemzi a biológiai sokféleség hosszú távú eltűnése például túllegeltetés, a növényzet mechanikai károsodása, talajerózió vagy a talajminőség romlása következtében; valamint
c)
fajokban gazdag, vagyis:
i.
a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) veszélyeztetett fajokat tartalmazó vörös listája vagy más hasonló célú, akár a nemzeti jogszabályokban előírt, akár a nyersanyag származási országának illetékes nemzeti hatósága elismerése alapján összeállított faj- vagy élőhelylista értelmében különösen veszélyeztetett, veszélyeztetett vagy sérülékeny faj kiemelten fontos élőhelye; vagy
ii.
őshonos vagy korlátozott elterjedésű faj kiemelten fontos élőhelye; vagy
iii.
valamely fajon belüli genetikai sokféleség szempontjából kiemelten fontos élőhely; vagy
iv.
vonuló vagy csapatosan megjelenő faj világszinten jelentős populációjának kiemelten fontos élőhelye; vagy
v.
regionális vagy nemzeti szinten jelentős, súlyosan veszélyeztetett vagy egyedülálló ökoszisztéma.
2. cikk
A 3. cikk sérelme nélkül az Európai Unió alábbi földrajzi területein előforduló gyepterületek mindenkor nagy biodiverzitású gyepterületnek tekintendők:
1.
a 92/43/EGK tanácsi irányelv (4) I. mellékletében felsorolt élőhelyek;
2.
a 92/43/EGK tanácsi irányelv II. és IV. mellékletében szereplő uniós jelentőségű állat- és növényfajok szempontjából kiemelten fontos élőhelyek;
3.
a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I. mellékletében felsorolt vadon élő madárfajok szempontjából kiemelten fontos élőhelyek.
Az Európai Unióban a nagy biodiverzitású gyepterületek nem korlátozódnak az e cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésében említett földrajzi területekre. Az 1. cikkben meghatározott kritériumoknak másutt lévő gyepterületek is megfelelhetnek.
3. cikk
Amennyiben bizonyításra kerül, hogy a nyersanyagok betakarítása szükséges a gyepterületi besorolás megőrzéséhez, a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdése c) pontja ii. alpontjának és a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdése c) pontja ii. alpontjának való megfelelés igazolásához nincs szükség további bizonyítékra.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2015. október 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 8-án.