KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 499/2014
af 11. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 1306/2013 ved ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 37, litra c), nr. iv), og litra d), nr. xiii), artikel 173, stk. 1, litra b), c) og f), artikel 181, stk. 2, og artikel 231, stk. 1,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (2), særlig artikel 64, stk. 6, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (3) blev vedtaget på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (4), der blev ophævet og erstattet af forordning (EU) nr. 1308/2013.
(2)
Forordning (EU) nr. 1308/2013 indeholder en række nye bestemmelser om frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Disse bestemmelser skal suppleres for så vidt angår finansielle bidrag fra producenter, som er medlemmer af en producentorganisation i frugt- og grøntsagssektoren (i det følgende benævnt producentorganisationen), afsætning af den samlede produktion gennem producentorganisationen, udlicitering af aktiviteter, demokratisk kontrol, fastsættelse af et loft for udgifterne til kriseforebyggelse og -styring, kriseforebyggelse og -styringsforanstaltninger til genplantning af frugtplantager, visse dele af proceduren i tilfælde af manglende opfyldelse af anerkendelseskriterierne og anvendelse af indgangsprisordningen samt betingelser for sikkerhedsstillelse.
(3)
Ved artikel 160 i forordning (EU) nr. 1308/2013 fastsættes det, at vedtægterne for producentorganisationen skal pålægge medlemmerne at afsætte hele deres produktion gennem producentorganisationen. For at give plads til fleksibilitet inden for frugt- og grøntsagssektoren, bør producenterne under særlige omstændigheder have lov til at afsætte deres produktion uden om producentorganisationen.
(4)
I overensstemmelse med artikel 26 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 er en producentorganisations hovedaktivitet at koncentrere udbud og afsætning af de af medlemmernes produkter, som den er anerkendt for. Det bør præciseres, hvordan denne aktivitet udføres, navnlig i tilfælde af udlicitering. For at medlemsstaterne kan udføre de nødvendige kontroller, bør producentorganisationerne opbevare dokumentation, der gør det muligt for medlemsstaterne at kontrollere, at producentorganisationen udfører sine opgaver korrekt.
(5)
Ved artikel 27 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes det, at producentorganisationen forbliver ansvarlig for at sikre gennemførelsen af de udliciterede aktiviteter. Der bør redegøres mere detaljeret for, hvordan det sikres, at de udliciterede aktiviteter fortsat kontrolleres af den producentorganisation, der har udliciteret de pågældende aktiviteter.
(6)
Ved artikel 31 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes det, at medlemsstaterne træffer alle de foranstaltninger, de finder nødvendige for at undgå, at et eller flere medlemmer misbruger deres beføjelser eller indflydelse. Producentorganisationerne bør fremlægge dokumentation til medlemsstaterne for demokratisk kontrol med deres producentmedlemmer. Med henblik derpå bør den øvre procentgrænse for antallet af stemmer og aktier, som fysiske og juridiske personer kan have i en producentorganisation, begrænses.
(7)
Ved artikel 153, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013 fastsættes det, at vedtægterne fra en producentorganisation skal pålægge sine medlemmer at betale de finansielle bidrag, der er nødvendige til at finansiere producentorganisationen. For at sikre, at producentorganisationens medlemmer betaler de finansielle bidrag til oprettelse og finansiering af den i artikel 32 i nævnte forordning omhandlede driftsfond, bør en sådan forpligtelse fastlægges i producentorganisationens vedtægter.
(8)
For at undgå situationer, hvor kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger medfører ulige finansiering inden for en sammenslutning af producentorganisationer, bør udgiftsloftet for kriseforebyggelse og -styring for driftsprogrammer beregnes for hver enkel producentorganisation, der er medlem af sammenslutningen. Derudover bør betingelserne for kriseforebyggelse og -styringsforanstaltninger til genplantning af frugtplantager fastsættes. For at undgå ulige finansiering af driftsprogrammerne bør der fastsættes en øvre grænse for, hvor stor en procentdel af udgifterne der må anvendes til genplantning af frugtplantager.
(9)
Ved artikel 114 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes de sanktioner, der finder anvendelse ved manglende opfyldelse af anerkendelseskriterierne. I henhold til artikel 154, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013, fører medlemsstaterne med jævne mellemrum tilsyn med, om anerkendte producentorganisationer opfylder anerkendelseskriterierne, pålægger sanktioner i tilfælde af manglende opfyldelse eller uregelmæssigheder, og beslutter om nødvendigt om anerkendelsen skal tilbagekaldes. Det ville være mere effektivt at indføre et system, der skelner mellem manglende opfyldelse af væsentlig eller mindre betydning af anerkendelseskriterierne, for at undgå, at medlemsstaterne fortolker disse forskelligt. Der bør derfor vedtages en forenklet procedure og graduerede sanktioner som omhandlet i artikel 64 i forordning (EU) nr. 1306/2013 for at forebygge, at producentorganisationer, der ikke længere opfylder anerkendelseskriterierne, uretmæssigt får tildelt EU-støtte.
(10)
Ved artikel 181 i forordning (EU) nr. 1308/2013 fastsættes reglerne for anvendelse af den fælles toldtarif, for så vidt angår toldbehandlingen af varer, der er omfattet af indgangsprisordningen. Eftersom de pågældende varer er letfordærvelige, og værdien ikke altid er fastsat, når de toldbehandles, bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage regler med henblik på at kontrollere rigtigheden af den opgivne indgangspris for et parti mod en fast importværdi for at fremskynde toldbehandlingsproceduren. Desuden viser erfaringen med anvendelsen af indgangsprisordningen, at der er behov for at bede om en sikkerhedsstillelse, når den toldværdi, der er fastsat i overensstemmelse med den i artikel 29 i forordning (EØF) nr. 2913/92 (5) omhandlede transaktionsværdi, overstiger den af Kommissionen beregnede faste importværdi med mere end 8 %.
(11)
Gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(12)
For at sikre en glidende overgang for driftsprogrammerne under forordning (EF) nr. 1234/2007 til de nye regler under forordning (EU) nr. 1308/2013, bør der fastsættes en række overgangsbestemmelser.
(13)
Bestemmelserne om kriseforebyggelses- og krisestyring bør finde anvendelse fra den 1. januar 2014, det vil sige fra den dato, hvor de nye bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013 finder anvendelse. For at producentorganisationerne kan tilpasse sig de nye regler om kravene for udlicitering af aktiviteter og demokratisk kontrol, bør de pågældende bestemmelser først finde anvendelse fra den 1. januar 2015. Artikel 181 i forordning (EU) nr. 1308/2013 finder anvendelse fra den 1. oktober 2014, og de nye tilsvarende bestemmelser i denne forordning om kontrol af rigtigheden af den opgivne indgangspris for et parti og om betingelserne for sikkerhedsstillelse ligeledes fra samme dato -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 foretages følgende ændringer:
1)
I artikel 26, stk. 1, indsættes følgende som andet og tredje afsnit:
»Afsætning udføres af producentorganisationen eller under dennes kontrol i tilfælde af udlicitering, jf. artikel 27. Det omfatter beslutningen om, hvilket produkt der skal sælges, valget af distributionskanal og, med mindre salget sker ved auktion, forhandlinger om mængde og pris.
Producentorganisationerne opbevarer dokumentation, herunder regnskabsdokumenter, i mindst 5 år, der påviser, at producentorganisationen koncentrerede udbud og afsætning af de af medlemmernes produkter, som den er anerkendt for.«
2)
Som artikel 26a indsættes:
»Artikel 26a
Afsætning af produktionen uden om producentorganisationen
Hvis producentorganisationen tillader det, og hvis det er i overensstemmelse med de af producentorganisationen fastsatte vilkår og betingelser, kan medlemmerne:
1)
sælge en fastsat procentdel af deres produktion eller produkter direkte eller uden for deres bedrift direkte til forbrugere til personligt brug, idet medlemsstaterne fastsætter procentdelen til mindst 10 %
2)
selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen producentorganisation, afsætte produkter, som udgør en beskeden mængde i forhold til den produktionsmængde, der kan afsættes gennem deres egen producentorganisation
3)
selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen organisation, afsætte produkter, som på grund af deres kendetegn ikke normalt hører med til deres egen producentorganisations forretningsmæssige aktiviteter.«
3)
Artikel 27 affattes således:
»Artikel 27
Udlicitering
1. De aktiviteter, som en medlemsstat kan tillade udliciteret i henhold til artikel 155 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (6), skal have at gøre med producentorganisationens formål, jf. artikel 152, stk. 1, litra c), i samme forordning og kan blandt andet omfatte indsamling, oplagring, emballering og afsætning af medlemmernes produkter.
2. En producentorganisation, der udliciterer en aktivitet, indgår en forretningsmæssig skriftlig aftale med en anden enhed, herunder en eller flere medlemmer eller et datterselskab, med henblik på at udføre den pågældende aktivitet. Producentorganisationen forbliver ansvarlig for at sikre gennemførelsen af den udliciterede aktivitet og bevarer den overordnede kontrol med og overvågningen af den forretningsmæssige aftale om at udføre aktiviteten.
3. Den overordnede kontrol og overvågning, jf. stk. 2, skal være effektiv og kræve, at udliciteringskontrakten:
a)
gør det muligt for producentorganisationen at udstede bindende instrukser, og at den omfatter bestemmelser, der sætter producentorganisationen i stand til at opsige kontrakten, hvis tjenesteudbyderen ikke opfylder udliciteringskontraktens vilkår og betingelser
b)
fastsætter de nærmere vilkår og betingelser, herunder indberetningsforpligtelser og tidsfrister, der sætter producentorganisationen i stand til at evaluere og udføre reel kontrol med de udliciterede aktiviteter.
Producentorganisationen opbevarer udliciteringskontrakter og de i litra b) nævnte indberetninger i mindst fem år med henblik på efterfølgende kontrol, og disse skal på anmodning stilles til rådighed for alle medlemmer.
(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671).«." 						
4)
Artikel 31 affattes således:
»Artikel 31
Demokratisk kontrol med producentorganisationerne
1. Medlemsstaterne fastsætter en øvre procentgrænse for det antal stemmer og aktier, som fysiske og juridiske personer må have i en producentorganisation. Den øvre procentgrænse for stemmer og aktier skal være mindre end 50 % af det samlede antal stemmer og mindre end 50 % af aktierne. I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne fastsætte en højere øvre procentgrænse for andelen af aktier, som en juridisk person må have i en producentorganisation, under forudsætning af at en sådan juridisk persons misbrug af disse beføjelser forhindres.
Hvis producentorganisationen gennemfører et driftsprogram den 17. maj 2014, med forbehold af første afsnit, finder den øvre procentgrænse for den af medlemsstaten fastsatte andel af aktier ved anvendelse af første afsnit først anvendelse efter driftsprogrammets afslutning.
2. Medlemsstaternes myndigheder skal blandt andet kontrollere stemmerettigheder og aktieandele samt hvilke fysiske eller juridiske personer, der har aktier for medlemmer af producentorganisationen, der selv er juridiske personer.
3. Hvis producentorganisationen er en klart defineret del af en juridisk person, kan medlemsstaterne vedtage foranstaltninger for at begrænse den pågældende juridiske persons beføjelser til at ændre, godkende eller afvise producentorganisationens beslutninger eller afskære den fra disse beføjelser.«
5)
I artikel 53 indsættes følgende som stk. 3:
»3. Vedtægterne for en producentorganisation i frugt- og grøntsagssektoren skal pålægge medlemmerne at betale de finansielle bidrag omhandlet i vedtægterne om oprettelse og finansiering af driftsfonden, jf. artikel 32 i forordning (EU) nr. 1308/2013.«
6)
I artikel 62 indsættes følgende som stk. 5:
»5. Udgiftsloftet for kriseforebyggelse og -styring omhandlet i artikel 33, stk. 3, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013 inden for rammerne af sammenslutninger af producentorganisationers driftsprogrammer beregnes for hver enkel producentorganisation, der er medlem.«
7)
Som artikel 89a indsættes:
»Artikel 89a
Genplantning af frugtplantager efter en obligatorisk rydning
Hvis en medlemsstat i sin nationale strategi medtager genplantning af frugtplantager efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager som en kriseforebyggelsesforanstaltning, fastsætter den, hvilke arter og om nødvendigt sorter der skal genplantes og betingelserne for anvendelsen af den pågældende foranstaltning. Hvis der er tale om rydning af plantesundhedsårsager, skal de foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer med henblik på genplanting af frugtplantager, opfylde bestemmelserne i Rådets direktiv 2000/29/EF (7).
Genplantning af frugtplantager må ikke udgøre mere end 20 % af driftsprogrammets samlede udgifter. Medlemsstaterne kan beslutte at fastsætte en lavere procentgrænse.
(7) Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1).«." 						
8)
Artikel 114 affattes således:
»Artikel 114
Manglende opfyldelse af anerkendelseskriterierne
1. Hvis en medlemsstat har fastlagt, at en producentorganisation ikke opfylder et af de i artikel 21, 23, artikel 26, stk. 1 og 2, og artikel 31 omhandlede anerkendelseskriterier, sender den med anbefalet post den pågældende producentorganisation en varslingsskrivelse senest to måneder efter, den manglende opfyldelse er konstateret, hvori den oplyser, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal træffes og inden for hvilken tidsfrist, der dog ikke må overstige 4 måneder. Fra det tidspunkt, hvor den manglende opfyldelse konstateres, suspenderer medlemsstaten støttebetalingerne, indtil de korrigerende foranstaltninger er truffet på en tilfredsstillende måde.
2. Manglende opfyldelse af anerkendelseskriterierne omhandlet i stk. 1 inden for den af medlemsstaten fastsatte tidsfrist medfører suspension af producentorganisations anerkendelse. Medlemsstaten underretter producentorganisationen om suspensionsperiodens varighed, der ikke må overstige 12 måneder fra den dato, hvor producentorganisationen modtog varslingsskrivelsen. Dette er med forbehold for anvendelsen af nationalt gældende horisontale lovgivningsbestemmelser, som eventuelt fastsætter suspension for sådanne handlinger, efter der er indledt retlige procedurer.
Under suspensionen af anerkendelsen kan producentorganisationen fortsætte sine aktiviteter, men støtte tilbageholdes, indtil suspensionen ophæves. Det årlige støttebeløb nedsættes med 2 % for hver påbegyndt kalendermåned, hvor anerkendelsen er suspenderet.
Suspensionen ophæves den dag, hvor det ved kontrol påvises, at anerkendelseskriterierne opfyldes.
3. Hvis kriterierne ikke er opfyldt inden udgangen af den af medlemsstaten fastsatte suspensionsperiode, tilbagekalder medlemsstaten anerkendelsen med virkning fra den dato, hvor betingelserne for anerkendelsen ikke længere blev opfyldt, eller, hvis det ikke er muligt at klarlægge den dato, udbetales udestående støtte ikke, og uretmæssigt udbetalt støtte inddrives fra den dato, hvor den manglende opfyldelse blev fastslået. Dette er med forbehold for anvendelsen af nationalt gældende horisontale lovgivningsbestemmelser, som eventuelt fastsætter suspension for sådanne handlinger, efter der er indledt retlige procedurer. Udestående støtte udbetales ikke, og uretmæssigt udbetalt støtte inddrives.
4. Hvis en medlemsstat har fastslået, at en producentorganisation ikke opfylder andre anerkendelseskriterier omhandlet i artikel 154 i forordning (EU) nr. 1308/2013 end de i stk. 1 nævnte, sender den med anbefalet post den pågældende producentorganisation en varslingsskrivelse senest to måneder efter, den manglende opfyldelse er konstateret, hvori den oplyser, hvilken mangel der er konstateret, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal træffes og inden for hvilken tidsfrist, der dog ikke må overstige 4 måneder
5. Hvis der ikke træffes korrigerende foranstaltninger, jf. stk. 4, inden for den af medlemsstaten fastsatte tidsfrist, suspenderes betalingerne, og det årlige støttebeløb nedsættes med 1 % for hver påbegyndt kalendermåned, der går ud over nævnte frist. Dette er med forbehold for anvendelsen af nationalt gældende horisontale lovgivningsbestemmelser, som eventuelt fastsætter suspension for sådanne handlinger, efter der er indledt retlige procedurer.
6. Hvis en producentorganisation fremsender dokumentation til medlemsstaten om, at den på grund af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, sygdomme eller skadedyrsangreb og på trods af at den har truffet de nødvendige risikoforebyggelsesforanstaltninger, ikke er i stand til at opfylde anerkendelseskriterierne, jf. artikel 154, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013, for så vidt angår mindstemængden eller -værdien af den af medlemsstaten fastsatte salgbare produktion, kan medlemsstaten dog for det pågældende år fravige bestemmelserne om mindstemængden eller -værdien af den salgbare produktion for denne producentorganisation.
7. I tilfælde hvor stk. 1, 2, 4 og 5 finder anvendelse, kan medlemsstaterne foretage betalinger efter den i artikel 70 fastsatte frist, hvis det er nødvendigt for anvendelsen af denne artikel. Disse betalinger må dog ikke finde sted efter den 15. oktober i det andet år efter året for programmets gennemførelse.«
9)
Artikel 137 affattes således:
»Artikel 137
Grundlæggende indgangspris
1. Artikel 181, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 finder anvendelse på de produkter, der er opført i bilag XVI.
2. Hvis toldværdien af de produkter, der er opført i bilag XVI, del A, beregnes i overensstemmelse med transaktionsværdien i artikel 29 i forordning (EØF) nr. 2913/92, og denne toldværdi er mere end 8 % højere end den af Kommissionen beregnede faste importværdi på tidspunktet for produkternes overgang til fri omsætning, skal importøren stille en sikkerhed, jf. artikel 248, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93. Den importtold, som de produkter, der er opført i bilag XVI, del A, i sidste ende kan blive pålagt, er den told, der skulle have været betalt, hvis det pågældende produkt var blevet tariferet på grundlag af den faste værdi.
Første afsnit finder ikke anvendelse, hvis den faste importværdi er højere end indgangspriserne i bilag 2 til del III, afsnit I, i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (8), og hvis klarereren anmoder om straks at få bogført det beløb, der endeligt vil kunne pålægges varerne, i stedet for at stille sikkerhed.
3. Hvis toldværdien af de produkter, der er opført i bilag XVI, del A, beregnes i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 2913/92, fradrages tolden på betingelserne i denne forordnings artikel 136, stk. 1. I dette tilfælde skal importøren stille en sikkerhed, jf. artikel 248, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93, svarende til den told, han skulle have betalt, hvis produkterne var blevet tariferet på grundlag af den gældende faste importværdi.
4. Toldværdien af varer, der indføres i konsignation, fastsættes direkte i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 2913/92, og i så fald finder den faste importværdi beregnet i overensstemmelse med artikel 136 anvendelse i de gældende perioder.
5. Importøren har en frist på en måned regnet fra salget af de pågældende produkter, dog højst fire måneder fra datoen for antagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, til at bevise, at partiet er blevet afsat på sådanne betingelser, at de bekræfter, at priserne i artikel 29 i forordning (EØF) nr. 2913/92 er korrekte, eller til at fastsætte den i artikel 30, stk. 2, litra c), i samme forordning nævnte toldværdi. Overholdes en af ovennævnte frister ikke, fortabes sikkerhedsstillelsen, jf. dog stk. 6.
Sikkerhedsstillelsen frigives, hvis der over for toldmyndighederne føres fyldestgørende bevis for, på hvilke betingelser afsætningen har fundet sted. I modsat fald fortabes sikkerhedsstillelsen som betaling for importtolden.
Som bevis for, at partiet er blevet afsat på de betingelser, der er fastsat i første afsnit, fremlægger importøren fakturaen samt alle de dokumenter, som er nødvendige for toldkontrol af salg og afsætning af hvert af produkterne i det pågældende parti, herunder dokumenter vedrørende transport, forsikring, håndtering og opbevaring af partiet.
Hvor den i artikel 3 omtalte handelsnorm kræver, at frugternes og grøntsagernes sortsbetegnelse eller handelstype er angivet på emballagen, angives sortsbetegnelse eller handelstype for de frugter og grøntsager, som indgår i partiet, på transportdokumenter, fakturaer og følgeseddel.
6. Den frist på fire måneder, der er nævnt i første afsnit i stk. 5, kan forlænges af medlemsstatens myndigheder med højst tre måneder efter behørigt begrundet anmodning fra importøren.
Hvis medlemsstaternes myndigheder ved en kontrol konstaterer, at kravene i denne artikel ikke er overholdt, opkræver de den skyldige told, jf. artikel 220 i forordning (EØF) nr. 2913/92. Ved beregningen af den told eller det restbeløb, der skal opkræves, pålægges der renter fra datoen for varens overgang til fri omsætning indtil opkrævningsdatoen. Den anvendte rentesats er den, der gælder for inddrivelse i henhold til national ret.
(8) Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).«." 						
Artikel 2
Overgangsbestemmelser
Hvis en medlemsstat har godkendt et driftsprogram i henhold til artikel 64, stk. 2, tredje afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 inden den 20. januar 2014, betragtes dette driftsprogram som godkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1234/2007.
Med forbehold af artikel 65 og 66 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, kan et driftsprogram, der er godkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1234/2007 efter anmodning fra en producentorganisation:
a)
fortsætte, indtil det udløber
b)
ændres for at opfylde kravene i forordning (EU) nr. 1308/2013 eller
c)
erstattes af et nyt driftsprogram, der er godkendt i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1308/2013.
Artikel 3
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1, nr. 6) og 7), og artikel 2 anvendes fra den 1. januar 2014.
Artikel 1, nr. 9), anvendes fra den 1. oktober 2014.
Artikel 1, nr. 3) og 4), finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2014.
A BIZOTTSÁG 499/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 11.)
az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat tekintetében az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításával történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. cikke c) pontjának iv. alpontjára és d) pontjának xiii. alpontjára, 173. cikke (1) bekezdésének b), c) és f) pontjára, 181. cikke (2) bekezdésére és 231. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 64. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1308/2013/EU rendelet által hatályon kívül helyezett és felváltott 1234/2007/EK tanácsi rendelet (3) alapján elfogadták az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (4).
(2)
Az 1308/2013/EU rendelet új rendelkezéseket tartalmaz a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra vonatkozóan. A fent említett rendelkezéseket indokolt kiegészíteni az alábbiakra vonatkozóan: a gyümölcs- és zöldségágazaton belüli termelői szervezetek (a továbbiakban: termelői szervezetek) tagjainak pénzügyi hozzájárulása, a teljes termelésnek a termelői szervezeten keresztül történő értékesítése, a tevékenységek kiszervezése, a demokratikus ellenőrzés, a válságkezelés és -megelőzés kiadásaira vonatkozó felső határértékek megállapítása, gyümölcsösök válságmegelőzési és -kezelési intézkedésként történő újratelepítésének feltételei, az elismerési követelmények betartásának elmulasztása esetére vonatkozó eljárás bizonyos elemei, a belépési árrendszer alkalmazása, valamint a biztosíték benyújtására vonatkozó feltételek.
(3)
Az 1308/2013/EU rendelet 160. cikke értelmében a termelői szervezetek alapszabálya előírja, hogy a szervezet tagjainak teljes termelésüket a termelői szervezeten keresztül kell forgalomba hozniuk. A gyümölcs- és zöldségágazatban a rugalmasság biztosítása érdekében helyénvaló engedélyezni a termelők számára, hogy termelésüket bizonyos feltételek mellett a termelői szervezeten kívül forgalmazzák.
(4)
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 26. cikkének megfelelően a termelői szervezetek fő tevékenységének a kínálati oldal összefogásához és tagjai azon termékeinek forgalomba hozatalához kell kapcsolódnia, amely termékek tekintetében a termelői szervezetet elismerték. A fent említett tevékenység végrehajtásának módját - elsősorban a kiszervezést illetően - egyértelműsíteni kell. Annak érdekében továbbá, hogy a tagállamoknak lehetőségük nyíljék a szükséges ellenőrzések elvégzésére, a termelői szervezeteknek meg kell őrizniük azokat a dokumentumokat, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára annak ellenőrzését, hogy a termelői szervezet eleget tett-e feladatainak.
(5)
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 27. cikke előírja, hogy a termelői szervezet felelős marad a kiszervezett tevékenységért. Helyénvaló részletesebben meghatározni annak módját, hogyan maradhatnak a kiszervezett tevékenységek a kiszervező termelői szervezet felügyelete alatt.
(6)
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 31. cikke előírja, hogy a tagállamok meghoznak minden általuk szükségesnek ítélt intézkedést annak elkerülésére, hogy egy termelői szervezet egy vagy több tagja visszaéljen hatalmával vagy befolyásával. Helyénvaló, hogy a termelői szervezetek bizonyítsák a tagállamok felé demokratikus ellenőrizhetőségüket a termelői tagok tekintetében. Ennek érdekében felső korlátot kell meghatározni a természetes vagy jogi személyek által birtokolt szavazati jogok és részesedések százalékarányára.
(7)
Az 1308/2013/EU rendelet 153. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a termelői szervezet alapszabálya a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulást szab ki a tagokra. Annak biztosítása érdekében, hogy a termelői szervezet tagjai kifizessék az előírt hozzájárulásokat az említett rendelet 32. cikke szerinti működési alap felállítására és feltöltésére, helyénvaló, hogy e kötelezettségük kerüljön bele a termelői szervezet alapszabályába.
(8)
Annak megakadályozására, hogy a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések egyenlőtlen finanszírozáshoz vezessenek a termelői szervezetek társulásain belül, a termelői szervezetek társulásainak működési programjaiban meghatározott válságmegelőzési és -kezelési kiadások felső határértékét az egyes termelői tagszervezetek szintjén kell kiszámolni. Meg kell továbbá határozni azon feltételeket, amelyek a gyümölcsösök válságmegelőzési és -kezelési intézkedésként történő újratelepítésére vonatkoznak. A működési programok egyenlőtlen finanszírozásának elkerülésére meg kell szabni a gyümölcsösök újratelepítésére fordítható kiadások maximális százalékos arányát.
(9)
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 114. cikke meghatározza az elismerési követelmények betartásának elmulasztása esetén alkalmazandó szankciókat. Az 1308/2013/EU rendelet 154. cikkének (4) bekezdése értelmében a tagállamok rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a termelői szervezetek megfelelnek-e az elismerési követelményeknek, meg nem felelés vagy szabálytalanságok esetén szankciókat alkalmaznak az érintett szervezetekre, és szükség esetén úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést. Hatékonyabb lenne, és a tagállamok közötti értelmezési eltérések elkerülését biztosítaná egy olyan rendszer, amely az elismerési követelmények teljesítése tekintetében különbséget tenne súlyos és kevésbé jelentős elégtelenségek között. Helyénvaló ezért egyszerűsített eljárást és az 1306/2013/EU rendelet 64. cikke szerinti többlépcsős szankcionálást kialakítani annak megakadályozására, hogy az elismerési követelmények teljesítését elmulasztó termelői szervezetek jogosulatlanul részesüljenek uniós támogatásból.
(10)
Az 1308/2013/EU rendelet 181. cikke úgy rendelkezik, hogy a belépési árrendszer alá tartozó áruk vámkezelésére a Vámkódex alkalmazandó. Mivel a szóban forgó áruk romlandók és értékük a vámkezelés időpontjában nem minden esetben megállapított, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a vámkezelési eljárások meggyorsítása érdekében szabályokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy a szállítmányok esetében a bejelentett belépési ár valódisága ellenőrizhető legyen behozatali átalányértékkel való összevetés révén. Ezenfelül a belépési árrendszer alkalmazása során nyert tapasztalat azt mutatja, hogy helyénvaló előírni biztosíték letétbe helyezését, amikor a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (5) 29. cikkében említett ügyleti érték alapján meghatározott vámérték több mint 8 %-kal meghaladja a Bizottság által kiszámított behozatali átalányértéket.
(11)
Az 543/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(12)
Annak biztosítása érdekében, hogy az 1234/2007/EK rendelet alapján elfogadott működési programok tekintetében zökkenőmentes legyen az átállás az 1308/2013/EU rendelet szerinti új szabályokra, helyénvaló átmeneti rendelkezéseket előírni.
(13)
A válságmegelőzési és -kezelési rendelkezéseket 2014. január 1-jétől, azaz az 1308/2013/EU rendelet kapcsolódó új rendelkezéseinek alkalmazási időpontjától helyénvaló alkalmazni. Annak érdekében, hogy a termelői szervezetek alkalmazkodhassanak a tevékenységek kiszervezését és a demokratikus ellenőrizhetőséget érintő követelményekre vonatkozó új szabályokhoz, a vonatkozó rendelkezéseket csak 2015. január 1-jétől indokolt alkalmazni. Az 1308/2013/EU rendelet 181. cikkét 2014. október 1-jétől kell alkalmazni, így az e rendeletben foglalt, a szállítmányokra bejelentett belépési ár valós voltának ellenőrzéséről, valamint a biztosíték letétbe helyezését érintő, vonatkozó új rendelkezéseket is helyénvaló ugyanezen időponttól alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 26. cikk (1) bekezdése a következő második és harmadik albekezdéssel egészül ki:
„A forgalombahozatalt a termelői szervezet végzi, vagy a 27. cikk értelmében vett kiszervezés esetében a termelői szervezet felügyelete alatt kerül rá sor. E tevékenység magában foglalja az értékesítendő termékre vonatkozó döntést, a forgalmazási csatorna kiválasztását, és amennyiben az értékesítés nem árverés útján történik, a mennyiségre és az árra vonatkozó tárgyalást.
A termelői szervezteknek legalább 5 éven keresztül meg kell őrizniük azokat a számviteli és egyéb dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy az adott termelői szervezet összefogta a kínálati oldalt, és a tagok olyan termékeit hozta forgalomba, amelyek vonatkozásában a szervezetet elismerték.”
2.
A szöveg a következő 26a. cikkel egészül ki:
„26a. cikk
A termelés termelői szervezeten kívüli forgalmazása
Ha a termelői szervezet engedélyezi, és ha összhangban áll a termelői szervezet által meghatározott feltételekkel, a termelő tagok:
(1)
közvetlenül vagy gazdaságukon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetik termelésük vagy termékeik egy meghatározott százalékot meg nem haladó részét, mely százalékot a tagállamok legalább 10 %-os szinten rögzítik;
(2)
akár saját maguk, akár egy saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek a saját szervezetük által forgalmazható termelési mennyiséghez képest csekély jelentőségű termékmennyiségeket;
(3)
akár saját maguk, akár egy saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek olyan termékeket, amelyek tulajdonságaik révén rendszerint nem tartoznak az érintett termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe.”
3.
A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„27. cikk
Kiszervezés
(1) Azon tevékenységeknek, amelyek kiszervezését a tagállamok az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 155. cikke szerint engedélyezhetik, kapcsolódniuk kell a termelői szervezeteknek az említett rendelet 152. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt céljaihoz, és magukban foglalhatják többek között a termelői szervezeti tagok terményeinek begyűjtését, tárolását, csomagolását és forgalmazását.
(2) A tevékenységet kiszervező termelői szervezet az érintett tevékenység elvégzésére írásos szerződés formájában kereskedelmi megállapodást köt egy másik jogalannyal, amely lehet az érintett termelői szervezet egy vagy több tagja vagy egy leányvállalata is. A termelői szervezet felelős marad a kiszervezett tevékenység elvégzésének biztosításáért, az általános igazgatás ellenőrzéséért és a tevékenység elvégzésére vonatkozó kereskedelmi megállapodás felügyeletéért.
(3) A (2) bekezdésben említett általános igazgatási ellenőrzésnek és felügyeletnek eredményesnek kell lennie, és keretében meg kell követelni, hogy a kiszervezési szerződés:
a)
lehetővé tegye a termelői szervezet számára kötelező utasítások előírását, és tartalmazzon olyan rendelkezéseket, amelyek a termelői szervezetet feljogosítják a szerződés felmondására, amennyiben a szolgáltató nem teljesíti a kiszervezési szerződésben foglalt feltételeket,
b)
olyan részletes feltételeket, többek között jelentéstételi kötelezettségeket és határidőket határozzon meg, amelyek lehetővé teszik a termelői szervezet számára a kiszervezett tevékenységek értékelését és tényleges ellenőrzését.
A kiszervezési szerződéseket, csakúgy mint a b) pontban említett jelentéseket a termelői szervezeteknek legalább öt éven keresztül meg kell őrizniük utólagos ellenőrzések céljából, és azokat kérésre bármely tag számára hozzáférhetővé kell tenniük.
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1308/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).”" 						
4.
A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„31. cikk
A termelői szervezetek felett gyakorolt demokratikus ellenőrzés
(1) A tagállamok felső korlátot határoznak meg a természetes vagy jogi személyek által egy termelői szervezetben birtokolt szavazati jogok és részesedések százalékarányára vonatkozóan. A szavazati jogok és részesedések százalékos arányának felső határa alacsonyabb az összes szavazati jog 50 %-ánál és a részesedések 50 %-ánál. Megfelelően indokolt esetekben a tagállamok magasabb százalékos arányt határozhatnak meg a jogi személyek által termelői szervezeten belül birtokolt részesedésekre vonatkozóan, amennyiben az ilyen jogi személy semmilyen esetben nem élhet vissza hatalmával.
Az első albekezdéstől eltérve azon termelői szervezetek esetében, amelyek 2014. május 17-én működési programot hajtanak végre, a tagállam által az első albekezdés alkalmazásában megállapított legmagasabb részesedési százalékarány csak a működési program végét követően alkalmazható.
(2) A tagállami hatóságok ellenőrzéseket hajtanak végre a szavazati jogok és a részesedések tekintetében; ezek az ellenőrzések kiterjednek azon természetes vagy jogi személyek identitásának vizsgálatára is, amelyek a termelői szervezet tagjainak - szintén jogi személyeknek - a részesedéseit birtokolják.
(3) A tagállamok az olyan termelői szervezetek vonatkozásában, amelyek egy jogi személy egyértelműen meghatározott részét képezik, intézkedéseket fogadnak el, amellyel a szóban forgó jogi személyeknek a termelői szervezet által hozott döntések módosítására, jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó hatáskörét korlátozzák vagy megvonják.”
5.
Az 53. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek alapszabálya előírja termelői tagjai számára a társulási szabályaiban foglalt, az 1308/2013/EU rendelet 32. cikke szerinti működési alap létrehozására és feltöltésére szolgáló pénzügyi hozzájárulás fizetését.”
6.
A 62. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A termelői szervezetek társulásainak működési programjain belül az 1308/2013/EU rendelet 33. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésében említett válságmegelőzési és -kezelési kiadások felső határértékét az egyes termelői tagszervezetek szintjén kell kiszámolni.”
7.
A szöveg a következő 89a. cikkel egészül ki:
„89a. cikk
Gyümölcsösök kötelező kivágást követő újratelepítése
Amennyiben a tagállamok nemzeti stratégiájában szerepel a gyümölcsösök válságkezelési intézkedésként, egészségügyi vagy növény-egészségügyi okokból történő kötelező kivágását követő újratelepítése, meg kell határozniuk azon fajokat, és szükség esetén azon fajtákat, amelyek esetében az intézkedés támogatható, valamint meg kell szabniuk az intézkedés alkalmazására vonatkozó feltételeket. A növény-egészségügyi okokból történő kivágás esetében a tagállamok által a gyümölcsösök újratelepítésére tett intézkedéseknek meg kell felelniük a 2000/29/EK tanácsi irányelvnek (7).
A gyümölcsösök újratelepítése nem haladhatja meg a működési programban szereplő kiadások összességének 20 %-át. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy e határértéket alacsonyabb százalékos arányban állapítják meg.
(7) A Tanács 2000. május 8-i 2000/29/EK irányelve a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről (HL L 169., 2000.7.10., 1. o.).”" 						
8.
A 114. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„114. cikk
Az elismerési követelmények figyelmen kívül hagyása
(1) Ha egy tagállam megállapította, hogy egy termelői szervezet elmulasztotta betartani a 21. cikk, a 23. cikk, a 26. cikk (1) és (2) bekezdése és a 31. cikk követelményeihez kapcsolódó elismerési követelményeket, a mulasztás azonosítását követő legfeljebb két hónapon belül ajánlott küldemény formájában figyelmeztető levelet küld a termelői szervezet számára, melyben ismerteti az azonosított mulasztást, a korrekciós intézkedéseket és az ezen intézkedések megtételére rendelkezésre álló, legfeljebb négy hónapos időtartamra kiterjedő időkeretet. A mulasztás megállapításának időpontjától a tagállamok felfüggesztik a támogatási kifizetéseket egészen addig, amíg a korrekciós intézkedések nem járnak számukra kielégítő eredménnyel.
(2) Ha az (1) bekezdésben említett elismerési követelmények a tagállam által meghatározott időn belül nem teljesülnek, az a termelői szervezet elismerésének felfüggesztéséhez vezet. A tagállam értesíti a termelői szervezetet a felfüggesztés időtartamáról, amely nem haladhatja meg a figyelmeztető levél kézhezvételétől számított 12 hónapot. Mindez nem befolyásolhatja nemzeti szintű horizontális jogszabályok alkalmazását, amelyek előírhatják az ilyen tevékenységnek a kapcsolódó jogi eljárások kezdetét követő felfüggesztését.
Az elismerés felfüggesztése idején a termelői szervezet folytathatja tevékenységét, de a támogatási kifizetéseket a felfüggesztés feloldásáig visszatartják. Az éves támogatási összeget az elismerés felfüggesztésének időszakában minden megkezdett naptári hónapban 2 %-kal csökkentik.
A felfüggesztés az érintett elismerési követelmények teljesülését bizonyító ellenőrzés napján ér véget.
(3) Ha a kritériumok a tagállam illetékes hatósága által meghatározott felfüggesztési időszak végéig nem teljesülnek, a tagállam visszavonja az elismerést arra az időpontra visszamenőleg, amelytől kezdődően nem teljesültek az elismerés feltételei, vagy, ha ezt az időpontot lehetetlen megállapítani, arra az időpontra visszamenőleg, amikor a mulasztást megállapították. Mindez nem befolyásolhatja nemzeti szintű horizontális jogszabályok alkalmazását, amelyek előírhatják az ilyen tevékenységnek a kapcsolódó jogi eljárások kezdetét követő felfüggesztését. A kifizetetlen támogatásokat nem fizetik ki, a jogosulatlanul kifizetett támogatásokat pedig visszatéríttetik.
(4) Ha egy tagállam megállapította, hogy egy termelői szervezet az 1308/2013/EU rendelet 154. cikkében meghatározott elismerési követelmények közül bármely más, az (1) bekezdésben említettekől eltérő kritériumot elmulasztott betartani, a mulasztás azonosítását követő legfeljebb két hónapon belül ajánlott küldemény formájában figyelmeztető levelet küld a termelői szervezet számára, melyben ismerteti az azonosított mulasztást, a korrekciós intézkedéseket és az ezen intézkedések megtételére rendelkezésre álló, legfeljebb négy hónapos időtartamra kiterjedő időkeretet.
(5) Amennyiben a szervezet nem hozza meg a (4) bekezdésben említett korrekciós intézkedéseket a tagállam által meghatározott időn belül, a tagállam felfüggeszti a kifezetéseket, és az éves támogatási összegeket az említett időszakot meghaladó minden megkezdett naptári hónapban 1 %-kal csökkenti. Mindez nem befolyásolhatja nemzeti szintű horizontális jogszabályok alkalmazását, amelyek előírhatják az ilyen tevékenységnek a kapcsolódó jogi eljárások kezdetét követő felfüggesztését.
(6) Ha azonban a termelői szervezet a tagállam számára bizonyítani tudja, hogy természeti csapás, kedvezőtlen időjárási jelenségek, betegségek vagy kártevőfertőzések következtében, annak ellenére, hogy megtette a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket, az 1308/2013/EU rendelet 154. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott elismerési követelményeket nem tudja teljesíteni a forgalomba hozható termelés tagállam által előírt minimális mennyisége vagy értéke tekintetében, a tagállam az adott évre vonatkozóan eltekinthet az adott termelői szervezet esetében a forgalomba hozható termelés minimális mennyiségére vagy értékére vonatkozó kritérium betartásától.
(7) Amikor az (1), (2), (4) és (5) bekezdés alkalmazandó, a tagállamok - amennyiben e cikk alkalmazásához szükséges - a 70. cikkben meghatározott határidő után keríthetnek sort a kifizetésekre. Ezek a kifizetések azonban nem teljesíthetők a program végrehajtásának évét követő második év október 15-e után.”
9.
A 137. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„137. cikk
Belépési áron alapuló rendszer
(1) A XVI. mellékletben felsorolt termékekre az 1308/2013/EU rendelet 181. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.
(2) Ha a XVI. melléklet A. részében felsorolt termékek vámértékét a 2913/92/EGK rendelet 29. cikkében említett ügyleti érték alapján határozzák meg, és a vámérték a termékek szabad forgalomba bocsátásának bejelentésekor több mint 8 %-kal magasabb, mint a Bizottság által behozatali átalányértékként kiszámított átalányérték, az importőrnek letétbe kell helyeznie a 2454/93/EGK rendelet 248. cikkének (1) bekezdésében említett biztosítékot. Ebben az esetben a XVI. melléklet A. részében felsorolt termékekre végső soron kivethető behozatali vámok összege annak az összegnek felel meg, amit akkor kellett volna fizetni, ha a termék besorolása a behozatali átalányérték alapján történt volna.
Az első albekezdés nem alkalmazandó, ha a behozatali átalányérték magasabb, mint a 2658/87/EGK tanácsi rendelet (8) I. melléklete III. része I. szakaszának 2. mellékletében felsorolt belépési árak, és ha a nyilatkozattevő biztosíték letétbe helyezése helyett az árukra végső soron kivethető vámösszegek azonnali lekönyvelését kéri.
(3) Ha a XVI. melléklet A. részében felsorolt termékek vámértékét a 2913/92/EGK rendelet 30. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint számítják ki, a vám az említett rendelet 136. cikkének (1) bekezdése értelmében levonandó. Ebben az esetben az importőr köteles letétbe helyezni a 2454/93/EGK rendelet 248. cikkének (1) bekezdésében említett biztosítékot, amelynek összege egyenlő annak a vámnak az összegével, amit akkor fizetett volna, ha a termékek besorolása az alkalmazandó behozatali átalányérték alapján történt volna.
(4) A bizományi szerződés alapján behozatalra kerülő áruk vámértékét közvetlenül a 2913/92/EGK rendelet 30. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján határozzák meg, és e tekintetben a 136. cikknek megfelelően kiszámított behozatali átalányérték alkalmazandó a hatályos időszakokban.
(5) Az importőrnek az adott termékek értékesítésétől számítva - a szabad forgalomba bocsátáshoz benyújtott vámáru-nyilatkozat elfogadásának időpontjától számított négy hónapos határidőn belül - egy hónap áll rendelkezésére annak bizonyítására, hogy a tételt olyan feltételek mellett helyezte el, amelyek alátámasztják a 2913/92/EGK rendelet 29. cikkében említett árak helyességét, illetve arra, hogy meghatározza az említett rendelet 30. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett vámértéket. A fenti határidők valamelyikének elmulasztása a letétbe helyezett biztosíték elvesztését vonja maga után, a (6) bekezdés alkalmazásának sérelme nélkül.
A letétbe helyezett biztosíték felszabadítására olyan mértékben kerül sor, amennyire a vámhatóság kielégítő bizonyítékot kap arról, hogy az értékesítés milyen feltételek mellett történt. Ellenkező esetben a biztosítékot a behozatali vámok ellentételezéseként visszatartják.
Annak bizonyítása érdekében, hogy a tétel elhelyezése az első albekezdésben meghatározott feltételek mellett történt, az importőrnek a számla mellett hozzáférhetővé kell tennie az érintett tétel egyes termékeinek értékesítésére és elhelyezésére vonatkozó, a releváns vámellenőrzések elvégzéséhez szükséges minden dokumentumot, ideértve a tétel szállítási, biztosítási, kezelési és raktározási dokumentumait.
Amennyiben a 3. cikkben említett forgalmazási előírások értelmében a csomagoláson fel kell tüntetni a gyümölcs- és zöldségféle termékfajtáját vagy kereskedelmi típusát, a tétel részét képező gyümölcs- és zöldségfélék termékfajtáját vagy kereskedelmi típusát fel kell tüntetni a szállítással kapcsolatos dokumentumokon, a számlákon és a szállítási utalványon.
(6) Az (5) bekezdés első albekezdésében említett négy hónapos határidőt az importőr kellően indokolt kérésére az illetékes tagállami hatóság legfeljebb három hónappal meghosszabbíthatja.
Amennyiben az ellenőrzés során az illetékes hatóságok megállapítják, hogy e cikk előírásai nem teljesültek, az esedékes vámot a 2913/92/EGK rendelet 220. cikkével összhangban beszedik. A beszedendő vám vagy a fennmaradó beszedendő vám összegébe beleszámítandó az áruk szabad forgalomba bocsátásának napjától a beszedés napjáig felszámított kamat. Az alkalmazandó kamatláb mértéke a nemzeti jog alapján a beszedési műveletekre hatályos kamat mértéke.
(8) A Tanács 1987. július 23-i 2658/87/EGK rendelete a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).”" 						
2. cikk
Átmeneti szabályok
Ha egy tagállam a 2011/543/EU végrehajtási rendelet 64. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően 2014. január 20-a előtt jóváhagyott egy működési programot, azt az 1234/2007/EK rendeletnek megfelelően is jóváhagyottnak kell tekinteni.
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 65. és 66. cikkének sérelme nélkül egy termelői szervezet kérésére az 1234/2007/EK rendeletnek megfelelően jóváhagyott működési program:
a)
folytatódhat, amíg véget nem ér;
b)
módosítható az 1308/2013/EU rendelet követelményeinek való megfelelés érdekében; vagy
c)
helyettesíthető egy új, az 1308/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott működési programmal.
3. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikk (6) és (7) bekezdését, valamint a 2. cikket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Az 1. cikk (9) bekezdését 2014. október 1-jétől kell alkalmazni.
Az 1. cikk (3) és (4) bekezdését 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.