KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 16. december 2013
om fastlæggelse af rammerne for civil dialog inden for områder omfattet af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af afgørelse 2004/391/EF
(2013/767/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
og ud fra følgende betragtninger:
(1)
Artikel 38 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastslår, at Unionen fastlægger og gennemfører en fælles landbrugspolitik.
(2)
I henhold til artikel 11, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union fører institutionerne en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet. En ramme for dialog vedrørende den fælles landbrugspolitik har eksisteret siden 1962. Kommissionens afgørelse 2004/391/EF (1) fastlægger rammen for den nuværende dialog.
(3)
For at øge gennemsigtigheden og skabe større ligevægt mellem de repræsenterede interessegrupper er det nødvendigt at gennemgå dialogen i de rådgivende grupper, der behandler landbrugsspørgsmål, og fastsætte en ramme for civil dialog inden for landbrug og udvikling af landdistrikter, bl.a. de internationale aspekter heraf, og definere gruppens opgaver og struktur.
(4)
Grupperne for civil dialog skal bistå Kommissionen og hjælpe med at føre regelmæssige dialoger om alle emner vedrørende den fælles landbrugspolitik, bl.a. udvikling af landdistrikter, og denne politiks gennemførelse samt især de foranstaltninger, som Kommissionen bør træffe i den forbindelse, herunder vedrørende landbrugets internationale aspekter. Derudover skal grupperne tilvejebringe udveksling af erfaringer og god praksis, rådgive om politik, afgive udtalelser om specifikke emner på anmodning fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter eller på eget initiativ og overvåge den politiske udvikling.
(5)
Grupperne for civil dialog bør som minimum bestå af ikke-statslige organisationer på europæisk plan, heriblandt repræsentative sammenslutninger, socioøkonomiske interessegrupper, civilsamfundsorganisationer og fagforeninger, der er registreret i det fælles europæiske åbenhedsregister.
(6)
For at fremme udviklingen af de opgaver, som grupperne får udstukket, er det nødvendigt at fastsætte regler for gruppernes drift og funktion.
(7)
Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (2).
(8)
Afgørelse 2004/391/EF bør ophæves -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand
Denne afgørelse udgør rammen for de grupper for civil dialog, som behandler spørgsmål vedrørende den fælles landbrugspolitik (i det følgende benævnt »grupper«), og som Generaldirektøren for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (»generaldirektøren«) har oprettet inden for rammerne for Kommissionens ekspertgrupper (3).
Artikel 2
Opgaver
Grupperne har til opgave at:
a)
føre regelmæssige dialoger om alle emner vedrørende den fælles landbrugspolitik, herunder udvikling af landdistrikter, og denne politiks gennemførelse samt navnlig de foranstaltninger, som Kommissionen bør træffe i den forbindelse, bl.a. vedrørende landbrugets internationale aspekter
b)
tilvejebringe udveksling af erfaringer og god praksis inden for de områder, der er nævnt i litra a)
c)
bistå Kommissionen og yde politisk rådgivning inden for de områder, der er nævnt i litra a)
d)
afgive udtalelser om specifikke emner, enten på anmodning fra generaldirektoratet og inden for den i anmodningen fastsatte tidsfrist eller på eget initiativ
e)
overvåge den politiske udvikling inden for de områder, der er nævnt i litra a).
Artikel 3
Høring
1. Generaldirektoratet kan høre grupperne om ethvert af de områder, der er nævnt i artikel 2, litra a).
2. Formanden for en gruppe kan i tæt samarbejde med næstformændene råde Kommissionen til at høre gruppen om et specifikt spørgsmål.
Artikel 4
Udnævnelse af medlemmer
1. Efter en indkaldelse af ansøgninger træffer generaldirektøren afgørelse om gruppernes sammensætning.
2. Grupperne består som minimum af ikke-statslige organisationer på europæisk plan, heriblandt repræsentative sammenslutninger, socioøkonomiske interessegrupper, civilsamfundsorganisationer og fagforeninger, der er registreret i det europæiske åbenhedsregister. Det er muligt for enhver organisation, som repræsenterer relevante interesser, at blive medlem af grupperne.
3. Generaldirektøren træffer under hensyntagen til civilsamfundets interesse i den fælles landbrugspolitik afgørelse om antallet af grupper og deres størrelse. Listen over grupper offentliggøres i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder (i det følgende benævnt »registeret«) og på et særligt websted. Generaldirektøren sikrer en afbalanceret repræsentation af alle interessegrupper nævnt i stk. 2. Han/hun sikrer navnlig, at der er balance mellem de økonomiske og ikke-økonomiske interesser.
4. Generaldirektøren udnævner medlemmerne blandt de organisationer, der har reageret på en indkaldelse af ansøgninger. Generaldirektøren udnævner ligeledes en medlemsorganisation, når der er eller bliver ledige pladser.
5. Medlemsorganisationer udnævnes for en periode på syv år. En organisation, som er medlem af en gruppe, kan erstattes før udløbet af det syvårige mandat, hvis:
a)
den ikke længere bidrager effektivt til gruppens drøftelser
b)
den træder ud af gruppen
c)
den ikke regelmæssigt udnævner eksperter, som kan deltage i gruppens møder
d)
den ikke længere opfylder betingelserne i stk. 2 og
e)
den ikke opfylder kravet om beskyttelse af oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt, jf. traktatens artikel 339.
6. Medlemsorganisationerne udnævner alt efter punkterne på dagsordenen eksperter, der skal deltage i gruppens møder, og underretter generaldirektoratet om de udnævnte eksperters identitet senest tre arbejdsdage før mødet.
7. Generaldirektoratet inviterer de af medlemsorganisationerne udnævnte eksperter til at deltage i gruppernes møder. Hvis medlemsorganisationerne ikke har underrettet generaldirektoratet om eksperternes identitet inden for den i stk. 6 fastsatte tidsfrist, kan generaldirektoratet afslå at invitere disse eksperter til det pågældende møde.
8. Navnene på medlemsorganisationerne offentliggøres i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder og på et særligt websted.
9. Indsamling, behandling og offentliggørelse af personoplysninger finder sted i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.
Artikel 5
Drift
1. På sit første møde vælger hver gruppe en formand og to næstformænd blandt medlemmerne. Det sker med et flertal på to tredjedele af de tilstedeværende eksperter ved en første afstemning og med simpelt flertal blandt de tilstedeværende eksperter i tilfælde af følgende afstemninger. Næstformændene vælges blandt repræsentanter fra andre organisationer end den, som formanden tilhører. De to næstformænd skal tilhøre to forskellige organisationer. Valgene afholdes under ledelse af en repræsentant fra Kommissionen og ved hemmelig afstemning, medmindre alle tilstedeværende eksperter udtrykkeligt træffer en anden beslutning.
2. Formanden og de to næstformænds mandat er ét år med mulighed for forlængelse. Formanden kan højst udøve sit hverv i to på hinanden følgende perioder. Når der vælges nye formænd, sørger gruppen for, at disse ikke tilhører samme organiation som deres forgængere.
3. Senest 25 arbejdsdage før hvert møde beslutter formanden efter aftale med generaldirektoratet, i nært samråd med næstformændene og efter høring af de i gruppen repræsenterede organisationer, hvilke emner der skal sættes på dagsordenen for gruppens møder. Normalt sender generaldirektoratet dagsordenen til organisationerne 20 arbejdsdage før mødet, og gerne elektronisk.
4. Med undtagelse af de i stk. 1 fastsatte valg finder der ingen afstemninger sted ved afslutning af gruppens drøftelser. Hvis en gruppe når til enighed om den udtalelse, som generaldirektoratet har anmodet om, eller om en initiativbeslutning, drager gruppen fælles konklusioner, som vedlægges det kortfattede mødereferat. Hvis gruppen anbefaler det, meddeler Kommissionen de øvrige EU-institutioner gruppens konklusioner.
5. Formanden er ansvarlig for at udarbejde en rapport indeholdende et præcist kortfattet referat fra hvert møde og fremsende et udkast af denne rapport til generaldirektoratet inden for 20 arbejdsdage efter mødet. Generaldirektoratet kan foretage ændringer i formandens udkast til rapport, før den bliver omdelt til og godkendt af gruppen.
6. Efter aftale med generaldirektoratet kan gruppen nedsætte arbejdsgrupper til at undersøge specifikke spørgsmål på grundlag af det mandat, som gruppen har givet. Møderne i disse arbejdsgrupper ledes af repræsentanter for Kommissionen. Arbejdsgrupperne opløses, når deres mandat er opfyldt.
7. Generaldirektoratet kan invitere eksterne eksperter, der har specifikke kompetencer inden for et af dagsordenens emner, til at deltage på ad hoc-basis i gruppens eller arbejdsgruppens arbejde. Derudover kan Kommissionens repræsentant give observatørstatus til enkeltpersoner eller organisationer som fastsat i artikel 4, stk. 2, i det omfang dette ikke truer ligevægten i grupperne eller arbejdsgrupperne. De har ret til at få ordet, når formanden - med samtykke fra den højest rangerende repræsentant for Kommissionen - inviterer dem hertil. Enkeltpersoner eller organisationer med observatørstatus deltager ikke i de i stk. 1 omtalte valg.
8. Gruppernes medlemmer og deres repræsentanter, indbudte eksperter og enkeltpersoner eller organisationer med observatørstatus som fastsat i stk. 7 skal overholde reglerne om behandling af fortrolige oplysninger, som følger af traktaterne og gennemførelsesbestemmelserne hertil, samt Kommissionens sikkerhedsforskrifter vedrørende beskyttelse af Unionens klassificerede oplysninger i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (4). Hvis de tilsidesætter disse forpligtelser, kan Kommissionen træffe de fornødne foranstaltninger.
9. Gruppernes og arbejdsgruppernes møder afholdes normalt i Kommissionens lokaler. Kommissionen varetager sekretariatet. Generaldirektoratet indkalder til møderne i grupperne og arbejdsgrupperne. Andre tjenestemænd i Kommissionen med interesse i det pågældende spørgsmål kan deltage i møder i gruppen og dennes arbejdsgrupper.
10. Kommissionen offentliggør alle relevante dokumenter såsom dagsordener, referater, konklusioner, delkonklusioner eller arbejdsdokumenter vedrørende gruppens aktiviteter via et link fra Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder til et særligt websted. Systematisk offentliggørelse kan undlades i tilfælde, hvor et dokuments udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af en offentlig eller privat interesse, jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (5).
Artikel 6
Mødeudgifter
1. Der ydes ikke vederlag for det arbejde, der udføres af deltagerne i forbindelse med gruppernes og arbejdsgruppernes aktiviteter.
2. Eksperternes rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med gruppernes og arbejdsgruppernes aktiviteter refunderes af Kommissionen i overensstemmelse med de i Kommissionen gældende bestemmelser.
3. De i stk. 2 nævnte udgifter godtgøres inden for rammerne af de midler, der afsættes som led i den årlige procedure for tildeling af ressourcer.
Artikel 7
Ophævelse
Afgørelse 2004/391/EF ophæves med virkning fra den 1. juli 2014.
Artikel 8
Ikrafttræden
Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juli 2014.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2013.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2013. december 16.)
a civil párbeszéd keretének a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben történő megteremtéséről és a 2004/391/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
(2013/767/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 38. cikkének rendelkezése szerint az Unió közös mezőgazdasági politikát határoz meg és hajt végre.
(2)
Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézmények az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartanak fenn. A civil párbeszédnek a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben 1962 óta van platformja. A jelenlegi párbeszéd keretéről a 2004/391/EK bizottsági határozat (1) rendelkezik.
(3)
A jobb átláthatóság és a képviselt érdekek megfelelőbb kiegyensúlyozása érdekében felül kell vizsgálni az agrárpolitikai kérdésekkel foglalkozó tanácsadó csoportok keretében folytatott párbeszédet, és meg kell teremteni a civil párbeszéd keretét az agrár- és vidékfejlesztési politika területén, beleértve annak nemzetközi szempontjait is, továbbá meg kell határozni e csoportok feladatait és szervezeti felépítését.
(4)
A civil párbeszédben részt vevő csoportok támogatják a Bizottság munkáját a közös agrárpolitikához - ideértve a vidékfejlesztést is - kapcsolódó ügyeket, a szakpolitika végrehajtását és különösen azon intézkedéseket érintő rendszeres párbeszéd kialakításában, amelyeket a Bizottság e téren életbe kíván léptetni, ideértve a mezőgazdaság nemzetközi szempontjait is; segíti továbbá a tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréjében, politikai tanácsadással, a szakpolitikai fejlemények felügyeletében, valamint a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóság kérésére vagy saját kezdeményezésre konkrét kérdésekben szakvéleményt nyújt be.
(5)
A civil párbeszédben részt vevő csoportokat legalább európai szinten működő, nem kormányzati szervezetek - többek között képviseleti szervezetek, társadalmi-gazdasági érdekcsoportok, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek - alkotják, amelyek szerepelnek a közös európai átláthatósági nyilvántartásban.
(6)
A csoportokra ruházott feladatok könnyebb meghatározása érdekében szabályokat kell lefektetni a csoportok működésére és működtetésére vonatkozóan.
(7)
A személyes adatokat a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban kell feldolgozni.
(8)
A 2004/391/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
Ez a határozat megteremti a közös agrárpolitika területét érintő ügyekkel kapcsolatos civil párbeszédben részt vevő csoportok (a továbbiakban: csoportok) keretét, amelyeket a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató (a továbbiakban: főigazgató) állít fel a bizottsági szakértői csoportokra vonatkozó keretszabályozás (3) szerint.
2. cikk
Feladatok
A csoport feladata a következő:
a)
rendszeres párbeszédet folytat a közös agrárpolitikához kapcsolódó ügyekről - ideértve a vidékfejlesztést is - és különösen azon intézkedésekről, amelyeket a Bizottság e téren életbe kíván léptetni, ideértve a mezőgazdaság nemzetközi szempontjait is;
b)
információcserét folytat az a) pontban említett területeken szerzett tapasztalatokról és bevált gyakorlatokról;
c)
támogatja a Bizottság munkáját és szakpolitikai tanácsokkal látja el a Bizottságot az a) pontban ismertetett területeken;
d)
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató kérésére az arra meghatározott időkereten belül vagy saját kezdeményezésre konkrét kérdésekben szakvéleményt nyújt be;
e)
felügyeli a szakpolitikai fejleményeket az a) pontban ismertetett területeken.
3. cikk
Konzultáció
(1) A főigazgató konzultációt folytathat a csoportokkal a 2. cikk a) pontjában ismertetett bármely kérdésben.
(2) A csoport elnöke az alelnökökkel szorosan együttműködve a Bizottság figyelmébe ajánlhatja, hogy egy konkrét kérdésben folytasson konzultációt a csoporttal.
4. cikk
A tagok kinevezése
(1) A főigazgató a csoportok összetételéről pályázati felhívás alapján dönt.
(2) A csoportokat legalább európai szinten működő, nem kormányzati szervezetek - többek között képviseleti szervezetek, társadalmi-gazdasági érdekcsoportok, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek - alkotják, amelyek szerepelnek az átláthatósági nyilvántartásban. A csoportbeli tagság minden olyan szervezet számára nyitva áll, amely bármely kapcsolódó érdeket képvisel.
(3) A főigazgató a civil társadalom közös agrárpolitika terén fennálló érdekeit figyelembe véve dönt a csoportok számáról és méretéről. A csoportok jegyzékét közzéteszik a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: a nyilvántartás) és az arra kijelölt weboldalon. A főigazgató biztosítja a (2) bekezdésben felsorolt érdekek kiegyensúlyozott képviseletét. Különösen a gazdasági és nem gazdasági érdekek egyensúlyára ügyel.
(4) A tagszervezeteket a főigazgató a pályázati felhívásra jelentkezett szervezetek közül választja ki. A főigazgató tagszervezetet nevez ki, amennyiben egy hely betöltetlen marad, vagy felszabadul.
(5) A tagszervezetek kinevezése hét évre szól. A hétéves mandátum lejárta előtt egy tagszervezet a csoporton belül leváltható, amennyiben:
a)
a továbbiakban nem tud hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához;
b)
kilép a csoportból;
c)
a csoport üléseire nem nevez ki rendszeresen szakértőket;
d)
már nem teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket; vagy
e)
nem felel meg a Szerződés 339. cikke értelmében a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információk tekintetében a titoktartásra vonatkozó követelménynek.
(6) A tagszervezetek a napirendi pontok alapján kijelölik a csoportok ülésein részt vevő szakértőket, és legalább az ülés előtt három nappal tájékoztatják a főigazgatót az általuk kijelölt szakértők személyéről.
(7) A főigazgató a tagszervezetek által kijelölt szakértőket meghívja a csoportüléseken való részvételre. Amennyiben egy tagszervezet nem értesíti a főigazgatót a szakértők személyéről a (6) bekezdésben megállapított határidőn belül, a főigazgató elutasíthatja azok adott ülésre történő meghívását.
(8) A tagszervezetek jegyzékét közzéteszik a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában és az arra kijelölt weboldalon.
(9) A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.
5. cikk
Működés
(1) Az alapító ülésen minden csoport kijelöl tagjai közül egy elnököt és két alelnököt; ehhez az első fordulóban a jelen lévő szakértők kétharmados többségi szavazatára, illetve amennyiben többszöri szavazásra kerülne sor, a jelen lévő tagok egyszerű többségére van szükség. Az alelnököket az elnököt adó szervezettől különböző szervezeteket képviselő szakértők közül kell megválasztani. A két alelnök nem tartozhat ugyanahhoz a szervezethez. A választások a Bizottság egy képviselőjének vezetése alatt zajlanak, titkos szavazással, kivéve, ha a jelen lévő szakértők egyhangúlag másképp nem döntenek.
(2) Az elnök és a két alelnök hivatali ideje egy év; az újraválasztás lehetséges. Az elnök legfeljebb két egymást követő periódusban töltheti be hivatalát. Új elnök megválasztásánál a csoport gondoskodik arról, hogy az új elnök ne ugyanazon szervezettől érkezzen, mint elődje.
(3) Az elnök a főigazgatóval egyetértésben, az alelnökökkel szorosan együttműködve és a csoportban képviselt szervezetekkel konzultálva, legalább 25 munkanappal az egyes ülések előtt meghatározza a csoportülés napirendjére kerülő pontokat. Ezután a főigazgatóság főszabály szerint 20 munkanappal az ülés előtt, lehetőleg elektronikus úton megküldi a napirendet a szervezeteknek.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott választásokat kivéve a csoport megbeszéléseinek végén nem kerül sor szavazásra. Ha a főigazgató kérésére vagy saját kezdeményezésre kiadandó vélemény kapcsán a csoport konszenzusra jut, közös következtetéseket fogalmaz meg, és csatolja azokat az összefoglaló jelentéshez. A Bizottság, amennyiben a csoport ilyen ajánlást fogalmaz meg, tájékoztatja a csoport megbeszélésein született végeredményről a többi európai uniós intézményt is.
(5) Az elnök felel azért, hogy minden egyes ülésről egy megfelelő összefoglalót tartalmazó jelentés készüljön, és hogy annak tervezetét az ülést követő 20 munkanapon belül megküldjék a főigazgatóságnak. A főigazgatóság módosíthatja az elnök által készíttetett jelentéstervezetet annak szétosztását és azt követő, csoport általi jóváhagyását megelőzően.
(6) A főigazgatóság egyetértésével a csoport egyedi kérdések vizsgálatára munkacsoportokat állíthat fel az általa elfogadott megbízatás alapján. A munkacsoportok üléseinek elnökletét a Bizottság képviselői látják el. Megbízatásuk teljesítését követően az ilyen munkacsoportokat fel kell oszlatni.
(7) A főigazgatóság a csoport vagy munkacsoport munkájába eseti alapon bevonhat olyan külső szakértőket is, akik egy adott napirendi kérdésben különösen jártasak. Ezenfelül a Bizottság képviselője a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően egyéneknek vagy szervezeteknek megfigyelői státust adhat, amennyiben az nem veszélyezteti a csoportok vagy munkacsoportok egyensúlyát. A megfigyelők az elnök felkérésére és a Bizottság jelen lévő legmagasabb beosztású képviselőjének beleegyezésével felszólalhatnak. A megfigyelői státusszal rendelkező egyének vagy szervezetek nem vehetnek részt az (1) bekezdésben említett szavazásokon.
(8) A csoportok tagjai és azok képviselői, valamint a (7) bekezdésben említett felkért szakértők és megfigyelői státusszal rendelkező egyének és szervezetek eleget tesznek a Szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási kötelezettségnek, valamint az EU-minősített adatok védelmére a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) mellékletében meghatározott bizottsági biztonsági szabályoknak. E kötelezettségeik esetleges elmulasztása esetén a Bizottság megfelelő intézkedéseket hozhat.
(9) A csoportok és a munkacsoportok üléseinek helyszínéül alapesetben a Bizottság helyiségei szolgálnak. A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. A csoportok és munkacsoportok üléseit a főigazgatóság hívja össze. A csoportok és azok munkacsoportjainak az ülésein részt vehetnek más, a megbeszélésben érintett bizottsági tisztviselők is.
(10) A Bizottság közzéteszi a csoportok tevékenységével kapcsolatos valamennyi dokumentumot (napirendek, jegyzőkönyvek, következtetések, részleges következtetések vagy munkadokumentumok), amelyek egy arra kijelölt weboldalon, a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásán keresztül érhetők el. A rendszeres közzététel alól kivételt kell tenni, amennyiben a dokumentum közzététele kedvezőtlenül befolyásolná az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikke értelmében vett köz- vagy magánérdek védelmét.
6. cikk
Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
(1) A csoport és a munkacsoportok tevékenységében részt vevők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
(2) A szakértőknek a csoportok és munkacsoportok tevékenységei keretében felmerülő utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően téríti meg.
(3) A (2) bekezdésben említett költségeket az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított rendelkezésre álló előirányzatok erejéig kell megtéríteni.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2004/391/EK határozat 2014. július 1-jével hatályát veszti.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a határozatot 2014. július 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.