EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 99/2013
af 15. januar 2013
om det europæiske statistiske program 2013-2017
(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Solide empiriske data og statistikker er absolut afgørende for at måle fremskridt og vurdere effektiviteten af Unionens politikker og programmer, særlig inden for rammerne af Europa 2020-strategien, der blev fremlagt i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (Europa 2020-strategien).
(2)
I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker (2) bør der fastlægges et flerårigt europæisk statistisk program (»flerårigt program«), som danner grundlag for finansiering af Unionens aktioner.
(3)
I henhold til forordning (EF) nr. 223/2009 bør det flerårige program fastlægge rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år. Det bør opstille prioriteter vedrørende informationsbehovet med henblik på at gennemføre Unionens aktiviteter. Disse behov bør holdes op mod de ressourcer, der er nødvendige på europæisk og nationalt plan for at tilvejebringe de nødvendige statistikker, og mod svarbyrden og respondenternes dermed forbundne udgifter, idet der skal være særlig fokus på omkostningseffektivitet.
(4)
Udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker inden for lovgivningsrammen for det flerårige program bør gennemføres via nært og koordineret samarbejde inden for det europæiske statistiske system (ESS) mellem Unionens statistikmyndighed, som er Kommissionen (Eurostat), og de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne (3) (samlet »nationale statistikmyndigheder«). De nationale statistiske kontorers og Kommissionens (Eurostats) professionelle uafhængighed er afgørende for, at der kan tilvejebringes pålidelige statistiske data af høj kvalitet.
(5)
Tættere samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske kontorer er absolut afgørende for forbedring af kvaliteten af europæiske statistikker. Sådant tættere samarbejde bør navnlig fokusere på yderligere metodeuddannelse inden for statistik og beslægtede spørgsmål, på udvikling og formidling af eksisterende god praksis inden for ESS og på udveksling af personale mellem medlemsstaterne og Kommissionen (Eurostat) i begge retninger.
(6)
Gennemførelsen af det flerårige program er en mulighed for at udarbejde harmoniserede europæiske statistikker med henblik på at bidrage til udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af fælles, sammenlignelige og troværdige statistiske data på EU-plan.
(7)
Statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det flerårige program, er afgørende for evidensbaseret beslutningstagning, bør rettidigt stilles til rådighed og bør bidrage til gennemførelsen af Unionens politikker som omhandlet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Europa 2020-strategien og andre politikområder, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer for 2010-2014, navnlig styrket og integreret økonomisk styring, klimaforandringer, reform af landbrugspolitikken, vækst og social samhørighed, ligestilling, borgernes Europa og globalisering. De bør fremmes gennem aktioner, som er finansieret inden for rammerne af det flerårige program, i det omfang Unionen kan tilføre en klar merværdi, og som sigter mod at sikre, at økonomiske, sociale og miljømæssige indikatorer bliver behandlet ens.
(8)
Ved definitionen af de statistikområder, der skal udvikles, bør der tages hensyn til målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 691/2011 af 6. juli 2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (4), som vedrører udviklingen af nye moduler for miljøøkonomiske regnskaber.
(9)
Endvidere bør der i statistiske undersøgelser tages særlig hensyn til indvirkningen af finanspolitiske konsolideringsprogrammer på arbejdstagere og andre borgere. De statistiske data indsamles således, at det sikres, at synligheden af udviklingen i hver enkelt medlemsstat fremgår, f.eks. udviklingen med hensyn til arbejdsløshed, størrelse af og ændringer i de sociale overførsler, arbejdspladsernes antal og kvalitet, arbejdskraftens mobilitet i medlemsstaterne, inden for Unionen og mellem Unionen og tredjelande og de relaterede geografiske ændringer i lønstruktur og uddannelsesforanstaltninger.
(10)
ESS har i de senere år stået over for en række udfordringer. For det første kan manglen på nationale statistikker af høj kvalitet have negative følger for medlemsstaterne og Unionen generelt. Konsekvent nøjagtige statistikker af høj kvalitet, udarbejdet af professionelle, uafhængige nationale statistiske kontorer er derfor absolut afgørende for den politiske beslutningstagning på såvel nationalt plan som EU-plan og især i forbindelse med euroområdets tilsynsmekanismer.
(11)
For det andet har behovet for europæiske statistikker været konstant stigende, og denne tendens ser ikke ud til at ændre sig i fremtiden. Den økonomiske globalisering udgør en særlig udfordring, og der er behov for at udvikle nye målesystemer til måling af globale værdikæder på en internationalt koordineret måde for at skabe et klarere billede af økonomisk vækst og jobskabelse.
(12)
For det tredje er arten af behov i konstant forandring og kræver mere synergi mellem de statistiske områder.
(13)
For det fjerde kan passende opdelinger af de tilgængelige data gøre det lettere at overvåge følgerne af den økonomiske og finansielle krise og virkningerne for borgerne, herunder de mest sårbare, af de gennemførte politikker.
(14)
For det femte har statistikkernes art ændret sig. De er ikke længere blot en af flere informationskilder til brug for politisk beslutningstagning, men er nu en del af selve kernen i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder højkvalitetskriterier, som er knyttet til de specifikke mål, de forfølger, og der er et stigende behov for komplekse flerdimensionale statistikker til støtte for integrerede politikområder. For fuldt ud at kunne leve op til de krav, der er forbundet med den politiske beslutningstagning, er det nødvendigt at have kønsopdelte data, når det er hensigtsmæssigt.
(15)
For det sjette er de prioriterede mål for ESS høj kvalitet og herunder aktualitet, fordi der er fremkommet nye aktører på informationsmarkedet, hvoraf nogle leverer information næsten i realtid.
(16)
For det syvende er udfordringerne blevet endnu større på grund af budgetstramninger på både nationalt plan og EU-plan, og fordi det er blevet nødvendigt at mindske byrden yderligere for virksomheder og borgere.
(17)
Kommissionens meddelelse af 10. august 2009 om produktionsmetoden for EU-statistikker: en vision for det kommende årti og ESS-strategien for dens implementering tager alle disse udfordringer op ved at sigte mod en omlægning af arbejdsmetoderne i ESS, så de bliver mere effektive og fleksible. Gennemførelsen af denne meddelelse er hovedelementet i det flerårige program inden for rammerne af den fælles ESS-strategi.
(18)
For at sikre integriteten og kvalitetsstyringen i udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker i henhold til denne forordning bør de nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) træffe alle nødvendige foranstaltninger for at bevare offentlighedens tillid til statistikker og for at muliggøre en strengere håndhævelse af den gældende adfærdskodeks for europæiske statistikker og Kommissionens meddelelse af 15. april 2011 om effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker, samtidig med at principperne heri overholdes.
(19)
Med henblik på bedre at kunne afpasse de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for nationale og europæiske statistikproducenter til udarbejdelse af europæiske statistikker, efter det stigende behov for statistik bør forberedelsen af Kommissionens årlige statistikarbejdsprogrammer, som i detaljeret form udmønter dette flerårige program, omfatte en systematisk og grundig revurdering af prioriteringen af statistikker, som vil reducere antallet af mindre vigtige opgaver og forenkle eksisterende processer, samtidig med at pålideligheden forøges og de officielle statistikkers høje kvalitet opretholdes. Der bør desuden tages hensyn til de byrder, der pålægges respondenterne, hvad enten der er tale om virksomheder, offentlige enheder (statslige, regionale og kommunale), husstande eller enkeltpersoner. Processen bør gennemføres i tæt samarbejde med både brugerne og producenterne af europæiske statistikker.
(20)
Der bør i denne forbindelse sikres en rimelig finansiel byrdefordeling mellem Unionen og medlemsstaterne. Foruden den finansieringsramme, der fastlægges ved denne forordning, bør de nationale statistiskmyndigheder derfor på nationalt plan modtage passende midler til gennemførelse af de enkelte statistiske aktioner under dette flerårige program.
(21)
I betragtning af den overholdelsesbyrde, der især påhviler mindre medlemsstater, bør Kommissionen (Eurostat) kunne yde teknisk bistand og ekspertise til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at håndtere forskningsmæssige begrænsninger og væsentlige metodologiske hindringer med henblik på at sikre overholdelse af bestemmelserne og tilvejebringelse af data af høj kvalitet.
(22)
Det flerårige programs finansieringsramme bør også afsætte midler til dækning af udgifter, der er nødvendige for at forbedre processen for og kapaciteten til at udarbejde europæiske statistikker af høj kvalitet samt til at uddanne nationale statistikere.
(23)
Unionens finansielle bidrag bør støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker som fastsat i denne forordning. De bør antage form af tilskud, kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte, som der er behov for til opfyldelsen af målene i det flerårige program. I denne forbindelse bør anvendelsen af engangsbeløb være et væsentligt middel til at forenkle forvaltningen af tilskud.
(24)
I henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 bør der udvikles en passende finansiel struktur til støtte for samarbejdsnetværk.
(25)
Det bør sikres, at de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS/EFTA-landene«), og Schweiz får adgang til det flerårige program. Det bør også sikres, at andre lande kan deltage i det flerårige program, herunder især Unionens nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande.
(26)
Man bør i forbindelse med det flerårige programs gennemførelse forsøge, når det er hensigtsmæssigt, at fremme samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i det flerårige program, idet der tages hensyn til relevante aftaler eller påtænkte aftaler mellem disse tredjelande og Unionen.
(27)
For at de årlige arbejdsprogrammer, der vedtages af Kommissionen til gennemførelsen af det flerårige program, kan betragtes som finansieringsafgørelser i henhold til artikel 84, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (5) (»finansforordningen«), skal de indeholde de mål, der skal nås, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og de samlede udgifter til gennemførelse heraf. De skal også indeholde en beskrivelse af de aktioner, som skal finansieres, en angivelse af det beløb, der afsættes til hver aktion, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. Det er hensigtsmæssigt, at de fastlægger relevansen af de mål, der skal nås, for brugernes behov og en projektplan. Endelig bør de i forbindelse med tilskud omfatte prioriteringerne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Desuden bør de årlige arbejdsprogrammer omfatte passende indikatorer til overvågning af resultater.
(28)
Målet for denne forordning, nemlig oprettelse af det flerårige program, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(29)
I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er der blevet foretaget en forudgående evaluering, således at der i det flerårige program fokuseres på nødvendigheden af at effektivisere og rationalisere opfyldelsen af dets mål, og således at der allerede fra og med det flerårige programs udarbejdelse tages højde for budgetstramninger. Værdien og virkningen af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af det flerårige program, bør overvåges og evalueres regelmæssigt, herunder af uafhængige eksterne evaluatorer. Der er fastsat målbare mål og udarbejdet indikatorer til evaluering af det flerårige program.
(30)
I denne forordning fastlægges for 2013 en finansieringsramme for det flerårige program, der inden for rammerne af den årlige budgetprocedure udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).
(31)
Ud over finansieringsrammen, der er fastlagt ved denne forordning, bør de enkelte statistiske aktioner, der sigter mod at gennemføre det flerårige program, herunder aktioner i form af en aftale mellem de nationale statistiske myndigheder og Kommissionen (Eurostat), så vidt muligt modtage passende finansiering på nationalt plan.
(32)
Konsekvensanalysen for denne forordning, hvori angives omkostningsbesparelser for Unionen og medlemsstaterne, udgør grundlaget for forpligtelsen af bevillinger til det flerårige program. Besparelserne vil navnlig komme fra nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker som følge af udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologierne.
(33)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uberettiget eller anvendte forkert, og efter omstændighederne med sanktioner.
(34)
Med henblik på at sikre kontinuiteten af aktiviteter inden for rammerne af det europæiske statistiske program for hele kalenderåret 2013 og af hensyn til retssikkerheden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen og finde anvendelse fra den 1. januar 2013. Denne forordnings anvendelsesdato bør kunne danne grundlag for aflønning af kontraktansatte såvel som for alle aktiviteter under programmet.
(35)
Udkastet til det flerårige program er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 blevet forelagt til forhåndsgennemgang for Udvalget for det Europæiske Statistiske System, Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg, der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF (7), og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der blev nedsat ved Rådets afgørelse 2006/856/EF (8) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oprettelse af det europæiske statistiske program
Det europæiske statistiske program for perioden 2013-2017, (»programmet«), oprettes hermed.
Artikel 2
Merværdi
Programmet repræsenterer den merværdi, der består i at sikre, at europæiske statistikker fokuserer på oplysninger, som er nødvendige for at udforme, gennemføre, overvåge og evaluere EU-politikker. Desuden bidrager det til effektiv udnyttelse af ressourcerne ved at fremme aktioner, som i betydeligt omfang bidrager til udvikling, udarbejdelse og formidling af harmoniserede, sammenlignelige, pålidelige, brugervenlige og tilgængelige statistiske oplysninger på grundlag af ensartede standarder og de fælles principper, som er fastlagt i adfærdskodeksen for europæiske statistikker (»adfærdskodeksen«) som vedtaget af Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC), særlig kvalitetskriterier for relevans, nøjagtighed, pålidelighed, aktualitet og punktlighed, tilgængelighed, klarhed, sammenhæng og sammenlignelighed.
Artikel 3
Anvendelsesområde
1. Denne forordning fastlægger rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målene for de planlagte aktioner for perioden 2013-2017 i overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009.
2. Programmet omfatter ikke foranstaltninger, som er indeholdt i programmet for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (»Meets-programmet«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1297/2008/EF (9) indtil udløbet af Meets-programmet den 31. december 2013, men indeholder mål for erhvervs- og handelsstatistik, der forventes gennemført i årene 2014-2017.
Artikel 4
Mål
1. Programmets generelle mål er, at det europæiske statistiske system (ESS) fortsat skal være den førende leverandør af statistikker af høj kvalitet om Europa.
2. Under hensyntagen til de ressourcer, der er til rådighed både på nationalt plan og EU-plan, samt til svarbyrden fastsættes følgende specifikke mål for statistiske aktioner til gennemførelse af dette program:
- mål 1: i rette tid at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige områder og opfylder behovene for det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og europæiske borgere i almindelighed, på en omkostningseffektiv måde, og uden unødvendigt dobbeltarbejde
- mål 2: at gennemføre nye metoder til produktion af europæiske statistikker for at forbedre effektiviteten og kvaliteten
- mål 3: at styrke partnerskabet inden for og uden for ESS for yderligere at forbedre dets produktivitet og dets førerposition inden for officiel statistik på verdensplan, og
- mål 4: at sikre, at opstillingen af sådanne statistikker foregår konsekvent under hele programmets forløb, forudsat at dette ikke indvirker forstyrrende på ESS' prioriteringsmekanisme.
3. De generelle og specifikke mål i stk. 1 og 2 er nærmere beskrevet i bilaget sammen med indikatorerne til overvågning af gennemførelsen af programmet. I overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009 skal programmet indgå i den detaljerede årlige planlægning, der omfatter en prioriteringsmekanisme som en integrerende del af processen. Programmets mål opfyldes via et tæt og koordineret samarbejde i ESS. Programmet omfatter udviklingen af passende instrumenter, hvilket medfører en bedre kvalitet, en større fleksibilitet i ESS og en forbedret mulighed for rettidigt at opfylde brugernes behov. Det går endvidere i spidsen for udviklingen af pålidelige indikatorer, der kan leve op til udfordringerne i det 21. århundrede, dvs. måling af miljømæssig bæredygtighed, livskvalitet og social samhørighed og registrering af økonomisk aktivitet i den tertiære sektor og den sociale økonomi.
Artikel 5
Statistisk styring, uafhængighed, gennemsigtighed og kvalitet
1. Europæiske statistikker skal udarbejdes på en professionel, uafhængig og gennemsigtig måde.
2. Programmet gennemføres i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen med henblik på at udarbejde og formidle harmoniserede og sammenlignelige europæiske statistikker af høj kvalitet i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009 og sikre, at ESS som helhed fungerer korrekt. De nationale statistiske kontorer og Unionens statistikmyndighed (Kommissionen (Eurostat)) sikrer ved deres professionelle uafhængighed, at de europæiske statistikker stemmer overens med adfærdskodeksen.
3. De nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, som udpeges af medlemsstaterne (samlet »nationale statistikmyndigheder«), og Kommissionen (Eurostat), der er ansvarlige for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker:
-
søger at styrke en institutionel og organisatorisk ramme, der fremmer koordinering, effektivitet og troværdighed hos de nationale statistikmyndigheder og Kommissionen (Eurostat), der udarbejder og formidler europæiske statistikker
-
lægger vægt på de statistiske principper, der er fastlagt i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009, og på brugernes behov
-
opfylder behovene hos Unionens institutionelle brugere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 og søger at udvikle statistikker, der kan anvendes af et bredt spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, og
-
samarbejder med statistiske organer på internationalt plan for at fremme anvendelsen af internationale begreber, klassificeringer, metoder og andre standarder, navnlig med henblik på at sikre større sammenhæng og bedre sammenlignelighed på globalt plan.
4. De enkelte medlemsstater bestræber sig på at sikre, at deres statistiske produktionsprocesser er fastsat på en standardiseret måde, og at de styrkes i det omfang, det er muligt, ved kontrolmekanismer.
5. Af hensyn til gennemsigtigheden gør Kommissionen (Eurostat) som led i sin kvalitetsrapportering og overvågning af, om bestemmelserne overholdes, hvor det er hensigtsmæssigt, sin vurdering af kvaliteten af de nationale statistikkers bidrag til europæiske statistikker offentligt tilgængelig.
6. Kommissionen (Eurostat) undersøger, hvordan den kan gøre sine publikationer, navnlig dem, der er tilgængelige på dens websted, mere brugervenlige for privatpersoner og muliggøre let adgang til komplette dataserier og intuitive og sammenlignelige grafer for at give borgerne en større merværdi. Kommissionens (Eurostats) regelmæssige ajourføringer indeholder, hvor det er muligt, og hvis fordelene er større end omkostningerne ved indsamling, oplysninger om hver enkelt medlemsstat og tilvejebringer dataserier fra år til år og måned til måned samt, hvor det er hensigtsmæssigt, langsigtede dataserier.
Artikel 6
Statistisk prioritering
1. Programmet sikrer statistiske initiativer, der understøtter udformningen, gennemførelsen og overvågningen af nuværende EU-politikker, og leverer statistik støtte til vigtige opgaver, som følger af nye politiske initiativer fra Unionen.
2. Kommissionen sikrer i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 9, en effektiv prioritering og en årlig undersøgelse af og rapportering om de statistiske prioriteter. De årlige arbejdsprogrammer søger dermed at sikre, at europæiske statistikker kan udarbejdes inden for rammerne af de ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan og på EU-plan. Prioriteringen bidrager til at mindske omkostningerne og byrderne ved nye statistiske krav ved at reducere de statistiske krav inden for de eksisterende områder af de europæiske statistikker og følges i tæt samarbejde med medlemsstaterne.
3. Kommissionen sikrer udviklingen og gennemførelsen af instrumenter til en årlig revision af prioriteringerne af statistiske aktiviteter for således at bidrage til at reducere omkostninger og byrder for dataleverandører og producenter af statistikker.
4. Når Kommissionen foreslår nye aktioner eller indfører større ændringer til eksisterende statistikker, skal den behørigt begrunde sådanne aktioner eller ændringer og stille oplysninger til rådighed med input fra medlemsstaterne vedrørende indberetningsbyrden og produktionsomkostninger i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 223/2009.
Artikel 7
Finansiering
1. Unionens finansieringsramme for gennemførelsen af dette program for 2013 fastsættes til 57,3 mio. EUR for programperioden 2007-2013.
2. Kommissionen forelægger senest tre måneder efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (»FFR 2014-2020«), et lovgivningsmæssigt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet med den finansielle tildeling for 2014-2017.
3. Kommissionen yder EU-støtten i overensstemmelse med finansforordningen.
4. Kommissionen træffer sin afgørelse om de årlige bevillinger i overensstemmelse med budgetmyndighedens beføjelser.
Artikel 8
Administrativ og teknisk bistand
Den finansielle tildeling til programmet kan anvendes til at dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig til undersøgelser, møder med eksperter, udgifter til godtgørelser til statistiske eksperter, informations- og kommunikationsaktiviteter samt udgifter til it-netværk til databearbejdning og dataudveksling og alle andre udgifter til administrativ eller teknisk bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet. Tildelingen kan endvidere anvendes til at dække udgifter til teknisk bistand til medlemsstater, som på grund af særlige omstændigheder er ude af stand til at udarbejde visse europæiske statistikker eller statistikker af den fornødne kvalitet.
Artikel 9
Årlige arbejdsprogrammer
Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal opfylde kravene i artikel 17 i forordning (EF) nr. 223/2009 og angive deres fastsatte mål og forventede resultater i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 1 og 2. De årlige arbejdsprogrammer sendes til Europa-Parlamentet til underretning.
Artikel 10
Støtteformer
Unionens finansielle støtte kan antage form af tilskud eller kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte til opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2.
Artikel 11
Støtteberettigede foranstaltninger
1. Unionens finansielle bidrag har til formål at støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, der er nødvendige med henblik på opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2. Aktioner, som skaber stor merværdi for Unionen i overensstemmelse med artikel 2, gives prioritet.
2. Finansielle bidrag til støtte for samarbejdsnetværk som omhandlet i artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 kan antage form af tilskud til en aktion og kan dække op til 95 % af de støtteberettigede omkostninger.
3. Når det er hensigtsmæssigt, kan der ydes tilskud, dog højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger, til driften af de i artikel 12, stk. 3, omhandlede organisationer.
4. Som et bidrag til dækning af de udgifter, som medlemsstaterne afholder for at gennemføre aktioner baseret på dataindsamling, kan der ydes et engangsbeløb pr. datasæt, for hvilket der indberettes komplette resultater til Kommissionen, dog op til en maksimumsgrænse, der fastsættes for hver dataindsamling. Engangsbeløbet fastsættes af Kommissionen under hensyntagen til, hvor kompleks dataindsamlingen er.
Artikel 12
Tilskudsmodtagere
1. I overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, andet afsnit, i finansforordningen kan der ydes tilskud til de nationale statistikmyndigheder, som defineret i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, uden indkaldelse af forslag.
2. Samarbejdsnetværk kan omfatte de i stk. 1 nævnte modtagere og andre organer uden en indkaldelse af forslag i overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, i finansforordningen.
3. Tilskuddene som omhandlet i artikel 11, stk. 3, kan ydes til organisationer, som opfylder begge disse kriterier:
a)
de er nonprofitorganisationer, uafhængige af industrielle, kommercielle og forretningsmæssige interesser og ikke berørt af andre interessekonflikter og har som deres primære mål og aktiviteter at fremme og støtte gennemførelsen af adfærdskodeksen og gennemførelsen af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker med det formål at forbedre effektiviteten og kvaliteten på EU-plan, og
b)
de har givet Kommissionen fyldestgørende oplysninger om deres medlemmer, forretningsorden og finansieringskilder.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, bliver beskyttet ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved konsekvent og effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til denne forordning.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) foretager, når det er hensigtsmæssigt, efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering i henhold til denne forordning.
Med forbehold af første og andet afsnit skal samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet.
Artikel 14
Tredjelandes deltagelse i programmet
Følgende lande vil kunne deltage i programmet:
a)
EØS/EFTA-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
Schweiz i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen af 26. oktober 2004 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om samarbejde om statistik (11), og
c)
lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande, og de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler med disse lande om de generelle principper for disse landes deltagelse i Unionens programmer.
Artikel 15
Evaluering og revision af programmet
1. Kommissionen forelægger senest den 30. juni 2015 efter høring af ESSC en interimsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.
2. Kommissionen kan senest den 31. december 2016 på grundlag af interimsrapporten, der er omhandlet i stk. 1, og efter høring af ESSC forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om forlængelse af programmet for perioden 2018-2020, under overholdelse af FFR 2014-2020.
3. Inden den 31. december 2018 forelægger Kommissionen efter høring af ESSC og Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg en endelig evalueringsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 15. januar 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 99/2013/EU RENDELETE
(2013. január 15.)
az európai statisztikai programról (2013-2017)
(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A szilárd empirikus adatok és statisztikák nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy fel lehessen mérni az uniós politikák és programok terén történt haladást, illetve értékelni lehessen ezek hatékonyságát, különösen az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, a 2010. március 3-i bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégiával összefüggésben.
(2)
Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerint az uniós intézkedések finanszírozásának keretét biztosító többéves európai statisztikai programot kell létrehozni (a továbbiakban: a többéves program).
(3)
A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a többéves programnak az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének keretét, valamint az előirányzott intézkedések főbb területeit és célkitűzéseit kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg kell határoznia az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információk iránti igényekkel kapcsolatos prioritásokat. Ezeket az igényeket egyrészt az előírt statisztikák előállításához uniós és nemzeti szinten szükséges források függvényében, másrészt az adatszolgáltatói terhek és a válaszadók kapcsolódó költségei alapján kell mérlegelni, kiemelt figyelmet fordítva a költséghatékonyságra.
(4)
Az európai statisztikáknak a többéves program jogszabályi keretein belül történő fejlesztését, előállítását és közzétételét az Unió statisztikai hatósága - azaz a Bizottság (Eurostat) -, valamint a nemzeti statisztikai intézetek és egyéb, a tagállamok által kijelölt nemzeti hatóságok (a továbbiakban együttesen: a nemzeti statisztikai hatóságok) (3) között az európai statisztikai rendszerben (ESR) megvalósított, szoros és összehangolt együttműködés útján kell végezni. A nemzeti statisztikai intézetek és a Bizottság (Eurostat) szakmai függetlensége egyaránt alapvető fontosságú a hiteles és magas színvonalú statisztikai adatok biztosításához.
(5)
A Bizottság (Eurostat) és a nemzeti statisztikai intézetek közötti szorosabb együttműködés nélkülözhetetlen az európai statisztikák minőségének javításához. Az ilyen együttműködést főként a statisztikákra és az azokhoz kapcsolódó témákra vonatkozó további módszertani képzésekre, a meglévő jó gyakorlatok az ESR-en belüli fejlesztésére és terjesztésére, valamint a tagállamok és a Bizottság (Eurostat) közötti kétirányú személyzeti csereprogramokra kell összpontosítani.
(6)
A többéves program végrehajtása lehetőséget nyújt harmonizált európai statisztikák előállítására, amelyek hozzájárulhatnak az uniós szintű közös, összehasonlítható és megbízható statisztikai információk fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez.
(7)
A többéves program keretében fejlesztett, előállított és közzétett, magas színvonalú statisztikák alapvető fontosságúak a tényekre alapozott döntéshozatal szempontjából, időben rendelkezésre kell állniuk, és hozzá kell járulniuk az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) megfogalmazott uniós szakpolitikák, az Európa 2020 stratégia, valamint a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt bizottsági stratégiai prioritások - azaz a gazdasági kormányzás megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, az agrárpolitikai reform, a növekedés és a társadalmi kohézió, a nemek közti egyenlőség, a polgárok Európája, valamint a globalizáció - által érintett egyéb szakpolitikák végrehajtásához. Az uniós szakpolitikákat a többéves program keretében finanszírozott intézkedések révén kell előmozdítani azokban az esetekben, amelyekben az Unió egyértelmű hozzáadott értéket képes létrehozni, és az intézkedéseknek azt is biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági, társadalmi és környezeti mutatókat azonos súllyal kezeljék.
(8)
A fejlesztendő statisztikai területek meghatározásakor figyelembe kell venni az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló, 2011. július 6-i 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) azon célkitűzéseit, amelyek új környezeti-gazdasági számlamodulok kidolgozására vonatkoznak.
(9)
Ezenkívül a statisztikai tanulmányokban külön figyelmet kell szentelni a költségvetési konszolidációs programoknak a munkavállalókra és más polgárokra gyakorolt hatásaira. A statisztikai adatokat oly módon kell gyűjteni, hogy biztosítani lehessen az egyes tagállamokban zajló folyamatok láthatóságát, például a munkanélküliség, a szociális transzferek összege és változása, a munkahelyek száma és minősége, a tagállamokon és az Unión belüli, illetve az Unió és a harmadik országok közötti munkavállalói mobilitás, valamint a bérstruktúra és a képzési intézkedések terén bekövetkezett kapcsolódó társadalomföldrajzi változások tekintetében.
(10)
Az elmúlt évek során az európai statisztikai rendszer számos kihívással szembesült. Először is a magas színvonalú nemzeti statisztikák hiánya káros hatással lehet a tagállamokra és általában az Unió egészére. Ezért a szakmailag független nemzeti statisztikai intézetek által előállított, következetesen pontos és magas színvonalú statisztikák a nemzeti és uniós szintű politikaalkotáshoz egyaránt nélkülözhetetlenek, különösen az euroövezet felügyeleti mechanizmusainak összefüggésében.
(11)
Másodszor, az európai statisztikák iránti igény folyamatos növekedést mutat, és valószínűtlen, hogy ez a tendencia a jövőben megváltozna. A gazdasági globalizáció különleges kihívást jelent, ami új mérési rendszerek kidolgozását teszi szükségessé a globális értékláncok nemzetközileg összehangolt módon történő mérése érdekében, hogy ennek révén jobb képet lehessen kialakítani a gazdasági növekedésről és a munkahelyteremtésről.
(12)
Harmadszor, az igények jellege folyamatosan változik, ami szükségessé teszi a statisztikai területek közti nagyobb mértékű szinergiát.
(13)
Negyedszer, a rendelkezésre álló adatok megfelelő bontása megkönnyítheti a gazdasági és pénzügyi válság következményeinek, valamint a végrehajtott szakpolitikák polgárokra - különösen a legkiszolgáltatottabbakra - gyakorolt hatásainak figyelemmel kísérését.
(14)
Ötödször, megváltozott a statisztikák jellege. Immár nem csupán az információforrások egyikét jelentik a politikai döntéshozatalban, hanem a politikai döntéshozatali folyamat középpontjába kerültek. A tényekre alapozott döntéshozatal megköveteli, hogy a statisztikák megfeleljenek az adott célhoz kapcsolódó, magas minőségi követelményeknek, továbbá egyre nagyobb igény tapasztalható az összetett szakpolitikai területeket támogató komplex, többdimenziójú statisztikák iránt. A szakpolitikai döntéshozatali követelményeknek való megfelelés érdekében adott esetben nemek szerint lebontott adatokra van szükség.
(15)
Hatodszor, az új - köztük közel valós idejű információkat szolgáltató - információs piaci szereplők megjelenése következtében az ESR részéről a jövőben a jó minőség, ezen belül az időszerűség kap prioritást.
(16)
Hetedszer, a helyzet a tagállami és uniós szinten jelentkező költségvetési korlátok, valamint a vállalkozások és a polgárok terheinek további csökkentése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent.
(17)
A Bizottság az „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről - kitekintés az elkövetkező évtizedre” című 2009. augusztus 10-i közleménye, valamint az annak végrehajtására irányuló ESR-stratégia az ESR-ben alkalmazott munkamódszerek áttervezése révén történő hatékonyabbá és rugalmasabbá tételével igyekszik kezelni mindezeket a kihívásokat. A közlemény végrehajtása a többéves program alapja a közös ESR stratégia keretében.
(18)
Az európai statisztikák e rendelet szerinti fejlesztése, előállítása és közzététele során az integritás és a minőségirányítás biztosítása érdekében a nemzeti statisztikai intézeteknek és a Bizottságnak (Eurostat) meg kell hozniuk minden szükséges intézkedést a statisztika iránti közbizalom fenntartása és az európai statisztikákra vonatkozó hatályos gyakorlati kódex, valamint „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című 2011. április 15-i bizottsági közlemény szigorúbb, az ezekben meghatározott elvek tiszteletben tartása mellett történő végrehajtásának lehetővé tétele érdekében.
(19)
Annak érdekében, hogy az európai statisztikák előállításához a nemzeti és európai előállítók számára korlátozottan rendelkezésre álló forrásokat jobban hozzá lehessen igazítani a statisztikák iránti növekvő igényekhez, a többéves program részleteit megfogalmazó bizottsági éves statisztikai munkaprogramok előkészítő szakaszának magában kell foglalnia a statisztikai prioritások rendszeres és alapos, a kevésbé fontos követelményeket csökkentő és a meglévő folyamatokat leegyszerűsítő, ugyanakkor a hivatalos statisztikák megbízhatóságát javító és magas minőségi elvárásait megtartó felülvizsgálatát. Figyelembe kell továbbá venni az adatszolgáltatókra - így a vállalkozásokra, a központi, regionális vagy helyi kormányzati egységekre, háztartásokra és magánszemélyekre - nehezedő terheket. A folyamatot az európai statisztikák felhasználóival és létrehozóival való szoros együttműködésben kell folytatni.
(20)
Ebben az összefüggésben meg kell valósítani a pénzügyi terhek ésszerű megosztását az uniós és a tagállami költségvetések között. Az e rendelet által meghatározott pénzügyi kereten túlmenően a nemzeti statisztikai hatóságoknak ezért nemzeti szinten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük a többéves program megvalósítása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedések végrehajtásához.
(21)
Tekintettel a megfelelésből eredő, különösen a kisebb tagállamokra nehezedő terhekre, a megfelelés és a magas színvonalú adatok szolgáltatásának biztosítása érdekében a Bizottságnak (Eurostat) képesnek kell lennie arra, hogy technikai segítséget és szakértői támogatást nyújtson a tagállamok számára a kutatással összefüggő nehézségek és a jelentős módszertani akadályok leküzdésére.
(22)
A többéves program költségvetését ezenfelül oly módon kell felhasználni, hogy fedezze a magas színvonalú európai statisztikák előállítását lehetővé tevő eljárások és kapacitások javításához szükséges költségeket, valamint a nemzeti statisztikusok képzési igényeinek költségeit.
(23)
Az uniós pénzügyi hozzájárulások e rendelet értelmében az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányuló intézkedéseket támogatnak. E hozzájárulásokat támogatások, közbeszerzési szerződések, illetve a többéves program céljai eléréséhez szükséges bármely egyéb beavatkozás formájában kell nyújtani. Ebben az összefüggésben az átalányösszegek használata kell, hogy legyen a támogatáskezelés egyszerűsítésének legfőbb módja.
(24)
A 223/2009/EK rendelet 15. cikke szerint megfelelő pénzügyi struktúrát kell kidolgozni az együttműködési hálózatok támogatására.
(25)
Rendelkezni kell arról, hogy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai („EGT-EFTA országok”) és Svájc részt vehessenek a többéves programban. Rendelkezni kell arról is, hogy a többéves programban részt vehessenek más országok, különösen az Unió szomszédságában fekvő országok, azok az országok, amelyek uniós tagságot kérelmeztek, valamint a tagjelölt és a csatlakozó országok is.
(26)
A többéves program végrehajtásának összefüggésében adott esetben ösztönözni kell a többéves programban részt nem vevő harmadik országokkal való együttműködést, figyelembe véve az adott országok és az Unió között fennálló bármilyen vonatkozó megállapodást, vagy bármely tervezett megállapodást.
(27)
Annak érdekében, hogy az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) („a költségvetési rendelet”) 84. cikke (3) bekezdésének megfelelően finanszírozási határozatoknak minősüljenek, a Bizottság által a többéves program végrehajtása céljából elfogadott éves munkaprogramok meghatározzák a célkitűzéseket, a várható eredményeket, a végrehajtás módját és teljes összegüket. Tartalmazzák emellett a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedésekre előirányzott összegek megjelölését, és a végrehajtásukra vonatkozóan előirányzott menetrendet. Kívánatos, hogy meghatározzák a célkitűzések felhasználó igények szempontjából való relevanciáját, és hogy meghatározzanak egy projekttervet is. A támogatások esetében ki kell térniük a prioritásokra, az alapvető értékelési kritériumokra és a társfinanszírozás maximális mértékére. Ezenfelül az éves munkaprogramoknak megfelelő mutatókat kell tartalmazniuk az eredmények nyomon követésére.
(28)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a többéves program létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(29)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően előzetes értékelés készült annak érdekében, hogy a többéves program középpontjában a célkitűzései hatékony és eredményes elérése álljon, valamint hogy a költségvetési korlátok már a többéves program tervezési szakaszától kezdődően szerepeljenek benne. A többéves program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeres jelleggel nyomon kell követni és értékelni kell, ideértve a független külső szakértők által végzett értékelést is. A többéves program értékelése érdekében mérhető célkitűzéseket fogalmaztak meg és mutatókat dolgoztak ki.
(30)
Ez a rendelet meghatározza a 2013-ra vonatkozó pénzügyi keretösszeget a többéves program vonatkozásában, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja szerint elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára.
(31)
Az e rendelet által meghatározott pénzügyi keretösszegen túlmenően a többéves program végrehajtása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedéseknek, amelyek a nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) között létrejött megállapodások formáját öltő intézkedésekre is vonatkoznak, nemzeti szinten a lehetőségekhez mérten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük.
(32)
Az e rendelet vonatkozásában elvégzett, az Unió és a tagállamok számára költségmegtakarításokat azonosító hatásvizsgálat képezi a többéves program finanszírozása melletti elkötelezettség alapját. Különösen az európai statisztikák készítésének új, az információs és kommunikációs technológia terén végzett fejlesztéseknek köszönhető módszerei eredményeznek majd költségmegtakarításokat.
(33)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ezen intézkedések közé értve a szabálytalanságok megelőzését, felderítését és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben szankciók alkalmazását.
(34)
Annak érdekében, hogy a többéves program keretében előírt/végzett tevékenységek folytonosságát a teljes 2013-as naptári év folyamán is biztosítani lehessen, továbbá a jogbiztonság érdekében, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie és azt 2013. január 1-jétől alkalmazni. E rendelet alkalmazásának időpontja különösen a szerződéses alkalmazottak számára történő kifizetés és a többéves program keretében végzett valamennyi tevékenység igazolására szolgál.
(35)
A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a többéves program tervezetét előzetes vizsgálat céljából benyújtották az európai statisztikai rendszer bizottságának, a 234/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (7) létrehozott európai statisztikai tanácsadó bizottságnak, valamint a 2006/856/EK tanácsi határozattal (8) létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságnak,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az európai statisztikai program létrehozása
Létrejön a 2013-tól 2017-ig tartó időszakra vonatkozó európai statisztikai program (a továbbiakban: a program).
2. cikk
Hozzáadott érték
A program hozzáadott értéke annak biztosításában áll, hogy az európai statisztikák az uniós szakpolitikák kidolgozásához, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges információkra összpontosítanak. Emellett hozzájárul az erőforrások hatékony felhasználásához, mivel az általa támogatott intézkedések lényeges mértékben hozzájárulnak a harmonizált, összehasonlítható, megbízható, felhasználóbarát és hozzáférhető statisztikai információk fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez az európai statisztika gyakorlati kódexe („gyakorlati kódex”) által meghatározott, az európai statisztikai rendszer bizottsága (ESR-bizottság) által elfogadott egységes szabványok és közös alapelvek, különösen a relevancia minőségi követelményei, a pontosság, a megbízhatóság, az időszerűség és időbeli pontosság, a hozzáférhetőség, a világosság, a koherencia és összehasonlíthatóság alapján.
3. cikk
Hatály
(1) Ez a rendelet a 223/2009/EK rendelet 13. és 14. cikkének megfelelően biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének programozási keretét, valamint a 2013 és 2017 közötti időszakra előirányozott intézkedések fő területeit és célkitűzéseit.
(2) A program nem terjed ki az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának az 1297/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (9) létrehozott programja („a MEETS-program”) által előírt intézkedésekre a MEETS-program 2013. december 31-i lezárásáig, azonban tartalmaz 2014 és 2017 között végrehajtandó célkitűzéseket a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területén.
4. cikk
Célkitűzések
(1) A program általános célkitűzése, hogy az európai statisztikai rendszer (ESR) továbbra is az Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatója legyen.
(2) A nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló források és az adatszolgáltatói terhek figyelembevételével a program végrehajtása érdekében hozott statisztikai intézkedések során a következő egyedi célkitűzések megvalósítására kell törekedni:
- 1. célkitűzés: statisztikai információk időben történő biztosítása az európai uniós szakpolitikák kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében, megfelelően tükrözve a prioritásokat, megteremtve egyúttal a gazdasági, társadalmi és környezeti területek egyensúlyát, és kielégítve az európai statisztikák széles felhasználói köre, így az egyéb döntéshozók, kutatók, vállalkozások és általában az európai polgárok igényeit, költséghatékony módon és az erőfeszítések szükségtelen megsokszorozása nélkül,
- 2. célkitűzés: az európai statisztikák előállítását segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása,
- 3. célkitűzés: az ESR-en belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani, és
- 4. célkitűzés: annak biztosítása, hogy a statisztikákat a program teljes ideje alatt egységesen módon állítsák elő, feltéve, hogy ez nem áll ellentétben az ESR prioritás-meghatározási mechanizmusaival.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett általános és egyedi célkitűzések, valamint a program végrehajtásának nyomon követését lehetővé tevő mutatók részletesebb leírását a melléklet tartalmazza. A 223/2009/EK rendelet 13. és 14. cikkének megfelelően a program éves szintű, részletes tervezése szükséges, amelynek része lesz egy, a folyamat szerves részét képező prioritásmeghatározási mechanizmus. A program célkitűzéseit az ESR-ben megvalósított szoros és összehangolt együttműködés révén kell elérni. A program magában foglalja olyan, megfelelő eszközök fejlesztését, amelyek következtében javul az ESR minősége és rugalmassága, valamint arra vonatkozó képessége, hogy a felhasználók igényeit kellő időben kielégítse. Vezető szerepet kell vállalnia az olyan mutatók kialakításában, amelyek képesek megfelelni a XXI. század kihívásainak, nevezetesen segítségükkel mérhetővé válik a környezeti fenntarthatóság, az életminőség és a társadalmi kohézió, valamint nyilván lehet tartani a szolgáltatási ágazatban és a szociális gazdaságban folytatott gazdasági tevékenységet.
5. cikk
Statisztikai irányítás, függetlenség, átláthatóság és minőség
(1) Az európai statisztikákat szakmailag független és átlátható módon kell előállítani.
(2) A programot a gyakorlati kódex elveivel összhangban hajtják végre a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének megfelelően kiváló minőségű, harmonizált és összehasonlítható európai statisztikák előállítása és közzététele, valamint a teljes ESR megfelelő működésének biztosítása céljából. A nemzeti statisztikai intézetek és az Unió statisztikai hatósága (Bizottság [Eurostat]) szakmai függetlenségük révén biztosítják, hogy az európai statisztikák megfeleljenek a gyakorlati kódexnek.
(3) Az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős, a tagállamok által kijelölt nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok (együttesen: a nemzeti statisztikai hatóságok) és a Bizottság (Eurostat):
-
olyan intézményi és szervezeti környezet megszilárdítására törekednek, amely elősegíti az európai statisztikákat előállító és közzétevő nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) tevékenységeinek összehangolását, eredményességét és hitelességét,
-
hangsúlyt helyeznek a 223/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésében megállapított statisztikai alapelvekre és a felhasználók igényeire,
-
a 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az Unió intézményi felhasználóinak igényeit elégítik ki, és olyan statisztikák létrehozására törekednek, amelyek az európai statisztikák széles felhasználói körét, így egyéb döntéshozókat, kutatókat, vállalkozásokat és általában az európai polgárokat szolgálják ki, és
-
nemzetközi szinten együttműködnek a statisztikai szervezetekkel a nemzetközi koncepciók, osztályozások, módszerek és egyéb standardok használatának előmozdítása érdekében, különösen a nagyobb koherencia és jobb összehasonlíthatóság globális szinten való biztosítása céljából.
(4) Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a statisztikákat standardizált módon állítsa elő, valamint ellenőrzési mechanizmusokkal erősítse meg, amennyire csak lehetséges.
(5) Az átláthatóság érdekében a Bizottság (Eurostat) adott esetben a minőséggel kapcsolatos jelentéstételi és megfelelést ellenőrző gyakorlat keretében nyilvánosságra hozza az európai statisztikákhoz való nemzeti hozzájárulások minőségére vonatkozó értékelését.
(6) A Bizottság (Eurostat) megvizsgálja, hogy milyen módon teheti - különösen a weboldalán hozzáférhető - kiadványait felhasználóbarátabbá a laikusok számára, valamint biztosítania kell a teljes adatsorokhoz való könnyű hozzáférést, továbbá intuitív összehasonlító grafikonokkal kell szolgálnia, hogy nagyobb hozzáadott értéket nyújtson a polgároknak. A Bizottság (Eurostat) rendszeres frissítéseinek - lehetőség szerint - információval kell szolgálniuk minden egyes tagállamról és - adott esetben és amennyiben annak haszna nagyobb, mint az adatgyűjtés költsége - éves, havi, illetve hosszú távú adatsorokat kell tartalmazniuk.
6. cikk
Statisztikai prioritásmeghatározás
(1) A program a jelenlegi uniós szakpolitikák kialakítását, végrehajtását és nyomon követését támogató statisztikai kezdeményezéseket biztosít, valamint statisztikai támogatást nyújt az új uniós szakpolitikai kezdeményezésekből eredő fontos követelmények vonatkozásában.
(2) A Bizottság a 9. cikkben említett éves munkaprogramok előkészítése során gondoskodik a prioritások hatékony megállapításáról és a statisztikai prioritások éves felülvizsgálatáról, illetve a prioritásokról való jelentéstételről. Az éves munkaprogramok ezért annak biztosítását célozzák majd, hogy az európai statisztikákat a nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló források keretein belül lehessen előállítani. A prioritások megállapítása az európai statisztikák meglévő területein fennálló statisztikai követelmények csökkentésével hozzájárul az új statisztikai követelményekkel járó költségek és terhek csökkentéséhez, és azokat a tagállamokkal szorosan együttműködve kell megállapítani.
(3) A Bizottság biztosítja a statisztikai tevékenységek prioritásainak éves felülvizsgálatához szükséges eszközök kifejlesztését és alkalmazását, hogy ezáltal hozzájáruljon az adatszolgáltatók és a statisztikák előállítói költségeinek és terheinek csökkentéséhez.
(4) A Bizottságnak az új intézkedésekre vonatkozó javaslatokat és a meglévő statisztikák jelentősebb felülvizsgálatát megfelelően indokolnia kell, és a tagállamok által szolgáltatott adatokra támaszkodva a 223/2009/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése értelmében információt kell nyújtania az adatszolgáltatói terhekről és az előállítási költségekről.
7. cikk
Finanszírozás
(1) A program végrehajtásához 2013-ban rendelkezésre álló 57,3 millió EUR uniós pénzügyi keretösszeg a 2007 és 2013 közötti programozási időszakhoz tartozik.
(2) A 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló rendelet (a 2014-2020 közötti TPK) elfogadásától számított három hónapon belül a Bizottságot felkérik arra, hogy nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a 2014-től 2017-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi keretet bevezető jogalkotási javaslatot.
(3) A Bizottság az uniós pénzügyi támogatást a költségvetési rendelettel összhangban hajtja végre.
(4) Az éves előirányzatokról a Bizottság határoz, tiszteletben tartva a költségvetési hatóság előjogait.
8. cikk
Adminisztratív és technikai segítségnyújtás
A programhoz rendelt pénzügyi keret fedezheti a program irányításához és célkitűzései eléréshez szükséges előkészítő, nyomonkövetési, ellenőrző, audit- és értékelőtevékenységekre vonatkozó költségeket: ideértve különösen a tanulmányokat, a szakértői találkozókat, a statisztikai szakértők díjazásával kapcsolatos kiadásokat, a tájékoztatási és kommunikációs intézkedéseket, az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadásokat, valamint a Bizottság részéről a program irányításával kapcsolatban felmerülő minden egyéb technikai és adminisztratív segítségnyújtási kiadást. A pénzügyi keret az azon tagállamok számára nyújtott technikai segítséget és szakértői támogatást is magában foglalhatja, amelyek sajátos körülmények miatt nem képesek egyes európai statisztikák előállítására, vagy azoknak az előírt minőségben való előállítására.
9. cikk
Éves munkaprogramok
A program végrehajtása érdekében a Bizottság a 223/2009/EK rendelet 17. cikkében meghatározott követelményeknek megfelelő, éves munkaprogramokat fogad el, amelyek meghatározzák célkitűzéseiket és várható eredményeiket, az e rendelet 4. cikke (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzésekkel összhangban. Valamennyi éves munkaprogramot tájékoztatás céljából közölni kell az Európai Parlamenttel.
10. cikk
A beavatkozások típusai
Az uniós pénzügyi hozzájárulások támogatások vagy közbeszerzési szerződések, illetve a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzések eléréséhez szükséges bármely egyéb beavatkozások formájában nyújthatók.
11. cikk
Támogatható intézkedések
(1) Az uniós pénzügyi hozzájárulások a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzések eléréséhez szükséges, az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányuló intézkedéseket támogatnak. A 2. cikknek megfelelően az Unió számára magas hozzáadott értéket képviselő intézkedések elsőbbséget élveznek.
(2) A 223/2009/EK rendelet 15. cikkében említett együttműködési hálózatok támogatására irányuló pénzügyi hozzájárulás biztosítható az intézkedések számára nyújtott támogatások formájában, és a támogatható költségek legfeljebb 95 %-át fedezheti.
(3) Adott esetben a 12. cikk (3) bekezdésében említett szervezetek működésének támogatására működési támogatások ítélhetők oda, amelyek nem haladhatják meg a támogatható költségek 50 %-át.
(4) A tagállamok részéről az adatgyűjtéseken alapuló intézkedések végrehajtása során keletkező kiadások finanszírozásához való hozzájárulásként adatgyűjtésenként egyösszegű kifizetés nyújtható - az adatgyűjtésenként meghatározott felső határig - minden adatállomány után; az adatgyűjtések eredményeit hiánytalanul továbbítani kell a Bizottságnak. Az egyösszegű kifizetés összegét a Bizottság rögzíti, megfelelően figyelembe véve az adatgyűjtés összetettségét.
12. cikk
A támogatható kedvezményezettek
(1) A költségvetési rendelet 128. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban a 223/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott nemzeti statisztikai hatóságok ajánlattételi felhívás nélkül is részesülhetnek támogatásban.
(2) Az együttműködési hálózatok az 1. bekezdésben említett kedvezményezettekre és más, a költségvetési rendelet 128. cikkének (1) bekezdésével összhangban ajánlattételi felhívás nélkül támogatható szervekre is kiterjedhetnek.
(3) A 11. cikk (3) bekezdésében említett működési támogatások olyan szervezeteknek ítélhetők oda, amelyek mindkét alábbi kritériumnak megfelelnek:
a)
nem profitorientált szervezetek, amelyek függetlenek az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen érdekektől, és amelyek fő célkitűzésként és tevékenységként a gyakorlati kódex végrehajtását, valamint az európai statisztikák előállításának új, a hatékonyság uniós szintű növelésére és a minőség uniós szintű javítására irányuló módszereinek végrehajtását segítik elő és támogatják; valamint
b)
a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról.
13. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel - csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, következetes és hatékony ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal - biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet keretében forrásokban részesülő valamennyi támogatásban részesülő kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) adott esetben jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (10) előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e e rendelet alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Európai Unió pénzügyi érdekeit sérti.
Az első és második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett auditokat, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
14. cikk
Harmadik országok részvétele a programban
Az alábbiak vehetnek részt az európai statisztikai programban:
a)
az EGT-EFTA országok, az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban;
b)
Svájc, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti statisztikai együttműködésről szóló 2004. október 26-i megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban (11); és
c)
az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, az uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy a csatlakozó országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, az ezen országokkal kötött megfelelő két- vagy többoldalú, az adott országok uniós programokban való részvételének általános elveit meghatározó megállapodásokban foglalt feltételekkel összhangban.
15. cikk
A program értékelése és felülvizsgálata
(1) A Bizottság az ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően legkésőbb 2015. június 30-ig időközi jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program végrehajtásának eredményeiről.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésben említett időközi jelentés alapján az ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően legkésőbb 2016. december 31-ig javaslatot tehet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2018-2020 közötti program meghosszabbítására, tiszteletben tartva a 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó TPK-t.
(3) A Bizottság az ESR-bizottsággal és az európai statisztikai tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően 2018. december 31-ig a program végrehajtásáról szóló végső értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. január 15-én.