EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1295/2013
af 11. december 2013
om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 166, stk. 4, artikel 167, stk. 5, første led og artikel 173, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tager sigte på en stadig snævrere union mellem de europæiske folk og pålægger Unionen blandt andet at bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, samtidig med, at den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig sørger for, at de nødvendige betingelser for EU-industriens konkurrenceevne er til stede. I den henseende støtter og supplerer Unionen, hvor det er nødvendigt, medlemsstaternes indsats for at respektere og fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed i overensstemmelse med artikel 167 i TEUF og UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed ("UNESCO-konventionen fra 2005"), at styrke konkurrenceevnen i de kulturelle og kreative sektorer og at lette tilpasningen til ændringer i disse sektorer.
(2)
Unionens støtte til de kulturelle og kreative sektorer bygger hovedsageligt på erfaringerne fra de EU-programmer, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF (4) ("Media-programmet"), Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF (5) ("kulturprogrammet") og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1041/2009/EF (6) ("Media Mundus-programmet"). Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1622/2006/EF (7) ("aktionen vedrørende den europæiske kulturhovedstad") og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1194/2011/EU (8) ("aktionen vedrørende det europæiske kulturarvsmærke") bidrager også til Unionens støtte for de kulturelle og kreative sektorer.
(3)
I Kommissionens meddelelse om den europæiske kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden, som Rådet tilsluttede sig i en resolution af 16. november 2007 (9), og som Europa-Parlamentet tilsluttede sig i sin beslutning af 10. april 2008 (10), fastsættes målene for Unionens fremtidige aktiviteter for de kulturelle og kreative sektorer. Den sigter mod at fremme kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog, kultur som katalysator for kreativitet inden for rammerne af vækst og job og kultur som et afgørende element i Unionens eksterne forbindelser.
(4)
Hvad angår Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 11, 21 og 22, yder de kulturelle og kreative sektorer et vigtigt bidrag til bekæmpelsen af alle former for forskelsbehandling, herunder racisme og fremmedhad, og er en vigtig platform for ytringsfrihed og for fremme af respekten for kulturel og sproglig mangfoldighed.
(5)
UNESCO-konventionen fra 2005, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen er part i, understreger, at kulturelle aktiviteter, varer og tjenesteydelser har både en økonomisk og en kulturel side, idet de udtrykker identiteter, værdier og betydninger, og derfor ikke må behandles som værende udelukkende af kommerciel værdi. Konventionen sigter mod at styrke internationalt samarbejde, herunder internationale aftaler om fælles produktion og distribution, og solidaritet for at fremme alle landes og individers kulturelle udtryksformer. Det anføres endvidere i konventionen, at der skal tages behørigt hensyn til de særlige omstændigheder for og behov hos forskellige sociale grupper, herunder personer, der tilhører mindretal. Derfor bør et støtteprogram for de kulturelle og kreative sektorer fremme kulturel mangfoldighed på internationalt plan i overensstemmelse med den konvention.
(6)
Fremme af den materielle og immaterielle kulturarv i lyset af bl.a. UNESCO-konventionen fra 2003 til beskyttelse af den immaterielle kulturarv og UNESCO-konventionen fra 1972 om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv bør desuden bidrage til at forøge relevante steders værdi og give befolkningerne en følelse af ejerskab over sådanne steders kulturelle og historiske værdi.
(7)
I Kommissionens meddelelse med titlen "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" ("Europa 2020-strategien") defineres en strategi, som sigter mod at omdanne Unionen til en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi, der sikrer høj beskæftigelse, produktivitet og social samhørighed. I denne meddelelse bemærkede Kommissionen, at Unionen har brug for at skabe mere attraktive rammebetingelser for innovation og kreativitet. I den henseende er de kulturelle og kreative sektorer kilder til innovative ideer, der kan udmøntes i produkter og tjenesteydelser, som kan skabe vækst og job og bidrage til at imødegå samfundsmæssige forandringer. Desuden er ekspertise og konkurrenceevne i disse sektorer hovedsageligt resultatet af indsatsen fra kunstnere, ophavsmænd og branchefolk, som bør fremmes. Med dette for øje bør adgangen til finansiering for kulturelle og kreative sektorer forbedres.
(8)
Rådet bekræftede i sine konklusioner om informationstjenester vedrørende mobilitet for kunstnere og kulturarbejdere (11) vigtigheden af kunstneres og kulturarbejderes mobilitet for Unionen og for at nå målsætningerne i Europa 2020-strategien, og det opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til inden for deres respektive kompetenceområder og med behørig respekt for nærhedsprincippet at fremme tilvejebringelsen af omfattende og præcis information til kunstnere og kulturarbejdere, der ønsker at være mobile inden for Unionen.
(9)
For at bidrage til forbedringen af et fælles kulturområde er det vigtigt at fremme den tværnationale mobilitet for kulturelle og kreative aktører og den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser, herunder audiovisuelle frembringelser og produkter, og derved fremme kulturudveksling og interkulturel dialog.
(10)
Media-, kultur- og Media Mundus-programmerne har været genstand for regelmæssig overvågning og eksterne evalueringer, og der er blevet afholdt offentlige høringer om deres fremtid, af hvilke det fremgår, at disse programmer spiller en meget vigtig rolle for beskyttelse og fremme af Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed. Det fremgår også af disse overvågnings-, evaluerings- og høringsaktiviteter samt af forskellige uafhængige undersøgelser, navnlig undersøgelsen om de kulturelle og kreative industriers iværksætterdimension, at de kulturelle og kreative sektorer står over for fælles udfordringer, nemlig de hastige forandringer, der skyldes overgangen til digital teknologi og globaliseringen, opsplitningen af markedet grundet sprogforskelle, vanskeligheder med at få adgang til finansiering, komplekse administrative procedurer og mangel på sammenlignelige data, som alle kræver, at der gøres en indsats på EU-niveau.
(11)
De europæiske kulturelle og kreative sektorer er i sagens natur diversificeret efter nationale og sproglige grænser, hvilket fører til et kulturelt rigt og stærkt uafhængigt kulturelt landskab, der giver stemme til de forskellige kulturelle traditioner i Europas arv. En sådan forskelligartethed medfører imidlertid også en række forhindringer, som hæmmer en gnidningsløs tværnational udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og hæmmer kulturelle og kreative aktørers mobilitet i og uden for Unionen, hvilket kan føre til geografiske ubalancer og - som følge heraf - begrænsede valgmuligheder for forbrugerne.
(12)
Eftersom de europæiske kulturelle og kreative sektorer er karakteriseret ved sproglig mangfoldighed, hvilket i nogle sektorer fører til opsplitning efter sproglige linjer, er undertekster, eftersynkronisering og synstolkning afgørende for udbredelsen af kulturelle og kreative frembringelser, herunder audiovisuelle frembringelser.
(13)
Overgangen til digital teknologi har en enorm indvirkning på den måde, hvorpå kulturelle og kreative varer og tjenesteydelser fremstilles, formidles, nås, forbruges og værdisættes. Skønt behovet for at finde en ny balance mellem den øgede adgang til kulturelle og kreative frembringelser, rimelige vederlag til kunstnere og ophavsmænd og nye forretningsmodellers opståen anerkendes, giver de forandringer, der hidrører fra overgangen til digital teknologi store muligheder for de kulturelle og kreative sektorer i Europa og for det europæiske samfund som helhed. Lavere distributionsomkostninger, nye distributionskanaler, potentialet for nye og større publikummer og nye muligheder for nicheprodukter kan lette adgangen og øge udbredelsen af kulturelle og kreative frembringelser på verdensplan. Med henblik på at udnytte disse muligheder fuldt ud og tilpasse sig digitaliseringen og globaliseringen må de kulturelle og kreative sektorer udvikle nye færdigheder og kræve bedre adgang til finansiering for at opgradere udstyr, udvikle nye produktions- og distributionsmetoder og tilpasse deres forretningsmodeller.
(14)
De nuværende distributionsmetoder understøtter filmfinansieringssystemet. Der er imidlertid et stigende behov for at fremme nye, attraktive, lovlige onlinetilbud og for at tilskynde til innovation. Det er derfor vigtigt at fremme nye distributionsmetoder, for at nye forretningsmodeller kan opstå.
(15)
Digitalisering af biografer har været et vedvarende tema for mange små biografoperatører, navnlig operatører der kun har én sal, på grund af de store udgifter til digitalt udstyr. Selv om medlemsstaterne har den primære kompetence for kultur og derfor fortsat bør behandle dette emne på nationalt, regionalt og lokalt plan alt efter omstændighederne, er der mulighed for finansiering fra Unionens programmer og fonde, navnlig dem der er rettet mod lokal og regional udvikling.
(16)
Publikumsudvikling, navnlig hvad angår unge, kræver en specifik forpligtelse fra Unionens side til at støtte især medie- og filmkundskab.
(17)
En af de største udfordringer for de kulturelle og kreative sektorer, særlig for mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder ("SMV'er") samt mikroorganisationer, små og mellemstore organisationer, herunder almennyttige og ikke-statslige organisationer, er de problemer, de har, med at få adgang til de midler, som de har behov for for at finansiere deres aktiviteter, for at skabe vækst, og for at fastholde og øge deres konkurrenceevne eller gøre deres aktiviteter internationale. Skønt dette er en fælles udfordring for SMV'er generelt, er situationen betydeligt vanskeligere i de kulturelle og kreative sektorer, fordi mange af deres aktiver er af immateriel art, på grund af deres aktiviteters prototypeprofil og deres iboende behov for at tage risici og eksperimentere med henblik på at skabe innovation. En sådan risikotagning må der nødvendigvis være forståelse for og støtte til, også i den finansielle sektor.
(18)
Pilotprojektet "European Creative Industries Alliance" (alliance mellem de kreative industrier i Europa) er et tværfagligt initiativ, der primært støtter de kreative industrier på politisk plan. Det sigter mod at være løftestang for yderligere midler til de kreative industrier optimalt og mod at stimulere andre industriers og sektorers efterspørgsel på de kreative industriers tjenesteydelser. Nye værktøjer til bedre støtte for innovation i kreative industrier vil blive afprøvet og gearet til at indgå i en politiklæringsplatform for europæiske, nationale og regionale interessenter.
(19)
Samling af de nuværende Media-, kultur- og Media Mundus-programmer for de kulturelle og kreative sektorer i et fælles omfattende program ("programmet") ville mere effektivt støtte SMV'er og mikroorganisationer, små og mellemstore organisationer i deres bestræbelser på at udnytte de muligheder, overgangen til digital teknologi og globalisering giver, og ville hjælpe dem med at løse de problemer, som i øjeblikket fører til markedsopsplitning. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til den specifikke karakter af de forskellige sektorer, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange inden for to uafhængige delprogrammer og en tværsektoriel streng. Der er navnlig vigtigt at sikre synergier mellem gennemførelsen af programmet og af de nationale og regionale strategier for intelligent specialisering. Med henblik herpå bør programmet indføre en sammenhængende støttestruktur for de forskellige kulturelle og kreative sektorer, der består af en tilskudsordning suppleret af et finansielt instrument.
(20)
Programmet bør tage hensyn til kulturens og de kulturelle aktiviteters dobbelte karakter og erkende dels kulturens iboende og kunstneriske værdi, dels disse sektorers økonomiske værdi, herunder deres brede samfundsmæssige bidrag til kreativitet, innovation og social integration.
(21)
Med hensyn til programmets gennemførelse bør kulturens iboende værdi og de kulturelle og kreative sektorers specifikke karakter tages i betragtning, herunder betydningen af almennyttige organisationer og projekter under et kulturdelprogram.
(22)
Et selvstændigt finansielt instrument, Garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer ("garantifaciliteten") bør sætte de kulturelle og kreative sektorer i stand til at vokse og bør navnlig skabe en tilstrækkelig løftestangseffekt for nye aktioner og muligheder. Udvalgte finansielle formidlere bør behandle kulturelle og kreative projekter gunstigt for at sikre en afbalanceret låneportefølje, hvad angår geografisk dækning og sektorrepræsentation. Derudover har offentlige og private organisationer en vigtig rolle i denne sammenhæng med henblik på at opnå, at der anlægges en bred tilgang i forbindelse med garantifaciliteten.
(23)
Der bør desuden tilvejebringes finansiering til aktionen vedrørende de europæiske kulturhovedstæder og til administration af aktionen vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, idet de medvirker til at forstærke følelsen af at tilhøre et fælles kulturområde, til at stimulere interkulturel dialog og gensidig forståelse og til at forøge værdien af kulturarv.
(24)
Ud over medlemsstaterne og de oversøiske lande og territorier, som er berettigede til at deltage i programmet i henhold til artikel 58 i Rådets afgørelse 2001/822/EF (12), bør programmet også være åbent på visse betingelser for deltagelse af de af Den Europæiske Frihandelssammenslutnings ("EFTA") medlemsstater, der deltager i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ("EØS"), og for Det Schweiziske Forbund. Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der har en førtiltrædelsesstrategi, og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik bør ligeledes kunne deltage i programmet, med undtagelse af garantifaciliteten.
(25)
Programmet bør endvidere være åbent for bilaterale og multilaterale samarbejdsaktioner med tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger, der skal fastlægges, og specifikke ordninger, som skal aftales med de pågældende parter.
(26)
Samarbejdet på de kulturelle og audiovisuelle områder bør fremmes mellem programmet og internationale organisationer såsom UNESCO, Europarådet, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling ("OECD") og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret ("WIPO").
(27)
Det er nødvendigt at sikre europæisk merværdi af alle aktioner og aktiviteter, der gennemføres inden for programmets rammer, deres komplementaritet med medlemsstaternes aktiviteter og deres overholdelse af artikel 167, stk. 4, i TEUF samt deres overensstemmelse med andre EU-aktiviteter, navnlig inden for uddannelse, beskæftigelse, det indre marked, iværksætteri, ungdomsområdet, sundhed, unionsborgerskab og retlige anliggender, forskning og innovation, industri- og samhørighedspolitik, turisme og eksterne forbindelser, handel og udvikling samt den digitale dagsorden.
(28)
I overensstemmelse med principperne for resultatafhængig vurdering bør procedurerne for overvågning og evaluering af programmet omfatte detaljerede årsberetninger og bør henvise til specifikke, målbare, realiserbare, relevante og tidsbundne, mål og indikatorer, herunder kvalitative. Procedurerne for overvågning og evaluering burde tage højde for det arbejde, der udføres af relevante aktører såsom Eurostat og resultaterne af ESS-net-kulturprojektet samt UNESCO’s statistiske kontor. I den sammenhæng og for så vidt angår den audiovisuelle sektor bør Unionens deltagelse i Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium ("observatoriet") fortsættes.
(29)
For at sikre optimal overvågning og evaluering af programmet gennem hele dets løbetid bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår vedtagelsen af yderligere kvantitative og kvalitative indikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(30)
Som anført i Kommissionens rapport af 30. juli 2010 om virkningerne af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelser om ændring af retsgrundlaget for de Europæiske programmer inden for områderne livslang læring, kultur, ungdom og aktivt medborgerskab har den betydelige afkortning af forsinkelserne i forvaltningsprocedurerne øget programmernes effektivitet. Der bør navnlig drages omsorg for at sikre, at de administrative og finansielle procedurer fortsat forenkles, bl.a. gennem anvendelse af fornuftige, objektive og regelmæssigt ajourførte systemer til beregning af faste beløb, enhedsomkostninger og enhedstakstfinansiering.
(31)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (13).
(32)
I overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (14), har Kommissionen siden 2009 overdraget gennemførelsesopgaver i forbindelse med forvaltning af EU-aktioner inden for uddannelse, audiovisuelle medier og kultur til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. Kommissionen kan derfor på grundlag af en cost-benefit-analyse anvende et eksisterende forvaltningsorgan til gennemførelse af programmet som fastsat i nævnte forordning.
(33)
I denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for hele programmets varighed, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (15).
(34)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger igennem hele udgiftscyklussen, herunder ved foranstaltninger til forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (16) ("finansforordningen").
(35)
Med hensyn til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig ("OLAF") og i henhold til Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (17) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (18) bør der udarbejdes og gennemføres passende foranstaltninger for at forebygge svig og for at inddrive midler, som er gået tabt eller er blevet udbetalt uretmæssigt eller ikke er blevet anvendt korrekt.
(36)
Målene for denne forordning, nemlig at beskytte, udvikle og fremme den europæiske kulturelle og sproglige mangfoldighed og at fremme Europas kulturarv samt at styrke de europæiske kulturelle og kreative sektorers konkurrenceevne, særlig den audiovisuelle sektor, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne i betragtning af de programmets tværnationale og internationale karakter men kan på grund af dets omfang og forventede virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(37)
Afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF bør derfor ophæves.
(38)
Der bør fastlægges regler for overgangen fra Media-, kultur- og Media Mundus-programmerne til programmet.
(39)
Med henblik på at sikre kontinuitet i den finansielle støtte, der ydes efter programmet, bør Kommissionen kunne betragte omkostninger, som er direkte forbundne med gennemførelsen af støttede aktioner og aktiviteter, som berettigede til støtte, selv om de blev afholdt af modtageren, inden ansøgningen om støtte var indgivet
(40)
For at sikre kontinuiteten i den finansielle støtte, der ydes efter programmet, bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2014. Af hastende årsager bør denne forordning træde i kraft snarest muligt efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
Generelle bestemmelser
Artikel 1
Oprettelse og varighed
1. Med denne forordning oprettes programmet Et Kreativt Europa til støtte for de europæiske kulturelle og kreative sektorer ("programmet").
2. Programmet gennemføres i perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1. "kulturelle og kreative sektorer": alle sektorer, hvis aktiviteter er baseret på kulturelle værdier og/eller kunstneriske og andre kreative udtryksformer, hvad enten disse aktiviteter er markeds- eller ikkemarkedsorienterede, uanset hvilken type struktur der gennemfører dem, samt hvordan den struktur finansieres. Disse aktiviteter omfatter udvikling, skabelse, fremstilling, formidling og bevarelse af varer og tjenesteydelser, som giver kulturelle, kunstneriske eller andre kreative udfoldelser konkret form, samt funktioner i tilknytning hertil som undervisning eller forvaltning. De kulturelle og kreative sektorer omfatter bl.a. arkitektur, arkiver, biblioteker og museer, kunsthåndværk, audiovisuelle produktioner (såsom film, tv, videospil og multimedier), materiel og immateriel kulturarv, design, festivaler, musik, litteratur, udøvende kunstarter, forlagsvirksomhed, radio og visuelle kunstarter
2. "SMV'er": mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (19)
3. "deltagende finansielle formidlere": finansielle formidlere som defineret i artikel 139, stk. 4, andet afsnit, i finansforordningen, der er udvalgt under garantifaciliteten i overensstemmelse med finansforordningen og med bilag I til denne forordning, og som yder eller har planer om at yde:
a)
lån til SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer (garantier fra Den Europæiske Investeringsfond ("EIF")) eller
b)
lånegarantier til andre finansielle formidlere, der yder lån til SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer (regarantier fra EIF)
4. "udbydere af kapacitetsopbygning": enheder, der er i stand til at yde ekspertise i overensstemmelse med bilag I med henblik på at sætte deltagende finansielle formidlere i stand til effektivt at vurdere, hvilke særlige egenskaber og risici, der er forbundet med SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer og med deres projekter.
Artikel 3
Generelle mål
Programmets generelle mål er:
a)
at bevare, udvikle og fremme den europæiske kulturelle og sproglige mangfoldighed og at fremme Europas kulturarv
b)
at styrke de europæiske kulturelle og kreative sektorers, navnlig den audiovisuelle sektors, konkurrenceevne med henblik på at fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
Artikel 4
Specifikke mål
Programmets specifikke mål er:
a)
at støtte de europæiske kulturelle og kreative sektorers evne til at operere tværnationalt og internationalt
b)
at fremme tværnational udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og tværnational mobilitet for kulturelle og kreative aktører, navnlig kunstnere, samt at nå ud til et nyt og bredere publikum og forbedre adgangen til kulturelle og kreative frembringelser i og uden for Unionen med særligt fokus på børn, unge, personer med handicap og underrepræsenterede grupper
c)
at styrke den finansielle kapacitet hos SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer på en bæredygtig måde og samtidig tilstræbe at sikre en afbalanceret geografisk dækning og sektormæssig repræsentation
d)
at fremme politikudvikling, innovation, kreativitet, publikumsudvikling og nye forretnings- og forvaltningsmodeller gennem støtte til tværnationalt politiksamarbejde.
Artikel 5
Europæisk merværdi
1. I erkendelse af kulturens iboende og økonomiske værdi støtter programmet aktioner og aktiviteter med en europæisk merværdi i de kulturelle og kreative sektorer. Det bidrager til at nå målene i Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer.
2. Europæisk merværdi sikres gennem et eller flere af følgende:
a)
den tværnationale karakter af aktioner og aktiviteter, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og andre EU-programmer og -politikker, og sådanne aktioners og aktiviteters indflydelse på de kulturelle og kreative sektorer samt på borgerne og på deres kendskab til andre kulturer end deres egen
b)
udvikling og fremme af tværnationalt samarbejde mellem kulturelle og kreative aktører, herunder kunstnere, branchefolk på det audiovisuelle område, kulturelle og kreative organisationer og audiovisuelle aktører med vægt på at stimulere mere omfattende, hurtige, effektive og langsigtede svar på globale udfordringer
c)
de stordriftsfordele og den kritiske masse, som EU-støtte skaber, og som skaber en løftestangseffekt i forhold til supplerende midler
d)
opnåelse af mere lige vilkår i Europas kulturelle og kreative sektorer ved at tage hensyn til lande med lav produktionskapacitet og/eller lande eller regioner med et begrænset geografisk område og/eller sprogområde.
Artikel 6
Programmets struktur
Programmet består af følgende:
a)
et Media-delprogram
b)
et kulturdelprogram
c)
en tværfaglig streng.
Artikel 7
Delprogrammernes logoer
1. Kommissionen sikrer programmets synlighed gennem anvendelse af logoer, der er specifikke for hvert af delprogrammerne.
2. Støttemodtagerne under Media-delprogrammet anvender logoet, der er fastsat i bilag Ia. Kommissionen fastlægger detaljer vedrørende anvendelsen af logoet og underretter støttemodtagerne herom.
3. Støttemodtagerne under kulturdelprogrammet anvender et logo, som fastsættes af Kommissionen. Kommissionen fastlægger detaljer vedrørende anvendelsen af dette logo og underretter støttemodtagerne herom.
4. Kommissionen og kontorerne for Et Kreativt Europa, der er omhandlet i artikel 16, har ligeledes ret til at anvende delprogrammernes logoer.
Artikel 8
Adgang til programmet
1. Programmet skal skabe kulturel mangfoldighed på internationalt plan i overensstemmelse med UNESCO-konventionen fra 2005.
2. Programmet er åbent for deltagelse af medlemsstaterne.
3. Med forbehold af stk. 4 er programmet åbent for deltagelse af følgende lande, forudsat at de betaler supplerende bevillinger, og for Media-delprogrammets vedkommende, at de opfylder betingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (20):
a)
tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der har en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er oprettet i medfør af de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler
b)
EFTA-lande, der deltager i EØS-aftalen, i overensstemmelse med den aftale
c)
Det Schweiziske Forbund på grundlag af en bilateral aftale med dette land
d)
landene omfattet af den europæiske naboskabspolitik efter de procedurer, der er fastlagt med de pågældende lande i henhold til rammeaftalerne om deres deltagelse i EU-programmerne.
4. Landene omhandlet i stk. 3, litra a) og d), er udelukkede fra at deltage i garantifaciliteten.
5. Programmet er åbent for bilaterale eller multilaterale samarbejdsaktioner rettet mod udvalgte lande eller regioner på grundlag af supplerende bevillinger, og specifikke ordninger, som skal aftales med disse lande eller regioner.
6. Programmet tillader samarbejde og fælles aktioner med lande, der ikke deltager i programmet, og med internationale organisationer, som er aktive i de kulturelle og kreative sektorer, såsom UNESCO, Europarådet, OECD eller WIPO på grundlag af fælles bidrag til realiseringen af programmets mål.
KAPITEL II
Media-delprogrammet
Artikel 9
Media-delprogrammets prioriteringer
1. Prioriteringerne inden for styrkelse af den europæiske audiovisuelle sektors kapacitet til at operere tværnationalt er som følger:
a)
at lette erhvervelsen og opgraderingen af kvalifikationer og kompetencer for branchefolk på det audiovisuelle område samt udviklingen af netværk, herunder anvendelsen af digitale teknologier for at sikre tilpasning til markedsudviklingen, afprøvning af nye tilgange til publikumsudvikling og afprøvning af nye forretningsmodeller
b)
at øge audiovisuelle aktørers evne til at udvikle europæiske audiovisuelle produktioner med potentiale til at kunne udbredes i og uden for Unionen og at fremme europæiske og internationale koproduktioner, bl.a. med tv-stationer
c)
at fremme udvekslinger mellem virksomheder ved at lette audiovisuelle aktørers adgang til markeder og forretningsværktøjer, så de kan øge deres projekters synlighed på EU-markedet og på internationale markeder.
2. Prioriteringerne inden for fremme af tværnational udbredelse er som følger:
a)
at støtte biografdistribution gennem tværnational markedsføring, branding, distribution og udstilling af audiovisuelle produktioner
b)
at fremme tværnational markedsføring, branding og distribution af audiovisuelle produktioner på alle andre onlineplatforme, som ikke er biografplatforme
c)
at støtte publikumsudvikling som et middel til at stimulere interessen for og forbedre adgangen til europæiske audiovisuelle produktioner, navnlig gennem pr, events, filmkundskab og festivaler
d)
at fremme nye distributionsmetoder, for at nye forretningsmodeller kan opstå
Artikel 10
Støtteforanstaltninger i Media-delprogrammet
Med henblik på gennemførelse af prioriteringerne i artikel 9 yder Media-delprogrammet støtte til:
a)
at udvikle en lang række uddannelsesforanstaltninger for at fremme erhvervelse og opgradering af kvalifikationer og kompetencer for branchefolk i den audiovisuelle sektor, videndeling og netværksinitiativer, herunder integration af digitale teknologier
b)
at udvikle europæiske audiovisuelle produktioner, navnlig film- og tv-produktioner såsom fiktion, dokumentarfilm, og børne- og animationsfilm samt interaktive produktioner som videospil og multimedier med øget potentiale til grænseoverskridende udbredelse
c)
aktiviteter med det formål at støtte europæiske audiovisuelle produktionsselskaber, navnlig i uafhængige selskaber, med henblik på at lette europæiske og internationale koproduktioner af audiovisuelle produktioner, herunder tv-produktioner
d)
aktiviteter, der hjælper europæiske og internationale koproduktionspartnere til at mødes og/eller yde indirekte støtte til koproducerede audiovisuelle produktioner af internationale koproduktionsfonde baseret i et land, der deltager i programmet
e)
at lette adgangen til professionelle audiovisuelle handelsarrangementer og markeder og anvendelsen af onlineforretningsværktøjer i og uden for Unionen
f)
at oprette støtteordninger for distribution af europæiske film uden for produktionslandet via biografdistribution og på alle andre platforme samt for internationale salgsaktiviteter, navnlig tekstning, eftersynkronisering og synstolkning af audiovisuelle produktioner
g)
at lette af udbredelsen af europæiske film på verdensplan og af internationale film i Unionen på alle distributionsplatforme via internationale samarbejdsprojekter i den audiovisuelle sektor
h)
et europæisk netværk for biografoperatører, der foreviser en betydelig andel ikke-nationale europæiske film
i)
initiativer, der viser og fremmer en mangfoldighed af europæiske audiovisuelle produktioner, herunder kortfilm, såsom festivaler og andre pr-arrangementer
j)
aktiviteter, der har til formål at fremme filmkundskab og øge publikums viden om og interesse for europæiske audiovisuelle produktioner, herunder den audiovisuelle og cinematografiske kulturarv, navnlig blandt det unge publikum
k)
innovative aktioner, der afprøver nye forretningsmodeller og værktøjer på områder, som sandsynligvis vil blive påvirket af indførelsen og anvendelsen af digitale teknologier.
Artikel 11
Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium
1. Unionen er medlem af observatoriet i hele programperioden.
2. Unionens deltagelse i observatoriet bidrager til opfyldelsen af Media-delprogrammets prioriteringer ved:
a)
at tilskynde til gennemsigtighed og etablering af ensartede vilkår for så vidt angår adgangen til juridisk og økonomisk information/markedsinformation og bidrage til sammenligning af juridisk og statistisk information
b)
at fremlægge data og markedsanalyser, der er relevante for udarbejdelsen af aktionslinjer for Media-delprogrammet og evalueringen af disse aktionslinjers virkning på markedet.
3. Kommissionen repræsenterer Unionen, når den interagerer med observatoriet.
KAPITEL III
Kulturdelprogrammet
Artikel 12
Kulturdelprogrammets prioriteringer
1. Prioriteringerne inden for styrkelse af de kulturelle og kreative sektorers kapacitet til at operere tværnationalt er som følger:
a)
at støtte foranstaltninger, der giver de kulturelle og kreative aktører færdigheder, kompetencer og knowhow, som bidrager til en styrkelse af de kulturelle og kreative sektorer, herunder tilskynder til tilpasning til digitale teknologier, afprøvning af innovative tilgange til publikumsudvikling og afprøvning af nye forretnings- og forvaltningsmodeller
b)
at støtte aktioner, der sætter kulturelle og kreative aktører i stand til at samarbejde internationalt og internationalisere deres karrierer og aktiviteter i og uden for Unionen, hvor det er muligt på grundlag af langsigtede strategier
c)
at yde støtte til at styrke europæiske kulturelle og kreative organisationer og internationalt netværkssamarbejde med henblik på at lette adgangen til faglige muligheder.
2. Prioriteringerne inden for fremme af tværnational udbredelse og mobilitet er som følger:
a)
at støtte international turnévirksomhed, arrangementer, udstillinger og festivaler
b)
at støtte udbredelsen af europæisk litteratur med henblik på at sikre bredest mulig tilgængelighed heraf
c)
at støtte publikumsudvikling som et middel til at stimulere interessen for og forbedre adgangen til europæiske kulturelle og kreative frembringelser og materiel og immateriel europæisk kulturarv.
Artikel 13
Støtteforanstaltninger i kulturdelprogrammet
1. Med henblik på gennemførelse af prioriteterne i artikel 12 yder kulturdelprogrammet støtte til:
a)
tværnationale samarbejdsprojekter, der samler kulturelle og kreative organisationer fra forskellige lande for at gennemføre aktiviteter i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne
b)
aktiviteter, der gennemføres af europæiske netværk af kulturelle og kreative organisationer fra forskellige lande
c)
aktiviteter, der gennemføres af organisationer, som forfølger mål af almen europæisk interesse med henblik på at fremme udviklingen af nye talenter og stimulere tværnational mobilitet for kulturelle og kreative aktører og udbredelsen af frembringelser med potentiale til at udøve bred påvirkning af de kulturelle og kreative sektorer og skabe langsigtede virkninger
d)
litterær oversættelse og yderligere fremme heraf
e)
særlige foranstaltninger udformet med henblik på at gøre de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed mere synlige og stimulere interkulturel dialog og gensidig forståelse, f.eks. gennem EU-kulturpriser, aktionen vedrørende de europæiske kulturhovedstæder og aktionen vedrørende det europæiske kulturarvsmærke.
2. Støtteforanstaltningerne fastsat i stk. 1 støtter navnlig almennyttige projekter.
KAPITEL IV
Den tværfaglige streng
Artikel 14
Garantifacilitet for de kulturelle og kreative sektorer
1. Kommissionen opretter en garantifacilitet, der er målrettet de kulturelle og kreative sektorer.
Garantifaciliteten fungerer som et selvstændigt instrument og oprettes og forvaltes i overensstemmelse med afsnit VIII i finansforordningen.
2. Garantifaciliteten har følgende prioriteringer:
a)
at lette adgangen til finansiering for SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer
b)
at forbedre deltagende finansielle formidleres evne til at vurdere de risici, der er forbundet med SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer og med deres projekter, herunder gennem teknisk bistand, vidensopbygning og netværksforanstaltninger.
Prioriteterne gennemføres i overensstemmelse med bilag I.
3. I overensstemmelse med artikel 139, stk. 4, i finansforordningen gennemfører Kommissionen garantifaciliteten gennem indirekte forvaltning ved at overdrage opgaver til EIF som omhandlet i artikel 58, stk. 1, litra c), nr. iii), i nævnte forordning, med forbehold af betingelserne i en aftale mellem Kommissionen og EIF.
Artikel 15
Tværnationalt politiksamarbejde
1. Med henblik på at fremme tværnationalt politiksamarbejde yder den tværfaglige streng støtte til:
a)
tværnational udveksling af erfaringer og knowhow i forbindelse med nye forretnings- og forvaltningsmodeller, peerlæringsaktiviteter og netværkssamarbejde mellem kulturelle og kreative organisationer og beslutningstagere vedrørende udvikling af de kulturelle og kreative sektorer, idet digitale netværk fremmes, hvor det er relevant
b)
indsamling af markedsdata, undersøgelser, analyse af arbejdsmarkedet og kvalifikationsbehov, analyser af de europæiske og nationale kulturpolitikker og støtte til statistiske undersøgelser baseret på instrumenter og kriterier, der er specifikke for hver enkelt sektor, og evalueringer, herunder måling af alle aspekter af programmets virkninger
c)
betaling af gebyr for Unionens medlemskab af observatoriet for at fremme dataindsamling og analyse i den audiovisuelle sektor
d)
afprøvning af nye og tværfaglige erhvervsstrategier for finansiering, distribution og værdiansættelse af kreativitet
e)
konferencer, seminarer og politisk dialog, bl.a. på området kultur- og mediekundskab, idet digitale netværk fremmes, hvor det er relevant
f)
de i artikel 16 omhandlede kontorer for Et Kreativt Europa og udførelsen af deres opgaver.
2. Inden den 30. juni 2014 foretager Kommissionen en gennemførlighedsundersøgelse, hvori muligheden for indsamling og analyse af data i andre kulturelle og kreative sektorer end den audiovisuelle sektor undersøges, og forelægger resultaterne for Europa-Parlamentet og Rådet.
Afhængig af resultatet af gennemførlighedsundersøgelsen kan Kommissionen forelægge et forslag om ændring af denne forordning i overensstemmelse hermed.
Artikel 16
Kontorerne for Et Kreativt Europa
1. De lande, der deltager i programmet, opretter sammen med Kommissionen kontorerne for Et Kreativt Europa i overensstemmelse med deres nationale ret og praksis ("kontorerne for Et Kreativt Europa").
2. Kommissionen støtter et netværk af kontorerne for Et Kreativt Europa.
3. Kontorerne for Et Kreativt Europa skal varetage følgende opgaver, idet der tages højde for hver enkelt sektors specifikke karakteristika:
a)
levere information om og fremme programmet i deres lande
b)
bistå de kulturelle og kreative sektorer i forbindelse med programmet og tilvejebringe grundlæggende information om øvrige relevante støttemuligheder, der er tilgængelige i henhold til EU-politikken
c)
fremme grænseoverskridende samarbejde i de kulturelle og kreative sektorer
d)
støtte Kommissionen ved at yde bistand til de kulturelle og kreative sektorer i de lande, der deltager i programmet, f.eks. gennem tilvejebringelse af tilgængelige data om disse sektorer
e)
støtte Kommissionen i at sikre god kommunikation og formidling af programmets resultater og virkninger
f)
sikre kommunikation og formidling af information om den tildelte EU-støtte og de resultater, der er opnået for deres land.
4. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne kvaliteten og resultaterne af den service, som ydes af kontorerne for Et Kreativt Europa, gennem regelmæssig og uafhængig overvågning og evaluering.
KAPITEL V
Resultater og formidling
Artikel 17
Sammenhæng og komplementaritet
1. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne programmets overordnede sammenhæng og komplementaritet med:
a)
relevante EU-politikker, f.eks. på områderne uddannelse, beskæftigelse, sundhed, det indre marked, den digitale dagsorden, ungdom, unionsborgerskab, eksterne forbindelser, handel, forskning og innovation, erhvervsliv, turisme, retlige anliggender, udvidelse og udvikling
b)
andre relevante EU-finansieringskilder inden for kultur- og mediepolitik, navnlig Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, og forsknings- og innovationsprogrammer samt de finansielle instrumenter vedrørende retlige anliggender og medborgerskab, eksterne samarbejdsprogrammer og førtiltrædelsesinstrumenter.
2. Denne forordning finder anvendelse og gennemføres, uden at dette berører Unionens internationale forpligtelser.
Artikel 18
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen sikrer regelmæssig overvågning og ekstern evaluering af programmet ved hjælp af nedenstående kvalitative og kvantitative resultatindikatorer:
a)
Indikatorer for de generelle mål, der er fastsat i artikel 3:
i)
de kulturelle og kreative sektorers størrelse, ændring i og andel af beskæftigelsen og andel af bruttonationalproduktet
ii)
antallet af personer, der har adgang til europæiske kulturelle og kreative frembringelser, herunder når det er muligt frembringelser fra andre lande end deres eget
b)
Indikatorer for det specifikke mål, der er omhandlet i artikel 4, litra a):
i)
omfanget af kulturelle og kreative organisationers internationale aktiviteter og antallet af tværnationale partnerskaber, der oprettes
ii)
antallet af læringserfaringer og -aktiviteter, der støttes af programmet, og som har forbedret kompetencerne og øget beskæftigelsesegnetheden blandt de kulturelle og kreative aktører, herunder branchefolk på det audiovisuelle område
c)
Indikatorer for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 4, litra b), for så vidt angår Media-delprogrammet:
i)
antallet af biografgængere til ikke-nationale europæiske film i Europa og europæiske film på verdensplan (de ti vigtigste markeder uden for Europa)
ii)
procentdelen af europæiske audiovisuelle produktioner i biografer, i tv og på digitale platforme
iii)
antallet af personer i medlemsstaterne, som har adgang til ikke-nationale europæiske audiovisuelle produktioner, og antallet af personer i de lande, der deltager i programmet, som har adgang til europæiske audiovisuelle produktioner
iv)
antallet af europæiske videospil fremstillet i Unionen samt i de lande, der deltager i programmet
d)
Indikatorer for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 5, litra b), for så vidt angår Kulturdelprogrammet:
i)
antallet af personer, der direkte og indirekte nås gennem projekter, som støttes af programmet.
ii)
antallet af projekter, der er henvendt til børn, unge og underrepræsenterede grupper, og det anslåede antal personer, der nås
e)
Indikatorer for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 5, litra c):
i)
det lånevolumen, der er garanteret inden for rammerne af garantifaciliteten, kategoriseret efter SMV'ers og mikroorganisationers samt små og mellemstore organisationers nationale oprindelse, størrelse og sektorer
ii)
det lånevolumen, der er bevilget af de deltagende finansielle formidlere, kategoriseret efter national oprindelse
iii)
de deltagende finansielle formidleres antal og geografiske spredning
iv)
antallet af SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer, der drager fordel af garantifaciliteten, kategoriseret efter national oprindelse, størrelse og sektorer
v)
den gennemsnitlige misligholdelsesrate for lån
vi)
den opnåede løftestangseffekt af garanterede lån i forbindelse med den vejledende løftestangseffekt (1:5,7)
f)
Indikatorer for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 5, litra d):
i)
antallet af medlemsstater, der gør brug af resultaterne af den åbne koordinationsmetode i deres nationale politikudvikling
ii)
antallet af nye initiativer og politikresultater.
2. Der tages højde for resultaterne af overvågnings- og evalueringsprocessen ved gennemførelsen af programmet.
3. Ud over den regelmæssige overvågning af programmet foranlediger Kommissionen, at der udarbejdes en midtvejsevalueringsrapport baseret på en ekstern og uafhængig evaluering, som:
a)
omfatter kvalitative og kvantitative elementer med henblik på at vurdere funktionaliteten af programmet i forhold til opnåelse af målene, programmets effektivitet samt dets europæiske merværdi
b)
tager højde for mulighederne for forenkling af programmet, dets interne og eksterne samhørighed, dets måls fortsatte relevans og foranstaltningernes bidrag til Unionens prioriteringer af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst
c)
tager højde for evalueringsresultaterne vedrørende den langsigtede virkning af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF.
4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet den i stk. 3 omhandlede midtvejsevalueringsrapport senest den 31. december 2017.
5. På grundlag af en endelig ekstern og uafhængig evaluering udarbejder Kommissionen en endelig evalueringsrapport, der vurderer de mere langsigtede virkninger og bæredygtigheden af programmet på grundlag af de udvalgte kvantitative og kvalitative indikatorer. Med hensyn til det specifikke mål, der er omhandlet i artikel 4, litra c), evaluerer Kommissionen også virkningerne af garantifaciliteten vedrørende adgang til banklån og de associerede omkostninger for SMV'er, mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer.
6. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet den i stk. 5 omhandlede endelige evalueringsrapport senest den 30. juni 2022.
Artikel 19
Kommunikation og formidling
1. Kommissionen giver de lande, der deltager i programmet, oplysninger om de projekter, der har modtaget EU-støtte, ved at sende afgørelserne om udvælgelse inden for to uger efter deres vedtagelse.
2. Modtagere i projekter, der støttes af programmet, sikrer kommunikation og formidling af information om den EU-støtte, de har modtaget, og de opnåede resultater.
3. Kommissionen sikrer formidlingen af relevant information til kontorerne for Et Kreativt Europa.
KAPITEL VI
Delegerede beføjelser
Artikel 20
Delegerede beføjelser til Kommissionen
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at supplere de kvalitative og kvantitative resultatindikatorer, der er fastsat i artikel 18, stk. 1.
Artikel 21
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 20, tillægges Kommissionen i programmets varighed.
3. Den i artikel 20 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 20 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
KAPITEL VII
Gennemførelsesbestemmelser
Artikel 22
Programmets gennemførelse
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.
2. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter et årligt arbejdsprogram for de delprogrammer og den tværfaglige streng. Kommissionen sikrer i det årlige arbejdsprogram, at de generelle og specifikke mål i artikel 3 og 4 samt prioriteringerne i artikel 9 og 12 gennemføres årligt på konsekvent vis, og præciserer de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede beløb for finansieringsplanen. Det årlige arbejdsprogram omfatter endvidere en beskrivelse af de foranstaltninger, der skal finansieres, en angivelse af de beløb, der bevilges til hver enkelt foranstaltning, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen.
Hvad angår tilskud omfatter det årlige arbejdsprogram prioriteringerne, støtteberettigelses-, udvælgelses- og tildelingskriterierne samt den maksimale sats for samfinansiering. Den finansielle støtte fra programmet udgør højst 80 % af udgifterne til de foranstaltninger, der støttes.
For garantifaciliteten omfatter det årlige arbejdsprogram støtteberettigelses- og udvælgelseskriterier for finansielle formidlere, udelukkelseskriterier i forbindelse med indholdet af de projekter, der forelægges for deltagende finansielle formidlere, den årlige tildeling til EIF samt kriterier for støtteberettigelse, udvælgelse og tildeling til udbydere af kapacitetsopbygning.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 23, stk. 4.
3. Kommissionen vedtager de generelle retningslinjer for gennemførelsen af programmet efter rådgivningsproceduren i artikel 23, stk. 3.
Artikel 23
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg (Udvalget for Et Kreativt Europa). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Udvalget for Et Kreativt Europa kan mødes i særlige sammensætninger for at behandle konkrete emner vedrørende delprogrammer og den tværfaglige streng.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 24
Finansielle bestemmelser
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020, udgør 1 462 724 000 EUR i løbende priser.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle rammes grænser.
2. Den i stk. 1 omhandlede finansieringsramme bevilges, som følger:
a)
mindst 56 % til Media-delprogrammet
b)
mindst 31 % til kulturdelprogrammet
c)
højst 13 % til den tværfaglige streng, idet mindst 4 % bevilges til de tværnationale samarbejdsforanstaltninger i artikel 15 og til netværket af kontorerne for Et Kreativt Europa.
3. De administrative omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af programmet indgår i de i stk. 2 omhandlede bevillinger, og disse omkostningers samlede beløb kan højst udgøre 7 % af programmets budget, hvoraf 5 % bevilges til gennemførelsen af Media-delprogrammet og 2 % til gennemførelsen af kulturdelprogrammet.
4. Den i stk. 1 omhandlede finansieringsramme kan dække udgifter til forberedende aktiviteter og tilsyns-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og virkeliggørelsen af dets mål, herunder navnlig undersøgelser, møder med eksperter, informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder institutionel formidling af Unionens politiske prioriteringer for så vidt de er knyttet til den generelle målsætning for programmet, udgifter til it-netværk, der fokuserer på behandling og udveksling af information, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af programmet.
5. Den i stk. 1, omhandlede finansieringsramme kan dække udgifter til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med sikring af overgangen mellem de foranstaltninger, der vedtages i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF, og nærværende forordning.
Om nødvendigt kan der afsættes bevillinger i budgettet efter 2020 til dækning af lignende udgifter for at tillade forvaltning af aktioner, som ikke er afsluttet den 31. december 2020.
6. Som undtagelse fra artikel 130, stk. 2 i finansforordningen og i behørigt begrundede tilfælde, kan Kommissionen betragte omkostninger, der er direkte forbundet med gennemførelsen af støttede aktioner og aktiviteter, som tilskudsberettigede, selv om de blev afholdt af støttemodtageren, inden ansøgningen om støtte blev indgivet.
Artikel 25
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og effektive inspektioner og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem kontrol og inspektion af bilag og kontrol og inspektion på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler efter programmet.
3. OLAF kan i overensstemmelse med bestemmelserne og procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at klarlægge, om der er begået svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om ydelse af tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt, der finansieres efter programmet.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 indeholder samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage kontroller og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer.
KAPITEL VIII
Afsluttende bestemmelser
Artikel 26
Ophævelse og overgangsbestemmelse
1. Afgørelse nr. 1855/2006/EF, nr. 1718/2006/EF og nr. 1041/2009/EF ophæves hermed med virkning fra den 1. januar 2014.
2. De aktiviteter, der er blevet iværksat senest den 31. december 2013 på grundlag af de afgørelser, der er omhandlet i stk. 1, forvaltes indtil deres afslutning i henhold til nævnte afgørelser.
Artikel 27
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1295/2013/EU RENDELETE
(2013. december 11.)
a Kreatív Európa program (2014-2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 166. cikke (4) bekezdésére, 167. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére, és 173. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) célja, hogy Európa népei között egyre szorosabb egységet hozzon létre, és az Európai Unióra ruházza többek között azt a feladatot, hogy hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor biztosítva az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét. Az Unió e tekintetben, ha szükséges, az EUMSZ 167. cikkével, illetve a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezménnyel (a továbbiakban: a 2005. évi UNESCO-egyezmény) összhangban támogatja és kiegészíti a tagállamoknak a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletben tartására és előmozdítására, a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének erősítésére, valamint az ipar változásaihoz való alkalmazkodás megkönnyítésére tett fellépéseit.
(2)
Az Unió által a kulturális és kreatív ágazatok számára nyújtott támogatás elsősorban az 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) (MEDIA program), az 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) (Kultúra program) és az 1041/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) (MEDIA Mundus program) által meghatározott uniós programok végrehajtása során szerzett tapasztalatokon alapul. Az 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) (Európa kulturális fővárosa fellépés), valamint az 1194/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (8) (az Európai Örökség címre vonatkozó fellépés) szintén hozzájárulnak a kulturális és kreatív ágazat uniós támogatásához.
(3)
A Tanács által a 2007. november 16-i állásfoglalásában (9), az Európai Parlament által pedig a 2008. április 10-i állásfoglalásában (10) támogatott „Az Európai kulturális program a globalizálódó világban” című bizottsági közlemény meghatározza az Unió által a kulturális és kreatív ágazatokban végrehajtandó jövőbeni tevékenységek céljait. Célja a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd támogatása, a kultúrának mint a kreativitás mozgatórugójának támogatása a növekedés és a munkahelyteremtés keretében, valamint a kultúrának mint az Unió nemzetközi kapcsolatai létfontosságú elemének támogatása.
(4)
Tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 11., 21. és 22. cikkére, a kulturális és kreatív ágazatok jelentős szerepet játszanak a megkülönböztetés valamennyi formája, többek között a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemben, és a véleménynyilvánítás szabadsága megteremtésének, illetve a kulturális és nyelvi sokszínűség tisztelete előmozdításának fontos színterét jelentik.
(5)
A 2007. március 18-án hatályba lépett, 2005. évi UNESCO-egyezmény, amelyben az Unió az egyik szerződő fél, kiemeli, hogy a kulturális tevékenységek, javak és szolgáltatások mint identitás-, érték- és jelentéshordozók egyaránt gazdasági és kulturális természetűek, ezért nem kezelhetők úgy, mintha csupán kereskedelmi értékük lenne. Az egyezmény célja, hogy valamennyi ország és egyén kulturális kifejezésének támogatása érdekében erősítse a nemzetközi együttműködést - ideértve a nemzetközi koprodukciós és közös forgalmazási megállapodásokat -, valamint a szolidaritást. Az egyezmény megállapítja azt is, hogy kellő figyelmet kell fordítani a különböző társadalmi csoportok sajátos körülményeire és igényeire, beleértve a kisebbségek tagjait is. A kulturális és kreatív ágazatokat támogató programnak az egyezménnyel összhangban nemzetközi szinten kell erősítenie a kulturális sokszínűséget.
(6)
Többek között a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló, 2003. évi UNESCO-egyezmény, valamint a világ kulturális és természeti örökségének védelméről szóló, 1972. évi UNESCO-egyezmény fényében az anyagi és eszmei kulturális örökség előmozdításának hozzá kell járulnia a szóban forgó helyszínek értékének fokozásához, elérve egyúttal azt, hogy az emberek sajátjuknak érezzék e helyszínek kulturális és történelmi értékét.
(7)
Az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló stratégia” című bizottsági közlemény (Európa 2020 stratégia) egy olyan stratégiát határoz meg, amelynek célja, hogy az Uniót olyan intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá tegye, amelyben magas a foglalkoztatottság és a termelékenység, és erős a társadalmi kohézió. E közleményben a Bizottság megjegyezte, hogy az Uniónak még vonzóbb keretfeltételeket kell biztosítania az innováció és a kreativitás számára. E tekintetben a kulturális és kreatív ágazatok olyan innovatív ötletek forrásai, amelyeket növekedést és munkahelyeket teremtő, illetve a társadalmi változások kezelését elősegítő termékekké és szolgáltatásokká lehet alakítani. Ezenkívül a kiválóság és versenyképesség ezen ágazatokban elsősorban a művészek, alkotók és a szakemberek által tett erőfeszítések eredménye, amelyet támogatni kell. E célból javítani kell a kulturális és kreatív ágazatok finanszírozáshoz való hozzáférését.
(8)
A művészek és kulturális szakemberek céljait szolgáló mobilitási információs szolgálatokról szóló következtetéseiben (11) a Tanács megerősítette a művészek és kulturális szakemberek mobilitásának fontosságát az Unió számára, illetve az Európa 2020 stratégián belüli célkitűzéseinek elérése szempontjából egyaránt, és felszólította a tagállamokat és a Bizottságot, hogy saját hatáskörükön belül és a szubszidiaritás elvét kellőképpen figyelembe véve segítsék elő azt, hogy átfogó és pontos tájékoztatást nyújtsanak az Unión belüli mobilitás lehetőségét kereső művészeknek és kulturális szakembereknek.
(9)
A közös kulturális térség megerősítéséhez való hozzájárulás érdekében elő kell segíteni a kulturális és kreatív szereplők országokon átívelő mobilitását, valamint a kulturális és kreatív alkotások, köztük az audiovizuális alkotások és termékek országokon átívelő forgalmát, előmozdítva ezáltal a kulturális cseréket és a kultúrák közötti párbeszédet.
(10)
A MEDIA, a Kultúra, és a MEDIA Mundus programokat rendszeres monitoringnak és külső értékeléseknek vetették alá, és jövőbeni működésükkel kapcsolatban nyilvános konzultációkat szerveztek, amelyekből megállapítható, hogy e programok rendkívül fontos szerepet játszanak az európai kulturális és nyelvi sokszínűség védelme és elősegítése terén. Ezekből a monitoring-, értékelési és konzultációs tevékenységekből, valamint a különböző független tanulmányokból, különösen a kulturális és kreatív ágazatok vállalkozói dimenziójáról szóló tanulmányból az is kiderül, hogy a kulturális és kreatív ágazatok közös kihívásokkal, nevezetesen a digitalizáció és a globalizáció miatt bekövetkező gyors változásokkal, a nyelvi sokszínűséggel kapcsolatos széttagolt piaci háttérrel, a finanszírozáshoz való hozzáféréssel összefüggő nehézségekkel, összetett adminisztratív eljárásokkal, valamint az összehasonlítható adatok hiányának problémájával néznek szembe, amelyek mind uniós szintű fellépést igényelnek.
(11)
Az európai kulturális és kreatív ágazatok a nemzeti és nyelvi határvonalak mentén eredendően sokszínűek, ami kulturálisan gazdag és nagymértékben független kulturális területek kialakulását eredményezi, lehetővé téve az európai örökség különböző kulturális hagyományainak kifejeződését. E sokszínűség ugyanakkor egy sor olyan akadályt is felszínre hoz, amely gátolja a kulturális és kreatív alkotások országokon átívelő zavartalan forgalmát, akadályozza a kulturális és alkotó szereplők mobilitását az Unión belül és kívül, amely földrajzi egyenlőtlenségekhez vezethet, és ebből következően korlátozott választék áll a fogyasztók rendelkezésére.
(12)
Mivel az európai kulturális és kreatív ágazatokat nyelvi sokszínűség jellemzi, ami bizonyos ágazatokban a nyelvek szerinti széttöredezettséghez vezet, a kulturális és kreatív, köztük az audiovizuális művek forgalmához alapvető fontosságú a feliratozás, a szinkronizálás és a hangalámondás.
(13)
A digitalizáció jelentős mértékben befolyásolja a kulturális és kreatív termékek és szolgáltatások előállításának, terjesztésének, elérésének, fogyasztásának és pénzbeli kifejezésének módját. Miközben elismerik a kulturális és kreatív alkotások fokozott hozzáférhetősége, és a művészek és alkotók méltányos díjazása közötti új egyensúly szükségességét, valamint az új üzleti modellek megjelenését, a digitalizáció okozta változások széles körű lehetőségeket kínálnak az európai kulturális és kreatív ágazatok, és általában véve az európai társadalom számára. Az alacsonyabb forgalmazási költségek, az új forgalmazási csatornák, az új és nagyobb közönségben rejlő lehetőségek, valamint a hiánypótló termékekkel kapcsolatos új lehetőségek világszerte megkönnyítik a hozzáférést, és növelik a kulturális és kreatív alkotások forgalmát. Ezeknek a lehetőségeknek a teljes körű kihasználásához, valamint a digitalizáció és a globalizáció okozta változásokhoz való alkalmazkodáshoz a kulturális és kreatív ágazatoknak új készségeket kell kialakítaniuk, és a berendezések fejlesztése, új gyártási és forgalmazási módszerek kidolgozása, valamint az ezekhez kapcsolódó új üzleti modellek alkalmazása érdekében nagyobb mértékben hozzá kell férniük a finanszírozáshoz.
(14)
A jelenlegi forgalmazási gyakorlat támogatja a filmfinanszírozási rendszert. Egyre erősödik azonban a vonzó, jogszerű online ajánlatok megjelenítésének elősegítésére irányuló igény, valamint az innováció ösztönzésének szükségessége. Ezért alapvetően fontos az új forgalmazási módok támogatása annak érdekében, hogy új üzleti modellek jelenhessenek meg.
(15)
A filmszínházak digitalizációja a digitális berendezések magas költsége miatt folyamatos problémát jelent a kis filmszínházak számos üzemeltetője, különösen az egytermes filmszínházak üzemeltetői számára. Míg elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik a kultúra, és ezért ezt a kérdést továbbra is a megfelelő nemzeti, regionális és helyi szinten kell kezelni, lehetőség van a különösen a helyi és regionális fejlesztésre irányuló uniós programokon és alapokon keresztüli finanszírozásra is.
(16)
A közönségépítés, különösen a fiatalok körében, különleges kötelezettségvállalást igényel az Unió részéről az iránt, hogy támogassák különösen a film- és médiaismeretek előmozdítását.
(17)
A kulturális és kreatív ágazatok számára, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a mikrovállalkozások, valamint a mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek - köztük a nonprofit és nem kormányzati szervezetek - számára az előttük álló egyik legnagyobb kihívást az jelenti, hogy nehezen férnek hozzá azokhoz a pénzeszközökhöz, amelyekre működésük finanszírozásához, növekedésükhöz, illetve versenyképességük fenntartásához és növeléséhez vagy nemzetközi tevékenységükhöz szükségük van. Miközben ez általános problémát jelent a kkv-k körében, a kulturális és kreatív ágazatok még nehezebb helyzetben vannak, mivel számos eszközük immateriális jellegű, tevékenységeik egyedi prototípusokra épülnek, az innováció érdekében pedig kénytelenek kockáztatni és kísérletezni. Fontos, hogy az ilyen jellegű kockázatvállalást a pénzügyi intézmények is megértsék és támogassák.
(18)
A Kreatív Iparágak Európai Szövetsége kísérleti projektként olyan ágazatközi kezdeményezés, amelynek elsődleges célja a kreatív iparágak szakpolitikai szintű támogatása. E célt a kreatív iparágak további pénzeszközökkel való ellátásával és a kreatív iparágak által egyéb iparágak és ágazatok számára nyújtott szolgáltatások iránti kereslet ösztönzésével szeretné elérni. A kreatív iparágak innovációját hatékonyabban támogató új eszközöket vizsgálatnak vetik alá, majd beépítik az európai, nemzeti, és regionális érdekelt felekből álló szakpolitikai ismeretátadási platformba.
(19)
A kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó, jelenleg önállóan működő MEDIA, Kultúra és MEDIA Mundus programok egyetlen átfogó programban (a továbbiakban: a program) való egyesítése hatékonyabban támogatná a kkv-k, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezeteket azon törekvésükben, hogy kiaknázzák a digitalizáció és a globalizáció által kínált lehetőségeket, továbbá segítené őket a jelenleg piaci széttagoltsághoz vezető problémák megoldásában. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak a két független alprogramon és egy kulturális-kreatív ágon belül figyelembe vennie a különböző ágazatok és különböző célcsoportjaik sajátosságait, valamint ezek egyedi szükségleteit. A végrehajtás szintjén a program és az intelligens specializációra irányuló nemzeti és regionális stratégiák közötti szinergiák biztosítása különösen fontos. E célból a programnak a különböző kulturális és kreatív ágazatokra kiterjedő koherens támogatási struktúrát kell létrehoznia, egy pénzügyi eszközzel kiegészített támogatási rendszer formájában.
(20)
A programnak figyelembe kell vennie a kultúra és a kulturális tevékenységek kettős jellegét, elismerve egyrészt a kultúra önmagáért való és művészi értékét, másrészt pedig ezen ágazatok gazdasági értékét, beleértve a kreativitáshoz, az innovációhoz és a társadalmi befogadáshoz való, tágabb értelemben vett társadalmi hozzájárulásukat.
(21)
A program végrehajtása tekintetében figyelembe kell venni a kultúra önmagáért való értékét és a kulturális és kreatív ágazatok egyedi jellegét, így egy Kultúra alprogram hatálya alá tartozó nonprofit szervezetek és projektek jelentőségét.
(22)
A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszközének (a továbbiakban: a garanciaeszköz), amely önálló pénzügyi eszköznek minősül, általában véve lehetővé kell tennie a kulturális és kreatív ágazatok növekedését, és megfelelő ösztönzőkkel kell szolgálnia a fellépésekhez és az új lehetőségekhez. A kiválasztott pénzügyi közvetítőknek a földrajzi lefedettség és ágazati képviselet szempontjából kiegyensúlyozott hitelportfólió biztosítása érdekében a kultúra, illetve a kulturális és kreatív projektek érdekében kell eljárniuk. Emellett a köz- és magánjogi szervezetek fontos szerepet játszanak abban, hogy a garanciaeszköz keretében széles körű megközelítést lehessen követni.
(23)
Finanszírozásban kell részesülnie az Európa kulturális fővárosa fellépésnek és az Európai Örökség címre vonatkozó fellépés igazgatásának is, mivel ezek hozzájárulnak a közös kulturális területhez való tartozás érzésének megerősítéséhez, a kultúrák közötti párbeszéd és a kölcsönös megértés ösztönzéséhez és a kulturális örökség értékének növeléséhez.
(24)
A tagállamokon, valamint a 2001/822/EK tanácsi határozat (12) 58. cikke értelmében a programban való részvételre jogosult tengerentúli országokon és területeken kívül a programnak - meghatározott feltételek mellett - nyitottnak kell lennie az Európai Szabadkereskedelmi Társulásban (EFTA), és egyben az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásban részes országok és a Svájci Államszövetség részvétele előtt is. Az előcsatlakozási stratégiában részesülő csatlakozó országok, tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok, továbbá az európai szomszédságpolitika alá tartozó országok számára szintén lehetővé kell tenni - a garanciaeszköz kivételével - a programban való részvételt.
(25)
A program az érintett felek által közösen meghatározandó kiegészítő előirányzatok és egyedi eljárások alapján nyitva áll a harmadik országokkal folytatott kétoldalú vagy többoldalú együttműködési tevékenységek előtt is.
(26)
Támogatni kell a program és a nemzetközi szervezetek, például az UNESCO, az Európa Tanács, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) közötti, kulturális és audiovizuális téren megvalósuló együttműködést.
(27)
Biztosítani kell, hogy a program keretében végrehajtott valamennyi fellépés és tevékenység európai hozzáadott értéket képviseljen, kiegészítse a tagállamok tevékenységeit és megfeleljen az EUMSZ 167. cikke (4) bekezdésének, valamint összhangban álljon az Unió egyéb, különösen az oktatás, a foglalkoztatás, a belső piac, a vállalkozás, az ifjúság, az egészség, az uniós polgárság és az igazságügy, a kutatás és innováció, az ipar- és kohéziós politika, az idegenforgalom és a külkapcsolatok, a kereskedelem és fejlesztés, illetve a digitális menetrend terén végzett tevékenységeivel.
(28)
A teljesítményre vonatkozó értékelés elveinek megfelelően a programra vonatkozó monitoringra és értékelésre szolgáló eljárásoknak részletes éves jelentéseket, valamint az e rendeletben meghatározott konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és időben körülhatárolt célokat és mutatókat, köztük minőségi mutatókat kell magukban foglalniuk. A monitoringra és értékelésre szolgáló eljárások során figyelembe kell venni az érintett szereplők, például az Eurostat munkáját, illetve az ESSnet kulturális projekt és az UNESCO Statisztikai Intézetének megállapításait. Ebben az összefüggésben az audiovizuális ágazatot illetően folytatni kell az Unió részvételét az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézetben (a továbbiakban: a Megfigyelő Intézet).
(29)
A program optimális monitoringjának és értékelésének a program teljes időtartama alatti biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kiegészítő mennyiségi és minőségi mutatók elfogadására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(30)
Az egész életen át tartó tanulás, a kultúra, az ifjúság és az uniós polgárság terén az európai programok jogalapját módosító európai parlamenti és tanácsi határozatok hatásáról szóló, 2010. július 30-i bizottsági jelentés megállapításai szerint az irányítási eljárásokra igénybe vett idő jelentős lerövidülése miatt a programok hatékonyabbá váltak. Külön gondot kell fordítani annak biztosítására, hogy többek között az átalányösszegek, az egységköltségek és az átalányfinanszírozás meghatározását végző megbízható, objektív és rendszeresen frissített rendszerek alkalmazásán keresztül egyre egyszerűbbé váljanak az adminisztratív és pénzügyi eljárások.
(31)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni.
(32)
Az 58/2003/EK tanácsi rendeletnek (14) megfelelően a Bizottság 2009 óta az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségre bízza az oktatás, az audiovizualitás és a kultúra területén az uniós cselekvési program igazgatásával kapcsolatos végrehajtási feladatok elvégzését. A Bizottság ezért a költség-haszon elemzés alapján ésaz említett rendeletben előírt módon egy meglévő végrehajtó hivatalt bízhat meg a program végrehajtásával.
(33)
Ez a rendelet a program teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget állapít meg, amely az éves költségvetési eljárás során elsődleges referenciaösszeget jelent az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, létrejött 2013. december 2-án intézményközi megállapodás (15) (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 17. pontja értelmében.
(34)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, jogtalanul kifizetett vagy helytelenül felhasznált pénzeszközök visszatéríttetését, valamint adott esetben a 966/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) szerinti közigazgatási és pénzügyi szankciók kiszabását szolgáló intézkedéseket.
(35)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) tekintetében, valamint a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (17) és a 883/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) értelmében, a csalások megelőzése, valamint az elveszett, illetve szabálytalanul átutalt vagy felhasznált pénzeszközök visszatérítése érdekében megfelelő intézkedéseket kell hozni és ezeket végre kell hajtani.
(36)
Mivel e rendelet céljait - nevezetesen az európai kulturális és nyelvi sokszínűség fejlesztését, megőrzését és előmozdítását, Európa kulturális örökségének előmozdítását, valamint az európai kulturális és kreatív ágazat, különösen az audiovizuális ágazat versenyképességének elősegítését - a program országokon átívelő és nemzetközi jellegéből adódóan a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a program léptéke és várható hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(37)
Ezért az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.
(38)
Rendelkezni kell a MEDIA, a Kultúra és a MEDIA Mundus programoktól az e programhoz vezető átmenetet szabályozó intézkedésekről.
(39)
A program alapján nyújtott finanszírozás folytonosságának biztosítása érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a támogatott fellépések és tevékenységek végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó költségeket támogathatónak tekintse abban az esetben is, ha azok a finanszírozási kérelem benyújtása előtt merülnek fel a kedvezményezettnél.
(40)
A program alapján nyújtott finanszírozás folytonosságának biztosítása érdekében e rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. Sürgősségi okokból e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. cikk
A program létrehozása és időtartama
(1) Ez a rendelet létrehozza az európai kulturális és kreatív ágazatok támogatását célzó Kreatív Európa programot (a továbbiakban: a program).
(2) A programot a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakban kell végrehajtani.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. „kulturális és kreatív ágazatok”: minden olyan ágazat, amelynek tevékenysége kulturális értékeken és/vagy művészi vagy másfajta kreatív kifejezésmódon alapul, függetlenül attól, hogy piacorientált vagy nem piacorientált tevékenységekről van-e szó, hogy milyen struktúra keretében végzik ezeket a tevékenységeket, valamint hogy milyen módon történik ezen struktúra finanszírozása. Ezek a tevékenységek magukban foglalják a kulturális, művészi vagy másfajta kreatív kifejezésmódot megtestesítő termékek és szolgáltatások megtervezését, létrehozását, gyártását, terjesztését és megőrzését, valamint a kapcsolódó tevékenységeket, például az oktatást vagy az irányítást. A kulturális és kreatív ágazatok magukban foglalják többek között az építészetet, az archívumokat, a könyvtárakat és múzeumokat, a művészi alkotásokat, az audiovizuális ágazatot (ideértve a filmeket, televíziós alkotásokat, videojátékokat és multimédiát), az anyagi és eszmei kulturális örökséget, a designt, fesztiválokat, zenét, irodalmat, az előadóművészetet, a kiadói tevékenységet, a rádiót és a képzőművészetet;
2. „kkv-k”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (19) fogalommeghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozások;
3. „részt vevő pénzügyi közvetítők”: a költségvetési rendelet 139. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében vett pénzügyi közvetítők, akiknek a kiválasztása a garanciaeszköz keretében, a költségvetési rendelettel és e rendelet I. mellékletével összhangban történik, és akik a következőket nyújtják vagy tervezik nyújtani:
a)
hitelek a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő kkv-k, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek számára (garancia az Európai Beruházási Alapból („EBA”)); vagy
b)
hitelgaranciák a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő kkv-k, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek számára hitelt nyújtó más pénzügyi közvetítők számára (EBA-viszontgarancia).
4. „kapacitásépítési szolgáltatók”: olyan szervezetek, amelyek képesek az I. melléklet szerint szakértelmet biztosítani abból a célból, hogy a részt vevő pénzügyi közvetítők számára lehetővé tegyék a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő kkv-k, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek sajátosságainak és az azokkal, illetve projektjeikkel összefüggő kockázatoknak a reális felmérését.
3. cikk
Általános célkitűzések
A program általános célkitűzései:
a)
az európai kulturális és nyelvi sokszínűség megőrzése, fejlesztése és előmozdítása, valamint Európa kulturális örökségének előmozdítása;
b)
az európai kulturális és kreatív ágazatok - különösen az audiovizuális ágazat - versenyképességének erősítése az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása érdekében.
4. cikk
Egyedi célkitűzések
A program egyedi célkitűzései:
a)
az európai kulturális és kreatív ágazatok országokon átívelő és nemzetközi működőképességének támogatása;
b)
a kulturális és kreatív alkotások országokon átívelő forgalmának, valamint a kulturális és kreatív szereplők, különösen a művészek országokon átívelő mobilitásának elősegítése, továbbá új és nagyobb közönség elérése és a kulturális és kreatív alkotásokhoz való hozzáférés megkönnyítése az Unión belül és kívül, különös hangsúlyt fektetve a gyermekekre, a fiatalokra, a fogyatékossággal élő személyekre és az alulreprezentált csoportokra;
c)
a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő kkv-k, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek pénzügyi képességének fenntartható megerősítése, kiegyensúlyozott földrajzi lefedettségre és az ágazat kiegyensúlyozott képviseletére törekedve;
d)
a szakpolitikák kialakításának, az innovációnak, a kreativitásnak, a közönségépítésnek, valamint az új üzleti és irányítási modelleknek az előmozdítása az országokon átívelő szakpolitikai együttműködés támogatása révén.
5. cikk
Európai hozzáadott érték
(1) A kultúra önmagáért való és gazdasági értékét elismerve, a program olyan fellépéseket és tevékenységeket támogat, amelyek európai hozzáadott értéket képviselnek a kulturális és kreatív ágazatokban. A program hozzájárul az Európa 2020 stratégiában és annak kiemelt kezdeményezéseiben meghatározott célok eléréséhez.
(2) Az európai hozzáadott értéket az alábbiak közül egyen vagy többön keresztül kell biztosítani:
a)
a regionális, nemzeti, nemzetközi és egyéb uniós programokat és szakpolitikákat kiegészítő fellépések és tevékenységek országokon átívelő jellege, valamint e fellépések és tevékenységek hatása a kulturális és kreatív ágazatokra, illetve a polgárokra és a polgárok sajátjuktól eltérő kultúrákkal kapcsolatos ismereteire;
b)
a kulturális és kreatív ágazatok szereplői, köztük művészek, audiovizuális szakemberek, kulturális és kreatív szervezetek és audiovizuális szereplők közötti, országokon átívelő együttműködés fejlesztése és előmozdítása, amely elsősorban a globális kihívásokra való átfogóbb, gyorsabb, hatékonyabb és hosszú távú reagálásra ösztönöz;
c)
az uniós támogatással elérhető méretgazdaságosság és kritikus tömeg, amelyek révén további pénzeszközök válhatnak hozzáférhetővé,
d)
az európai kulturális és kreatív ágazatokon belül egyenlőbb versenyfeltételek biztosítása az alacsony produkciós kapacitású országok és/vagy a korlátozott földrajzi és/vagy nyelvi területtel rendelkező országok vagy régiók figyelembevételével.
6. cikk
A program felépítése
A program a következőkből áll:
a)
a MEDIA alprogram;
b)
a Kultúra alprogram;
c)
a kulturális-kreatív ág;
7. cikk
Az alprogramok logói
(1) A Bizottság az alprogramokhoz kapcsolódó külön logók használata révén biztosítja a program láthatóságát.
(2) A MEDIA alprogram kedvezményezettjei az Ia. melléklet szerinti logót használják. A Bizottság meghatározza az e logó használatával kapcsolatos részleteket, és közli ezeket a kedvezményezettekkel.
(3) A Kultúra alprogram kedvezményezettjei a Bizottság által meghatározott logót használják. A Bizottság meghatározza az e logó használatával kapcsolatos részleteket, és közli ezeket a kedvezményezettekkel.
(4) A Bizottság és a 16. cikkben említett Kreatív Európa irodák szintén jogosultak az alprogramok logóinak használatára.
8. cikk
A programhoz való hozzáférés
(1) A program a 2005. évi UNESCO-egyezménnyel összhangban nemzetközi szinten előmozdítja a kulturális sokszínűséget.
(2) A programban a tagállamok vehetnek részt.
(3) A (4) bekezdés sérelme nélkül, a programban részt vehetnek a következő országok, amennyiben kiegészítő előirányzatokat fizetnek, és - a MEDIA alprogram esetében - megfelelnek a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20) meghatározott feltételeknek:
a)
az előcsatlakozási stratégiában részesülő csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok, az ezen országok uniós programokban való részvételére vonatkozóan a keretmegállapodásokban, társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban megállapított általános elvekkel és feltételekkel összhangban;
b)
az EFTA országai, amelyek részesei az EGT-megállapodásnak, az említett megállapodással összhangban;
c)
a Svájci Államszövetség, az országgal kötött kétoldalú megállapodás alapján;
d)
az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, az ezen országokkal együtt az uniós programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodások alapján létrehozott eljárásokkal összhangban.
(4) A (3) bekezdés a) és d) pontjában említett országok nem vehetnek részt a garanciaeszközben.
(5) A program az ezen országok vagy régiók által megfizetett kiegészítő előirányzatok és az ezen országokkal vagy régiókkal közösen meghatározandó egyedi eljárások alapján nyitva áll egyes kiválasztott országokkal vagy régiókkal folytatott kétoldalú vagy többoldalú együttműködési fellépések előtt is.
(6) A program lehetővé teszi a programban részt nem vevő országokkal, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban működő nemzetközi szervezetekkel - például az UNESCO-val, az Európa Tanáccsal, az OECD-vel vagy a WIPO-val - történő együttműködést és közös fellépéseket a program célkitűzéseinek megvalósításában való közös részvétel alapján.
II. FEJEZET
A MEDIA alprogram
9. cikk
A MEDIA alprogram prioritásai
(1) Az európai audiovizuális ágazat országokon átívelő működőképességének megerősítése terén érvényesítendő prioritások a következők:
a)
az audiovizuális szakemberek készségei és kompetenciái megszerzésének és fejlesztésének, valamint a hálózatok kialakításának megkönnyítése, beleértve a digitális technológiák használatát a piaci fejleményekhez való alkalmazkodás biztosítása érdekében, valamint az új közönségépítési szemléletek és az új üzleti modellek vizsgálatát;
b)
az audiovizuális szereplők azon kapacitásának növelése, hogy az Unióban és az Unión kívül terjeszthető európai audiovizuális alkotásokat fejlesszenek ki, illetve európai és nemzetközi koprodukciókat hozzanak létre, többek között televíziós műsorszolgáltatókkal közösen;
c)
a vállalkozások közötti csere ösztönzése az audiovizuális szereplők piacokhoz és üzleti eszközökhöz való hozzáférésének elősegítése révén, projektjeik uniós és nemzetközi piacokon való ismertségének növelése érdekében.
(2) Az alkotások országokon átívelő forgalmának előmozdítása terén érvényesítendő prioritások a következők:
a)
a filmszínházi forgalmazás támogatása az audiovizuális alkotások országokon átívelő marketingje, brandingje, terjesztése és bemutatása révén;
b)
audiovizuális alkotások országokon átívelő marketingjének, brandingjének és forgalmazásának egyéb, nem filmszínházi platformokon történő előmozdítása;
c)
a közönségépítés támogatása az európai audiovizuális alkotások iránti érdeklődés felkeltésének és az ezen alkotásokhoz való hozzáférés javításának eszközeként, különösen promóción, rendezvényeken, filmműveltség kialakításán és fesztiválokon keresztül;
d)
az új üzleti modellek megjelenésének lehetővé tétele érdekében az új forgalmazási módok elősegítése.
10. cikk
A MEDIA alprogramot támogató intézkedések
A 9. cikkben megállapított prioritások végrehajtása érdekében a MEDIA alprogram a következőkhöz nyújt támogatást:
a)
készségek és kompetenciák audiovizuális szakemberek általi megszerzését és javítását előmozdító képzési intézkedések átfogó spektrumának biztosítása, valamint az ismeretek megosztására és a hálózatépítésre irányuló kezdeményezések, ideértve a digitális technológiák integrálását;
b)
olyan európai audiovizuális alkotások, különösen filmek és televíziós alkotások - például játékfilmek, dokumentumfilmek, gyermek- és animációs filmek, illetve interaktív alkotások, például videojátékok és multimédiás tartalmak - fejlesztése, amelyek kedvezőbb határokon átnyúló terjesztési lehetőségekkel rendelkeznek;
c)
az európai audiovizuális produkciós vállalatok, és különösen a független vállalatokat támogató tevékenységek, az audiovizuális alkotások - köztük televíziós alkotások - európai és nemzetközi koprodukcióinak elősegítése érdekében;
d)
olyan tevékenységek, amelyek segítik az európai és nemzetközi koprodukciós partnerek egymásra találását, illetve a koprodukcióban előállított audiovizuális alkotások közvetett módon való segítését azzal, hogy támogatják a programban részt vevő országok valamelyikében székhellyel rendelkező nemzetközi koprodukciós alapokat;
e)
az audiovizuális szakmai kereskedelmi rendezvényekhez és piacokhoz való hozzáférés elősegítése, valamint az online üzleti eszközök használatának lehetővé tétele az Unión belül és az Unión kívül;
f)
támogatási rendszerek létrehozása a nem nemzeti európai filmek filmszínházi és valamennyi egyéb platformon történő forgalmazása és a nemzetközi értékesítési tevékenységek előmozdítása, elsősorban az audiovizuális alkotások feliratozása, szinkronizálása és hangalámondása érdekében;
g)
az európai filmek nemzetközi forgalmának és a nemzetközi filmek Unióban történő forgalmának elősegítése valamennyi forgalmazási platformon, az audiovizuális ágazat nemzetközi együttműködési projektjei révén;
h)
olyan európai filmszínház-üzemeltetői hálózat, amely jelentős arányban nem nemzeti európai filmeket mutat be;
i)
különböző európai audiovizuális alkotások, köztük rövidfilmek bemutatására és népszerűsítésére irányuló kezdeményezések, például fesztiválok és egyéb promóciós rendezvények;
j)
a filmműveltség előmozdítását, továbbá a közönség európai audiovizuális alkotásokkal, köztük az audiovizuális és mozgóképes örökséggel kapcsolatos ismereteinek és érdeklődésének bővítését célzó tevékenységek, különösen a fiatal közönség vonatkozásában;
k)
olyan innovatív tevékenységek, amelyek célja a digitális technológiák bevezetése és használata által valószínűleg érintett területek új üzleti modelljeinek és eszközeinek vizsgálata.
11. cikk
Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet
(1) Az Unió a program időtartama alatt a Megfigyelő Intézet tagja.
(2) Az Uniónak a Megfigyelő Intézetben való részvétele az alábbiak révén hozzájárul a MEDIA alprogram prioritásainak megvalósításához:
a)
átláthatóság és egyenlő versenyfeltételek ösztönzése a jogi és pénzügyi/piaci információkhoz való hozzáférés terén, valamint hozzájárulás a jogi és statisztikai információk összehasonlíthatóságához;
b)
hasznos adatok és piaci elemzések nyújtása a MEDIA alprogram cselekvési irányvonalainak kidolgozásához, valamint piaci hatásainak felméréséhez.
(3) Az Uniót a Bizottság képviseli a Megfigyelő Intézetben folytatott munkában.
III. FEJEZET
A Kultúra alprogram
12. cikk
A Kultúra alprogram prioritásai
(1) A kulturális és kreatív ágazat országokon átívelő működőképességének megerősítése terén érvényesítendő prioritások a következők:
a)
olyan tevékenységek támogatása - beleértve a digitális technológiákhoz való alkalmazkodás ösztönzését, az innovatív közönségépítési szemléletek, valamint az új üzleti és vezetési modellek vizsgálatát -, amelyek a kulturális és kreatív szereplők számára a kulturális és kreatív ágazatok megerősítéséhez hozzájáruló készségeket, kompetenciákat és szakismeretet nyújtanak;
b)
olyan fellépések támogatása, amelyek lehetővé teszik a kulturális és kreatív szereplők számára a nemzetközi együttműködést, valamint azt, hogy lehetőleg hosszú távú stratégiák alapján nemzetközi karriert fussanak be és nemzetközi tevékenységet folytassanak az Unióban és az Unión kívül;
c)
az európai kulturális és kreatív szervezetek és a nemzetközi hálózatépítés megerősítésének támogatása a szakmai lehetőségekhez való hozzájutás elősegítése érdekében.
(2) Az országhatárokon átívelő forgalom és mobilitás előmozdítása terén érvényesítendő prioritások a következők:
a)
nemzetközi bemutatókörutak, rendezvények, kiállítások és fesztiválok támogatása;
b)
az európai irodalom terjesztésének támogatása annak érdekében, hogy az a lehető legszélesebb körben elérhetővé váljék;
c)
a közönségépítés támogatása az európai kulturális és kreatív alkotások és az európai anyagi és eszmei kulturális örökség iránti érdeklődés felkeltésének, valamint az említettekhez való hozzáférés javításának eszközeként.
13. cikk
A Kultúra alprogramot támogató intézkedések
(1) A 12. cikkben megállapított prioritások végrehajtása érdekében a Kultúra alprogram a következőkhöz nyújt támogatást:
a)
országokon átívelő együttműködési projektek, amelyek ágazaton belüli vagy ágazatok közötti tevékenységek végrehajtása céljából különböző országokból származó kulturális és kreatív szervezeteket fognak össze;
b)
a különböző országokból származó kulturális és kreatív szervezetek hálózatainak tevékenységei;
c)
az újonnan megjelenő tehetségek fejlesztését elősegítő, és a kulturális szereplők országokon átívelő mobilitását, valamint az alkotások forgalmát ösztönző európai elkötelezettségű szervezetek tevékenységei, amelyek magukban hordozzák annak lehetőségét, hogy széles körben befolyásolják a kulturális és kreatív ágazatot, és tartós hatást érjenek el;
d)
műfordítások és azok további népszerűsítése;
e)
különleges intézkedések az európai kultúrák gazdagságának és sokszínűségének fokozottabb népszerűsítésére, valamint a kultúrák közötti párbeszéd és a kultúrák kölcsönös megismerésének ösztönzésére, például uniós kulturális díjak, és az Európa kulturális fővárosa fellépés és az Európai Örökség címre vonatkozó fellépés.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított intézkedések elsősorban nonprofit projektek támogatását szolgálják.
IV. FEJEZET
A kulturális-kreatív ág
14. cikk
A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze
(1) A Bizottság garanciaeszközt hoz létre a kulturális és kreatív ágazatok támogatására.
A garanciaeszköz önálló eszközként működik, létrehozása és irányítása pedig a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban valósul meg.
(2) A garanciaeszköz a következő prioritások alapján működik:
a)
a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférésének elősegítése;
b)
a részt vevő pénzügyi közvetítők azon képességének javítása, hogy felmérjék a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő kkv-kkel, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezetekkel, illetve projektjeikkel összefüggő kockázatokat, többek között technikai segítségnyújtás, ismeretátadás és hálózatépítési intézkedések révén.
A prioritásokat az I. melléklettel összhangban kell végrehajtani.
(3) A költségvetési rendelet 139. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a garanciaeszközt a közvetett irányítás módszerével hajtja végre, úgy, hogy egyes feladatokat az említett rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett EBA-ra ruház át, a Bizottság ás az EBA közötti megállapodás feltételei alapján.
15. cikk
Országokon átívelő szakpolitikai együttműködés
(1) Az országokon átívelő szakpolitikai együttműködés előmozdítása érdekében a kulturális-kreatív ág keretében az alábbiak részesülnek támogatásban:
a)
az új üzleti és vezetési modellekkel kapcsolatos tapasztalatok és szakismeretek országokon átívelő cseréje, a kulturális és kreatív szervezetek, valamint a kulturális és kreatív ágazatok fejlesztésében részt vevő döntéshozók egymástól való tanulási tevékenységei és hálózatépítése, adott esetben a digitális hálózatok előmozdításával;
b)
piaci adatok gyűjtése, tanulmányok készítése, a munkaerő-piaci és készségbeli igények elemzése, európai és nemzeti kultúrpolitikai elemzések, valamint statisztikai felmérések támogatása az egyes ágazatokhoz kapcsolódó eszközök és kritériumok alapján, továbbá többek között a program hatásainak minden szempontból történő mérésére szolgáló értékelések;
c)
a Megfigyelő Intézet uniós tagsági hozzájárulási díjának kifizetése, az audiovizuális ágazatban elvégzendő adatgyűjtés és -elemzés előmozdítása érdekében;
d)
az alkotások finanszírozására, forgalmazására és pénzbeli kifejezésére irányuló új, ágazatok közötti megközelítések vizsgálata;
e)
konferenciák, szemináriumok és szakpolitikai párbeszédek szervezése többek között a kulturális és médiaműveltség terén, adott esetben a digitális hálózatépítés előmozdításával;
f)
a 16. cikkben említett Kreatív Európa irodák és azok feladatainak elvégzésével.
(2) A Bizottság 2014. június 30-ig megvalósíthatósági tanulmányt készít, amely feltárja az adatok összegyűjtésének és elemzésének lehetőségeit az audiovizuális ágazattól eltérő kulturális és kreatív ágazatokban, és eredményeit ismerteti az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.
A megvalósíthatósági tanulmány eredményei függvényében a Bizottság javaslatot tehet e rendelet ennek megfelelő módosítására.
16. cikk
Kreatív Európa irodák
(1) A programban részt vevő országok a Bizottsággal közösen eljárva, a nemzeti joguknak és gyakorlatuknak megfelelően létrehozzák a Kreatív Európa irodákat (a továbbiakban: a Kreatív Európa irodák).
(2) A Bizottság támogatja a Kreatív Európa irodák hálózatát.
(3) A Kreatív Európa irodák az alábbi feladatokat végzik, figyelembe véve az egyes ágazatok sajátosságait:
a)
tájékoztatást nyújtanak az országukban a programról és népszerűsítik azt;
b)
a programmal kapcsolatban segítséget nyújtanak a kulturális és kreatív ágazatok számára, és alapszintű tájékoztatást nyújtanak az uniós szakpolitika keretében igénybe vehető egyéb támogatásokról;
c)
ösztönzik a határokon átnyúló együttműködést a kulturális és kreatív ágazatokon belül;
d)
támogatják a Bizottság munkáját a programban részt vevő tagállamok kulturális és kreatív ágazataival kapcsolatos segítségnyújtás révén, például az ezekre az ágazatokra vonatkozó adatok szolgáltatásával;
e)
segítséget nyújtanak a Bizottság részére a program eredményeiről és hatásairól szóló megfelelő kommunikáció és tájékoztatás nyújtásában;
(f)
elősegítik a nyújtott uniós finanszírozás és az országuk tekintetében elért eredményekre vonatkozó információk közlését és terjesztését.
(4) A Bizottság a tagállamokkal közösen eljárva, rendszeres és független monitoring és értékelés révén biztosítja a Kreatív Európa irodák által nyújtott szolgáltatás minőségét és eredményességét.
V. FEJEZET
Teljesítményeredmények és tájékoztatás
17. cikk
Összhang és kiegészítő jelleg
(1) A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, biztosítja a program általános összhangját és kiegészítő jellegét az alábbiakkal:
a)
releváns uniós szakpolitikák, például az oktatás, a foglalkoztatás, az egészségügy, a belső piac, a digitális menetrend, az ifjúság, az uniós polgárság, a külkapcsolatok, a kereskedelem, a kutatás és innováció, a vállalkozás, a turizmus, az igazságügy, a bővítés és a fejlesztés területén;
b)
a kultúrára és médiára vonatkozó szakpolitikák területének más vonatkozó uniós finanszírozási forrásai, különösen az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a kutatási és innovációs programok, valamint az igazságügyhöz és az állampolgársághoz kapcsolódó pénzügyi eszközök, külső együttműködési programok és az előcsatlakozási programok.
(2) Ez a rendelet az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak sérelme nélkül alkalmazandó és hajtandó végre.
18. cikk
Monitoring és értékelés
(1) A Bizottság az alábbi minőségi és mennyiségi teljesítménymutatók figyelembevételével biztosítja a program rendszeres monitoringját és külső értékelését:
a)
a 3. cikkben említett általános célkitűzések mutatói:
i.
a kulturális és kreatív ágazatoknak a foglalkoztatásban és a bruttó hazai termékben elfoglalt helye, annak változása és részaránya;
ii.
az európai kulturális és kreatív alkotásokhoz hozzáférő személyek száma, ideértve lehetőség szerint a nem saját országukból származó alkotásokhoz hozzáférőket is;
b)
az 4. cikk a) pontjában említett egyedi célkitűzés mutatói:
i.
a kulturális és kreatív szervezetek nemzetközi tevékenységeinek mértéke és a létrejött, országokon átívelő partnerségek száma;
ii.
a program által támogatott, a kulturális és kreatív szereplők, köztük az audiovizuális szakemberek kompetenciáit fejlesztő és foglalkoztatási esélyeiket növelő tanulási lehetőségek és tevékenységek száma;
c)
a MEDIA alprogram tekintetében az 4. cikk b) pontjában említett egyedi célkitűzés mutatói:
i.
a filmszínházakban bemutatott, nem nemzeti európai filmek nézőinek száma Európában és az európai filmek nézőinek száma világszerte (a tíz legfontosabb nem európai piacon);
ii.
a filmszínházakban, televízióban és digitális platformokon bemutatott európai audiovizuális alkotások százalékos aránya;
iii.
a nem nemzeti európai audiovizuális alkotásokhoz hozzáférő személyek száma a tagállamokban, és az európai audiovizuális alkotásokhoz hozzáférő személyek száma a programban részt vevő országokban;
iv.
az Unióban és a programban részt vevő országokban készített európai videojátékok száma;
d)
a Kultúra alprogram tekintetében az 4. cikk b) pontjában említett egyedi célkitűzés mutatói:
i.
a program által támogatott projekteken keresztül közvetve vagy közvetlenül elért személyek száma;
ii.
a gyermekeknek, a fiataloknak, és az alulreprezentált csoportoknak szánt projektek száma és az elért személyek becsült száma;
e)
az 4. cikk c) pontjában említett egyedi célkitűzés mutatói:
i.
a garanciaeszköz keretében garantált hitelek volumene, a kkv-k, valamint a mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek nemzeti hovatartozása, mérete és ágazathoz tartozása szerint csoportosítva;
ii.
a részt vevő pénzügyi közvetítők által nyújtott hitelek volumene, nemzeti hovatartozás szerint csoportosítva;
iii.
a részt vevő pénzügyi közvetítők száma és földrajzi eloszlása;
iv.
a garanciaeszközből részesülő kkv-k, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek száma, nemzeti hovatartozás, méret és ágazathoz tartozás szerint csoportosítva;
v.
a hitelek átlagos nemteljesítési aránya;
vi.
a garantált hitelek kapcsán elért tőkeáttételi hatás, az indikatív tőkeáttételi hatáshoz viszonyítva (1:5,7);
f)
az 4. cikk d) pontjában említett egyedi célkitűzés mutatói:
i.
a nyitott koordinációs módszer (OMC) eredményeit nemzeti politikájuk kialakításában felhasználó tagállamok száma;
ii.
az új kezdeményezések és szakpolitikai eredmények száma.
(2) A monitoring és értékelési folyamat eredményeit figyelembe kell venni a program végrehajtásakor.
(3) A program rendszeres monitoringján felül a Bizottság félidős értékelő jelentést készít egy külső és független értékelés alapján, amely:
a)
minőségi és mennyiségi mutatókat tartalmaz annak értékelése céljából, hogy a program mennyire volt eredményes célkitűzéseinek megvalósítása tekintetében, mennyire volt hatékony és milyen európai hozzáadott értéket nyújtott;
b)
foglalkozik a program egyszerűsítésének lehetőségével, annak belső és külső koherenciájával, a célkitűzések relevanciájának aktualitásával, valamint az intézkedéseknek az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel kapcsolatos uniós prioritásokhoz való hozzájárulásával;
c)
figyelembe veszi az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozatok hosszú távú hatásairól készült értékelés eredményeit.
(4) A Bizottság 2017. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a (3) bekezdésben előírt félidős értékelő jelentést.
(5) A Bizottság egy külső és független végleges értékelés alapján elkészíti a végső értékelő jelentést, amely a kiválasztott mennyiségi és minőségi mutatók alapján értékeli a program hosszabb távú hatásait és azok fenntarthatóságát. Az 4. cikk c) pontjában említett egyedi célkitűzést illetően a Bizottság értékeli azt is, hogy a garanciaeszköz milyen hatással volt a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő kkv-k, valamint mikro-, kis- és közepes méretű szervezetek banki hitelekhez jutására, valamint az azokkal kapcsolatos költségekre.
(6) A Bizottság 2022. június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a (5) bekezdésben előírt végleges értékelő jelentést.
19. cikk
Kommunikáció és tájékoztatás
(1) A Bizottság a kiválasztásról szóló határozatoknak az elfogadásuktól számított két héten belüli továbbításával a programban részt vevő országok rendelkezésére bocsátja az azokkal a projektekkel kapcsolatos információkat, amelyek uniós finanszírozásban részesültek.
(2) A program által támogatott projektek kedvezményezettjei biztosítják a kapott uniós finanszírozással és az elért eredményekkel kapcsolatos kommunikációt és tájékoztatást.
(3) A Bizottság biztosítja, hogy a vonatkozó információk eljussanak a Kreatív Európa irodákhoz.
VII. FEJEZET
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
20. cikk
Hatáskörök Bizottságra történő átruházása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 21. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 18. cikk (1) bekezdése szerinti mennyiségi és minőségi mutatók rögzítése céljából.
21. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottság 20. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a program időtartamára szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 20. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 20. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
VII. FEJEZET
Végrehajtási rendelkezések
22. cikk
A program végrehajtása
(1) A Bizottság a programot a költségvetési rendelettel összhangban hajtja végre.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján éves munkaprogramot fogad el az alprogramokkal és a kulturális-kreatív ággal kapcsolatban. A Bizottság az éves munkaprogramban biztosítja a 3. és 4. cikkben rögzített általános és egyedi célkitűzések, valamint a 9. és 12. cikkben említett prioritások következetes évenkénti végrehajtását, továbbá vázolja a várható eredményeket, a végrehajtás módját és a finanszírozási terv teljes összegét. Az éves munkaprogram tartalmazza továbbá a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedésekre elkülönített összegek megjelölését, valamint a végrehajtásuk tervezett menetrendjét.
A támogatásokkal kapcsolatban az éves munkaprogram tartalmazza ezenfelül a prioritásokat, a támogathatósági, kiválasztási és odaítélési kritériumokat, valamint a társfinanszírozás maximális arányát. A program pénzügyi hozzájárulása legfeljebb a támogatott műveletek költségeinek 80 %-át teheti ki.
A garanciaeszközzel kapcsolatban az éves munkaprogram tartalmazza a pénzügyi közvetítőkre vonatkozó támogathatósági és kiválasztási kritériumokat, a részt vevő pénzügyi közvetítőkhöz benyújtott projektek tartalmával kapcsolatos kizárási kritériumokat, az EBA számára elkülönített éves összeget, valamint a kapacitásépítési szolgáltatókra vonatkozó támogathatósági, kiválasztási és odaítélési kritériumokat.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 23. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) A program végrehajtására vonatkozó általános iránymutatásokat a Bizottság a 23. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárás keretében fogadja el.
23. cikk
A bizottság eljárása
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság (a Kreatív Európa bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) A Kreatív Európa bizottság az alprogramokhoz és a kulturális-kreatív ághoz kapcsolódó konkrét kérdések megvitatására meghatározott formációkban ülhet össze.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
24. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A programnak a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakban történő végrehajtására meghatározott pénzügyi keretösszeg folyó áron 1 462 724 000 EUR.
Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.
(2) Az (1) bekezdésben említett pénzügyi keretösszeget az alábbiak szerint kell elkülöníteni:
a)
legalább 56 % a MEDIA alprogram számára;
b)
legalább 31 % a Kultúra alprogram számára;
c)
a kulturális-kreatív ág számára legfeljebb13 %, amelyből legalább 4 %-ot a 15. cikkben felsorolt, országokon átívelő együttműködést szolgáló intézkedések, valamint a Kreatív Európa irodák számára különítenek el.
(3) A program végrehajtásához kapcsolódó igazgatási költségek az (2) bekezdésben meghatározott elkülönítés részét képezik, és e költségek teljes összege nem haladhatja meg a program költségvetésének 7 %-át, amelyből 5 %-ot a MEDIA alprogram végrehajtására, 2 %-ot pedig a Kultúra alprogram végrehajtására kell elkülöníteni.
(4) Az (1) bekezdésben említett pénzügyi keretösszeg fedezheti a program irányításához és célkitűzései eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítő, monitoring, ellenőrző, audit és értékelő tevékenységekre vonatkozó költségeket; így különösen a tanulmányok, szakértői találkozók, tájékoztatási és kommunikációs intézkedések költségeit, az Unió politikai prioritásairól szóló intézményi kommunikációt is beleértve, amennyiben ezek az intézkedések a program általános célkitűzéseinek megvalósításához kapcsolódnak, továbbá az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, továbbá minden egyéb műszaki és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos költséget, amely a Bizottságra hárul a program irányítása során.
(5) Az (1) bekezdésben említett pénzügyi keretösszeg fedezheti az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat, és az e rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos kiadásokat.
Szükség esetén előirányzatokat lehet megadni a költségvetésben a 2020-on túli időszakra vonatkozóan is a hasonló kiadások fedezésére, hogy kezelni lehessen a 2020. december 31-ig le nem záruló intézkedéseket.
(6) A költségvetési rendelet 130. cikkének (2) bekezdésétől eltérve és kellően indokolt esetekben a Bizottság a támogatott fellépések és tevékenységek végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó költségeket támogathatónak tekintheti abban az esetben is, ha azok a finanszírozási kérelem benyújtása előtt merültek fel a kedvezményezettnél.
25. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy az e rendelet alapján finanszírozott fellépések végrehajtásakor az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek a csalással, korrupcióval és egyéb jogellenes tevékenységekkel szemben alkalmazott megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzések és vizsgálatok, illetve - szabálytalanságok észlelése esetén - a jogtalanul kifizetett összegek visszatéríttetése révén, adott esetben pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciók révén.
(2) A Bizottság, illetve annak képviselői, valamint a Számvevőszék jogosult - dokumentumok, illetve helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok alapján - ellenőrzést végezni az e program alapján uniós pénzeszközökben részesült kedvezményezetteknél, vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3) Az OLAF jogosult a 2185/96/Euratom, EK rendeletben és a 883/2013/EU, Euratom rendeletben előírt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően vizsgálatot, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e a program keretében nyújtott finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.
(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásoknak, továbbá a rendelet végrehajtása keretében létrejött szerződéseknek, támogatási megállapodásoknak és támogatási határozatoknak olyan rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytassanak le.
VIII. FEJEZET
Záró rendelkezések
26. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezés
(1) Az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti.
(2) A 2013. december 31. előtt az (1) bekezdésben említett határozatok alapján megkezdett tevékenységek irányítását a befejezésükig e határozatok rendelkezéseivel összhangban kell végezni.
27. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. december 11-an.