EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1290/2013
af 11. december 2013
om reglerne for deltagelse og formidling i "Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)" og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, 183 og artikel 188, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
"Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)" ("Horisont 2020") blev fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (4). Forordningen skal suppleres med et regelsæt for deltagelse i indirekte aktioner under Horisont 2020 og for udnyttelse og formidling af resultaterne af disse aktioner.
(2)
Horisont 2020 bør gennemføres med henblik på at bidrage direkte til at skabe industrielt lederskab, vækst og beskæftigelse samt borgernes velfærd i Europa og bør afspejle den strategiske vision i Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010 med titlen "Europa 2020-flagskibsinitiativ Innovation i EU", hvori Kommissionen forpligter sig til radikalt at forenkle deltagernes adgang.
(3)
Horisont 2020 bør støtte det europæiske forskningsrums virkeliggørelse og funktion, hvor forskere, videnskabelig viden og teknologi kan cirkulere frit, ved at styrke samarbejdet såvel mellem Unionen og medlemsstaterne som medlemsstaterne imellem, især ved at anvende et sammenhængende og gennemsigtigt regelsæt.
(4)
Reglerne i denne forordning for deltagelse, udnyttelse og formidling i Horisont 2020 ("reglerne") bør på passende vis afspejle Europa-Parlamentets anbefalinger i dets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (5) og Rådets anbefalinger om forenkling af de administrative og finansielle krav inden for rammeprogrammerne for forskning. Reglerne bør sikre kontinuitet i de forenklingsforanstaltninger, der allerede er gennemført ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF (6). De bør følge op på anbefalingerne i den endelige rapport fra ekspertgruppen med titlen: "Midtvejsevalueringen af det 7. rammeprogram" af 12. november 2010, og de bør muliggøre yderligere mindskning af deltagernes administrative byrde og kompleksiteten i de finansielle bestemmelser med henblik på at gøre det nemmere at deltage samt at nedbringe antallet af finansielle fejl. Reglerne bør også tage behørigt højde for de bekymringer og anbefalinger, som forskningssamfundet gav udtryk for i kølvandet på den debat, som blev indledt ved Kommissionens meddelelse af 29. april 2010 med titlen: "Forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning", og den efterfølgende grønbog af 9. februar 2011 med titlen: "Fra udfordringer til muligheder: Mod en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation".
(5)
Den foreløbige evaluering af Horisont 2020 bør omfatte en evaluering af den nye finansieringsmodel, herunder dens indvirkning på finansieringsniveauet, på deltagelse i Horisont 2020 og på Horisont 2020's tiltrækningskraft.
(6)
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan bør sikre, at vejledning og information stilles til rådighed for alle potentielle deltagere, når indkaldelsen af forslag offentliggøres.
(7)
For at sikre sammenhæng med de andre EU-finansieringsprogrammer bør Horisont 2020 gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (8) under behørigt hensyn til forsknings- og innovationsaktiviteternes særlige karakter
(8)
Der bør sikres en integreret tilgang ved at sammenstille aktiviteterne under det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), vedtaget ved afgørelse nr. 1982/2006/EF, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (9) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 (10) for at lette deltagelsen, skabe en række mere sammenhængende instrumenter og øge den videnskabelige og økonomiske virkning og samtidig undgå overlapning og fragmentering. Der bør gælde fælles regler for at sikre en sammenhængende ramme, der bør lette deltagelse i de programmer, der finansieres under budgettet for Horisont 2020, herunder deltagelse i programmer, der forvaltes af EIT, fællesforetagender eller enhver anden struktur i henhold til artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og deltagelse i programmer, der iværksættes af medlemsstaterne i henhold til artikel 185 i TEUF.
Der bør dog sikres fleksibilitet i forhold til vedtagelse af reglerne, når særlige behov ved de pågældende aktioner berettiger det. For at tage hensyn til de særlige behov, der karakteriserer deres drift som defineret i forbindelse med den relevante basisretsakt for organer oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF, bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen foretager passende høringer i forbindelse med sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(9)
Aktioner, der hører under denne forordnings anvendelsesområde skal overholdes og anvendes i overensstemmelse med de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender. Sådanne aktioner bør overholde alle retlige forpligtelser, herunder international lov og enhver relevant afgørelse vedtaget af Kommissionen, herunder Kommissionens meddelelse af 28. juni 2013 (11) og alle etiske principper, hvilket indbefatter at undgå at krænke forskningsintegriteten.
(10)
I overensstemmelse med målene for internationalt samarbejde som beskrevet i artikel 180 og 186 i TEUF bør også juridiske enheder, der er etableret i tredjelande, og internationale organisationer kunne deltage. Gennemførelsen af reglerne bør ske i overensstemmelse med foranstaltningerne vedtaget i henhold til artikel 75 og 215 i TEUF og under overholdelse af international lov. Derudover bør gennemførelsen af reglerne tage behørigt hensyn til betingelserne for deltagelse af enheder fra Unionen i tredjelandenes tilsvarende programmer.
(11)
Reglerne bør udgøre en sammenhængende, omfattende og gennemsigtig ramme, der kan sikre, at syvende rammeprogram gennemføres så effektivt som muligt, idet der tages hensyn til, at alle deltagere skal have nem adgang gennem forenklede procedurer især hvad angår mikro-, små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Den finansielle bistand fra Unionen kan ydes på forskellige måder.
(12)
I overensstemmelse med princippet om åbenhed og ud over den offentliggørelse, der foreskrives i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, bør Kommissionen offentliggøre forslagsindkaldelserne på webstedet for Horisont 2020 og via særlige informationskanaler og bør sikre, at de bliver bredt formidlet, herunder gennem de nationale kontaktpunkter og efter anmodning i tilgængelige formater, hvor dette kan lade sig gøre.
(13)
De udvælgelses- og tildelingskriterier, der er fastlagt i denne forordning, bør anvendes på en gennemsigtig måde og ud fra objektive og målbare parametre under hensyn til Horisont 2020's overordnede mål om at opnå et velfungerende europæisk forskningsrum.
(14)
Generelt bør perioden mellem den endelige dato for indgivelsen af fuldstændige forslag og undertegnelsen af tilskudsaftaler med ansøgerne eller meddelelsen af afgørelser om ydelse af tilskud til dem være kortere end den i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 fastsatte periode. I behørigt begrundede tilfælde og for så vidt angår Det Europæiske Forskningsråds aktioner bør denne periode kunne være længere.
(15)
Kommissionen bør fortsætte sine bestræbelser på at forenkle procedurerne på de måder, som forbedrede it-systemer muliggør, f.eks. ved yderligere udvidelse af deltagerportalen, som bør fungere som eneste kontaktpunkt fra offentliggørelsen af indkaldelsen af forslag via indgivelsen af forslag til gennemførelsen af aktionen med det formål at etablere en kvikskranke. Systemet kan også give tilbagemeldinger til ansøgerne om status på og tidsfrist for deres ansøgning.
(16)
Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (12), der fastsætter bestemmelserne om sikkerhed for Den Europæiske Unions klassificerede informationer.
(17)
Det er nødvendigt at fastsætte minimumsbetingelser for deltagelse, både som en hovedregel og med hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i aktionerne under Horisont 2020. Der bør særlig fastsættes regler for antallet af deltagere og deres etableringssteder. Hvis der er tale om en aktion uden deltagelse af en enhed etableret i en medlemsstat, bør denne medvirke til, at målene i artikel 173 og 179 i TEUF nås.
(18)
I henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF (13) er retlige enheder i de oversøiske lande og territorier berettiget til at deltage i Horisont 2020 med forbehold af de særlige betingelser deri.
(19)
Kommissionen bør overveje det rette tidspunkt for indkaldelse af forslag og anmodning om oplysninger, idet der så vidt muligt tages højde for traditionelle ferieperioder.
(20)
Kommissionen bør i tilfælde af afviste forslag give tilbagemeldinger til de pågældende ansøgere.
(21)
Klare og gennemsigtige mekanismer til udarbejdelse af indkaldelse af forslag om særlige emner bør give mulighed for lige vilkår, øge Horisont 2020's tiltrækningsevne og øge deltagelse.
(22)
Kommissionen bør i alle henseender for så vidt angår Horisont 2020 handle i overensstemmelse med principperne i den europæiske kodeks for god forvaltningsskik, jf. bilaget til Kommissionens afgørelse 2000/633/EF, EKSF, Euratom (14).
(23)
Det er nødvendigt at fastsætte vilkår og betingelser for EU-finansiering til deltagerne i aktioner under Horisont 2020. For at mindske de eksisterende finansieringsreglers kompleksitet bør der vedtages et forenklet system til godtgørelse af omkostninger med øget anvendelse af engangsbeløb, faste satser og enhedsomkostninger.
(24)
Der henvises til godtgørelsessatserne i denne forordning som maksima for at overholde kravet om almennyttighed og medfinansieringsprincippet og for at gøre det muligt for deltagerne at anmode om en lavere sats. Principielt bør godtgørelsessatser dog være på 100 % eller 70 %.
(25)
OECD's definitioner af teknologisk modenhedsniveau bør tages i betragtning i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter.
(26)
De særlige udfordringer inden for forskning og innovation bør imødegås gennem nye finansieringsformer som tildeling af priser, prækommercielle offentlige indkøb eller offentlige indkøb af innovative løsninger, SMV-instrumentet og aktioner under Hurtig vej til Innovation, der kræver særlige regler.
(27)
For at sikre ensartede vilkår for alle virksomheder på det indre marked bør finansieringen under Horisont 2020 udformes i overensstemmelse med statsstøttereglerne med henblik på at sikre øget effektivitet i brugen af de offentlige udgifter og hindre markedsforstyrrelser, såsom at fortrænge privat finansiering, skabe ineffektive markedsstrukturer eller bevare ineffektive virksomheder. Der bør drages omsorg for at sikre, at finansiering af innovationsaktioner hverken er konkurrenceforvridende eller fører til indgriben på markedet uden tilstrækkelig begrundelse.
(28)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklen ved at sikre en passende balance mellem tillid og kontrol.
(29)
Reglerne bør i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 danne grundlag for en bredere accept af støttemodtagernes sædvanlige regnskabsmetoder.
(30)
Deltagergarantifonden, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 (15) og forvaltes af Kommissionen, har vist sig at fungere som en vigtig beskyttelsesmekanisme, der afbøder de risici, der opstår i forbindelse med de skyldige beløb, som misligholdende deltagere ikke tilbagebetaler. Der bør derfor oprettes en ny deltagergarantifond (fonden). For at sikre mere effektiv forvaltning og bedre dækning af deltagernes risici bør fonden dække aktioner under de programmer, der er vedtaget ved beslutning nr. 1982/2006/EF, Rådets afgørelse 2006/970/Euratom (16), Rådets afgørelse 2012/93/Euratom (17) samt aktioner under Horisont 2020 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1314/2013 (18). Fonden dækker ikke programmer, der forvaltes af andre enheder end EU-finansieringsorganer.
(31)
For at forbedre gennemsigtigheden bør navnene på de eksperter, der har assisteret Kommissionen eller andre relevante finansieringsorganer i anvendelsen af denne forordning, offentliggøres. Hvis offentliggørelse af en eksperts navn kan true dennes sikkerhed, integritet eller i urimeligt omfang have negative virkninger for dennes privatliv, kan Kommissionen eller finansieringsorganerne undlade at offentliggøre disse navne.
(32)
Personoplysninger om eksperter bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (19).
(33)
Reglerne om udnyttelse og formidling af resultater bør fastsættes for at sikre, at deltagere beskytter, udnytter og formidler disse resultater på behørig vis, og give mulighed for i Europas strategiske interesse at fastsætte yderligere betingelser for udnyttelse. Deltagere, der har modtaget EU-finansiering, og som planlægger at udnytte de resultater, der er frembragt ved hjælp af denne finansiering, først og fremmest i tredjelande, der ikke er associeret med Horisont 2020, bør oplyse, hvordan EU-finansieringen vil gavne Europas generelle konkurrenceevne (gensidighedsprincippet) som fastlagt i tilskudsaftalen.
(34)
I tilfælde af forskning med mulighed for videreudvikling hen imod ny medicinsk teknologi (såsom lægemidler, vacciner og medicinsk diagnostik) bør der træffes foranstaltninger til at sikre umiddelbar udnyttelse og formidling af resultaterne, hvis det er relevant.
(35)
Trods succesen for Unionens nuværende finansielle låne- og egenkapitalinstrumenter med henblik på forskning, udvikling, innovation og vækst er adgang til risikovillig kapital fortsat et vigtigt spørgsmål, især for innovative SMV'er. For at gøre det muligt at anvende låne- og egenkapitalinstrumenterne så effektivt som muligt bør det være tilladt at kombinere dem indbyrdes og med tilskud, der finansieres over Unionens budget, herunder Horisont 2020. Desuden bør Kommissionen især sikre kontinuiteten af finansieringsfaciliteten for risikodeling [RSFF] oprettet i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF og den tidlige fase af faciliteten for SMV'er i hurtig vækst og innovative SMV'er (GIF) oprettet i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF inden for deres efterfølgende finansielle låne- og egenkapitalinstrumenter i henhold til Horisont 2020, henholdsvis "EU's låne- og garantiservice for forskning og innovation" og "EU's egenkapitalinstrumenter for forskning og innovation". I denne forbindelse bør indtægter og tilbagebetalinger, der er frembragt af disse finansielle instrumenter, direkte henføres til de finansielle instrumenter, der er oprettet i henhold til Horisont 2020.
(36)
Kommissionen bør sikre tilstrækkelig komplementaritet mellem SMV-instrumentet i Horisont 2020 og de finansielle instrumenter i Horisont 2020 og Cosme-programmet, der er indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 (20) samt med de ordninger og instrumenter, der er oprettet sammen med medlemsstaterne, såsom det fælles program Eurostars (21).
(37)
Af hensyn til retssikkerheden og klarheden bør forordning (EF) nr. 1906/2006 ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
INDLEDENDE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastsættes de særlige regler for deltagelse i indirekte aktioner, der iværksættes i henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013, herunder deltagelse i indirekte aktioner, der finansieres af finansieringsorganer i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i samme forordning.
Ved denne forordning fastsættes desuden regler for udnyttelse og formidling af resultater.
2. Med forbehold af de i denne forordning fastsatte særlige regler finder de relevante regler i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012 anvendelse.
3. Forordning (EF) nr. 294/2008 eller en basisretsakt, som overdrager et finansieringsorgan budgetgennemførelsesopgaver i henhold til artikel 185 i TEUF, kan fastsætte regler, der afviger fra de i denne forordning fastsatte regler. For at tage hensyn til finansieringsorganers særlige driftsbehov som fastlagt i den relevante basisretsakt tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 56 for så vidt angår finansieringsorganer oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF vedrørende:
a)
betingelserne for deltagelse i indkaldelser af forslag iværksat af finansieringsorganer, der er oprettet på området luftfart, med henblik på at mindske minimumsantallet af deltagere fastsat i artikel 9, stk. 1
b)
støtteberettigede deltagere som fastsat i artikel 10 for at gøre det muligt for finansieringsorganer, der er oprettet på områderne biobaserede industrier og innovative lægemidler, at begrænse støtteberettigelsen til særlige typer deltagere
c)
reglerne om udnyttelse og formidling af resultater for at gøre det muligt for finansieringsorganer, der er oprettet på området innovative lægemidler, for at:
i)
udvide mulighederne for overdragelse og licensudstedelse af resultater og baggrundsviden for associerede enheder, købere og efterfølgende enheder i overensstemmelse med tilskudsaftalen og uden de andre deltageres samtykke, jf. artikel 44, stk. 1 og 2
ii)
tillade særlige aftaler om brugsret til baggrundsviden med henblik på udvikling af resultater med henblik på kommercialisering eller kommercialisering af selve resultaterne (direkte udnyttelse), jf. artikel 48, stk. 2-4
iii)
supplere reglerne ved at indføre bestemmelser om ejendomsret og adgang til data, viden og oplysninger, som ligger uden for målene for en aktion, og som ikke er nødvendige for gennemførelsen og udnyttelsen af aktionen (sideløbende resultater), jf. artikel 41, stk. 2, og artikel 45-48
iv)
udvide reglerne om udnyttelse til andre formål end gennemførelse af aktionen (forskningsbrug) eller udvikling af resultater med henblik på kommercialisering eller kommercialisering af selve resultaterne (direkte udnyttelse), jf. artikel 48
v)
fastsætte kriterier for at give en deltager tilladelse til at udstede underlicens til en anden deltager i den samme aktion, jf. artikel 46, stk. 2
vi)
udvide, på betingelserne i konsortieaftalen, der er omhandlet i artikel 24, stk. 2, deltagernes, deres associerede enheders og tredjeparternes brugsret som licenstagere til resultater eller baggrundsviden til andre formål end gennemførelse af aktionen (forskningsbrug) på passende betingelser, herunder finansielle, eller udvikling af resultater med henblik på kommercialisering eller kommercialisering af selve resultaterne (direkte udnyttelse), jf. artikel 46-48
vii)
betinge brugsret med henblik på direkte udnyttelse af enighed mellem de berørte deltagere, jf. artikel 48
viii)
gøre formidling via videnskabelige publikationer i form af fri adgang, jf. artikel 43, stk. 2, valgfri
d)
finansiering af aktionerne for at gøre det muligt for finansieringsorganer på området elektroniske komponenter og systemer at anvende andre godtgørelsessatser end dem, der er fastsat i artikel 28, stk. 3, i tilfælde, hvor en eller flere medlemsstater samfinansierer en deltager eller en aktion.
Et finansieringsorgan, der er overdraget budgetgennemførelsesopgaver i henhold til artikel 58, stk. 1, litra c), nr. i) eller ii), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, kan anvende regler, der afviger fra de i denne forordning fastsatte regler, under forudsætning af Kommissionens samtykke, hvis finansieringsorganets særlige driftsbehov gør det nødvendigt.
4. Denne forordning finder ikke anvendelse på direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (JRC).
Artikel 2
Definitioner
1. I denne forordning forstås ved:
1) "brugsret": ret til anvende resultater eller baggrundsviden i henhold til vilkårene og betingelserne i denne forordning
2) "associeret enhed": en retlig enhed, der er underlagt en deltagers direkte eller indirekte kontrol eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som deltageren eller som direkte eller indirekte udøver kontrol over en deltager. Kontrol kan antage enhver af de former, der er fastsat i artikel 8, stk. 2
3) "associeret land": et tredjeland, der er part i en international aftale indgået med Unionen som fastsat i artikel 7 i forordning (EU) nr. 1291/2013
4) "baggrundsviden": alle data, al knowhow eller alle oplysninger, uanset form eller type, både materielle og immaterielle, herunder rettigheder såsom intellektuelle ejendomsrettigheder, som i) deltagerne besidder, før de tiltræder aktionen; ii) er nødvendige for at gennemføre aktionen eller for at udnytte resultaterne af den; og iii) er fastsat af deltagerne i overensstemmelse med artikel 45
5) "basisretsakt": en retsakt vedtaget af EU-institutionerne i form af en forordning, et direktiv eller en afgørelse som omhandlet i artikel 288 i TEUF, der gælder som retsgrundlag for foranstaltningen
6) "innovationsaktion": en foranstaltning, der hovedsagelig består af aktiviteter med direkte henblik på at udarbejde planer og projekter eller tegninger med henblik på nye, ændrede eller forbedrede produkter, processer eller tjenester. Til dette formål kan aktiviteterne omfatte udformning af prototyper, afprøvning, demonstration, styring, produktvalidering i stor målestok og markedsintroduktion
7) "samordnings- og støtteaktion": en aktion, der hovedsagelig består af ledsageforanstaltninger såsom standardisering, formidling, bevidstgørelses- og kommunikationsforanstaltninger, netværk, koordinerings- eller støttetjenester, politiske dialoger samt udveksling og undersøgelser af viden og erfaring, herunder forberedende undersøgelser af nye infrastrukturer, og også kan omfatte supplerende netværks- og koordineringsaktiviteter mellem programmer i forskellige lande
8) "formidling": offentliggørelse af resultater på en hvilken som helst hensigtsmæssig måde (undtagen som følge af beskyttelse eller udnyttelse af resultaterne), herunder videnskabelige publikationer i medier
9) "udnyttelse": anvendelse af resultaterne i videre forskningsaktiviteter ud over dem, der er omfattet af den pågældende aktion, eller i udvikling, skabelse og markedsføring af et produkt eller en proces eller i skabelse og udbydelse af en tjeneste eller i standardiseringsaktiviteter
10) "rimelige vilkår": passende vilkår, herunder eventuelle finansielle betingelser eller royaltyfrie betingelser, der tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med en anmodning om brugsret, for eksempel den faktiske eller potentielle værdi af de resultater eller den baggrundsviden, som der anmodes om brugsret til, og/eller omfanget, varigheden eller andre forhold vedrørende den påtænkte udnyttelse
11) "finansieringsorgan": et organ eller en myndighed bortset fra Kommissionen, jf. artikel 58, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, som Kommissionen har overdraget opgaver til vedrørende budgetgennemførelsen i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013
12) "international organisation af europæisk interesse": en international organisation, hvor flertallet af medlemmerne er medlemsstater eller associerede lande, og hvis hovedformål er at bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde i Europa
13) "retlig enhed": en fysisk person eller en efter national ret, EU-lovgivningen eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter
14) "almennyttig retlig enhed": en retlig enhed, der som følge af sin retlige form er almennyttig, eller som er retligt eller lovmæssigt forpligtet til ikke at udlodde udbytte til sine aktionærer eller enkelte medlemmer
15) "deltager": en retlig enhed, der gennemfører en aktion eller en del af en aktion, under forordning (EU) nr. 1291/2013, og som har rettigheder og pligter over for Unionen eller et andet finansieringsorgan i henhold til nærværende forordning
16) "programstøtteaktion": en aktion, der finansieres via et tilskud, hvis hovedformål er at supplere enkelte indkaldelser eller programmer, der finansieres af andre enheder end Unionens finansieringsorganer, og forvalte forsknings- og innovationsprogrammer. En programstøtteaktion kan også omfatte supplerende netværks- og koordineringsaktiviteter mellem programmer i forskellige lande
17) "prækommercielle offentlige indkøb": offentlige indkøb inden for forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencedygtig udvikling i faser, hvor indkøbte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra den kommercielle indførsel af slutprodukter
18) "offentlige indkøb af innovationsløsninger": indkøb, hvor den ordregivende myndighed fungerer som første kunde for innovative varer eller tjenester, der endnu ikke er kommercielt tilgængelige i stor skala, og som kan omfatte overensstemmelsesprøvning
19) "resultater": ethvert materielt eller immaterielt resultat af aktionen såsom data, viden eller oplysninger, som frembringes under aktionen, uanset form eller type, og uanset om det kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder
20) "SMV'er": mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (22)
21) "arbejdsprogram": dokument, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af særprogrammet, jf. artikel 5 i Rådets afgørelse nr. 2013/743/EU (23)
22) "arbejdsplan": et dokument i lighed med Kommissionens arbejdsprogram vedtaget af finansieringsorganer, der skal administrere dele af gennemførelsen af Horisont 2020 i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013.
2. I denne forordning betragtes en enhed, der ikke er en juridisk person i henhold til gældende national lov, som ligestillet med en retlig enhed, forudsat at betingelserne i artikel 131, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og artikel 198 i forordning (EU) nr. 1268/2012 overholdes.
3. Med henblik på denne forordning betragtes tilskudsmodtagere ikke som finansieringsorganer.
Artikel 3
Tavshedspligt
Med forbehold af vilkårene i gennemførelsesaftalerne, afgørelser eller kontrakter behandles data, viden og oplysninger, der formidles som fortroligt materiale inden for rammerne af en aktion, fortroligt under hensyntagen til EU-lovgivningen om beskyttelse af og adgang til klassificerede oplysninger.
Artikel 4
Oplysninger, der gøres tilgængelige
1. Uanset artikel 3 stiller Kommissionen efter anmodning alle brugbare oplysninger, som den råder over, vedrørende resultater frembragt af en deltager i en aktion, der har modtaget EU-finansiering, til rådighed for EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne eller -agenturerne, medlemsstaterne eller associerede lande, hvis begge følgende betingelser er opfyldt:
a)
oplysningerne er af offentlig interesse
b)
deltagerne har ikke angivet holdbare og tilstrækkelige grunde til, at de pågældende oplysninger bør tilbageholdes.
I aktioner under det specifikke mål "sikre samfund - beskyttelse af Europa og dets borgeres frihed og sikkerhed" stiller Kommissionen efter anmodning alle brugbare oplysninger, som den råder over, om resultater frembragt af en deltager i en aktion, der har modtaget EU-finansiering, til rådighed for EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer eller for medlemsstaternes nationale myndigheder. Kommissionen underretter deltageren om sådanne meddelelser. Hvis en medlemsstat eller et EU-institut, -organ, -kontor eller -agentur anmoder om fremsendelse af oplysninger, underretter Kommissionen også alle medlemsstaterne herom.
2. Informationsformidling i henhold til stk. 1 medfører ikke, at der overdrages rettigheder eller pligter fra Kommissionen eller de øvrige deltagere til modtageren. Modtageren skal dog behandle alle sådanne oplysninger som fortrolige, medmindre de bliver offentlige eller gøres offentligt tilgængelige af deltagerne, eller de er meddelt til Kommissionen uden fortrolighedskrav. Kommissionens sikkerhedsregler om klassificerede oplysninger finder anvendelse.
Artikel 5
Vejledning af og information til potentielle deltagere
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan sikrer i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, at der stilles tilstrækkelig vejledning og information til rådighed for alle potentielle deltagere på tidspunktet for offentliggørelsen af indkaldelsen af forslag, navnlig den gældende modeltilskudsaftale.
AFSNIT II
REGLER FOR DELTAGELSE
KAPITEL I
Generelle bestemmelser
Artikel 6
Finansieringsformer
I henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 1291/2013 kan finansiering tage en eller flere af de former, der er fastsat ved forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, navnlig tilskud, priser, offentlige indkøbsaftaler eller finansielle instrumenter.
Artikel 7
Retlige enheder, der kan deltage i aktionerne
1. Enhver retlig enhed, uanset etableringssted, eller international organisation kan deltage i en aktion, forudsat at betingelserne i denne forordning er opfyldt og eventuelle betingelser i det relevante arbejdsprogram eller den relevante arbejdsplan er opfyldt.
2. Det relevante arbejdsprogram kan begrænse deltagelse af retlige enheder etableret i tredjelande i Horisont 2020 eller dele deraf, hvis betingelserne for deltagelse af retlige enheder fra medlemsstaterne, eller af deres associerede enheder etableret i tredjelande, i tredjelandes forsknings- og innovationsprogrammer anses for at skade Unionens interesser.
3. Det relevante arbejdsprogram eller den relevante arbejdsplan kan udelukke enheder, der ikke kan stille tilfredsstillende sikkerhedsgarantier, bl.a. i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse af personale, hvis der er sikkerhedsgrunde hertil.
4. JRC kan deltage i aktioner med de samme rettigheder og forpligtelser som en retlig enhed etableret i en medlemsstat.
Artikel 8
Uafhængighed
1. To retlige enheder anses for indbyrdes uafhængige, når ingen af dem udøver direkte eller indirekte kontrol over den anden eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som den anden.
2. Med henblik på stk. 1 kan kontrol bl.a. antage en af følgende former:
a)
direkte eller indirekte besiddelse af mere end 50 % af de udstedte kapitalandele i den pågældende retlige enhed efter deres pålydende værdi eller stemmeflertallet af denne enheds foranstaltninger eller medejere
b)
direkte eller indirekte besiddelse, de facto eller de jure, af beslutningsmyndigheden i den pågældende retlige enhed.
3. Med henblik på stk. 1 anses følgende forbindelser mellem retlige enheder ikke i sig selv for at udgøre kontrollerende indflydelse:
a)
det samme offentlige holdingselskab, den samme institutionelle investor eller det samme venturekapitalselskab, der direkte eller indirekte besidder over 50 % af de udstedte kapitalandele efter deres pålydende værdi eller stemmeflertallet blandt foranstaltningerne eller medejerne
b)
det samme offentlige organ ejer eller fører tilsyn med de pågældende retlige enheder.
KAPITEL II
Tilskud
Afdeling I
Tildelingsprocedure
Artikel 9
Betingelser for deltagelse
1. Følgende minimumsbetingelser finder anvendelse:
a)
mindst tre retlige enheder skal deltage i en foranstaltning
b)
tre retlige enheder skal hver være etableret i forskellige medlemsstater eller associerede lande, og
c)
de tre retlige enheder omhandlet i litra b) skal være indbyrdes uafhængige, jf. artikel 8.
2. Hvis en af deltagerne er JRC, en international organisation af europæisk interesse eller en enhed, der er oprettet i henhold til EU-lovgivningen, anses denne deltager med henblik på stk. 1 for etableret i en anden medlemsstat eller et andet associeret land end de andre deltagere i samme aktion.
3. Uanset stk. 1 skal minimumsbetingelsen være, at én retlig enhed etableret i en medlemsstat eller et associeret land deltager, i forbindelse med:
a)
Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktioner til frontlinjeforskning
b)
SMV-instrumentet, når aktionen har klar europæisk merværdi
c)
programstøtteaktionerne og
d)
begrundede tilfælde som fastsættes i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
4. Uanset stk. 1 skal minimumsbetingelsen for samordnings- og støtteaktioner og uddannelses- og mobilitetsaktioner være, at én retlig enhed deltager.
5. Arbejdsprogrammer eller arbejdsplaner kan, hvis det er hensigtsmæssigt og behørigt begrundet, foreskrive yderligere betingelser i overensstemmelse med specifikke politiske krav eller aktionens type eller mål, herunder bl.a. betingelser vedrørende deltagerantal og -type samt etableringssted.
Artikel 10
Støtteberettigelse
1. Følgende deltagere er berettigede til EU-støtte:
a)
retlige enheder, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land eller oprettet i henhold til EU-retten
b)
internationale organisationer af europæisk interesse
c)
retlige enheder i et tredjeland, der er nævnt i arbejdsprogrammet.
2. Unionen kan yde finansieringsbidrag til en deltagende international organisation eller en deltagende retlig enhed etableret i et tredjeland, som ikke er støtteberettiget i henhold til stk. 1, hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt:
a)
deltagelsen anses af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan for afgørende for gennemførelsen af aktionen
b)
denne form for finansiering fastsættes i en bilateral aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde eller i andre aftaler mellem Unionen og den internationale organisation eller, for enheder etableret i et tredjeland, det land, som den retlige enhed er etableret i.
Artikel 11
Forslagsindkaldelser
1. Forslag indkaldes i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, idet der især tages hensyn til behovet for åbenhed og ikke-forskelsbehandling og for den fleksibilitet, der er hensigtsmæssig i forbindelse med forskelligartede forsknings- og innovationssektorer.
2. Som en undtagelse, og uden at dette berører de andre tilfælde fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, indkaldes der ikke forslag til samordnings- og støtteaktioner og programstøtteaktioner, der gennemføres af retlige enheder, som er fastsat i arbejdsprogrammerne eller arbejdsplanerne, forudsat at aktionen ikke falder inden for rammerne af en forslagsindkaldelse.
3. I overensstemmelse med de relevante regler i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012 fastsættes der tilstrækkelig tid til udarbejdelse af forslag med et rimeligt varsel om kommende indkaldelser af forslag gennem offentliggørelse af et arbejdsprogram og et rimeligt tidsrum mellem offentliggørelsen af en indkaldelse af forslag og fristen for indgivelse af forslag.
Artikel 12
Forslagsindkaldelser i fællesskab med tredjelande og internationale organisationer
1. Der kan fremsættes forslagsindkaldelser i fællesskab med tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer eller med internationale organisationer på prioriterede områder af fælles interesse og forventet gensidig fordel, når der er en klar merværdi for Unionen. Forslagene evalueres og udvælges ved fælles evaluerings- og udvælgelsesprocedurer, der skal aftales. Sådanne evaluerings- og udvælgelsesprocedurer skal sikre overholdelse af principperne i afsnit VI i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og omfatte en afbalanceret gruppe af uafhængige eksperter, som udpeges af begge parter.
2. Retlige enheder, der modtager EU-finansiering, skal indgå en tilskudsaftale med Unionen eller det relevante finansieringsorgan. Tilskudsaftalen skal indeholde en beskrivelse af det arbejde, der skal udføres af deltagerne og de deltagende retlige enheder fra involverede tredjelande.
3. Retlige enheder, der modtager EU-finansiering, skal indgå en koordineringsaftale med de andre deltagende retlige enheder, der modtager finansiering fra de berørte tredjelande eller internationale organisationer.
Artikel 13
Forslag
1. Forslag skal indeholde et udkast til en plan for udnyttelse og formidling af resultaterne, hvis dette kræves i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
2. Forslag om forskning i menneskelige embryonale stamceller skal efter forholdene indeholde nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol, og om, hvilke etiske godkendelser, der vil blive givet. Hvad angår derivering af humane embryonale stamceller er institutionerne, organisationerne og forskerne underlagt strenge krav om tilladelse og kontrol efter retsgrundlaget i de berørte medlemsstater.
3. Forslag, der strider mod grundlæggende etiske principper eller anden gældende lovgivning, eller som ikke opfylder betingelserne i afgørelse nr. 2013/743/EU i arbejdsprogrammet, i arbejdsplanen eller i forslagsindkaldelsen, kan til enhver tid udelukkes fra procedurerne for bedømmelse, udvælgelse og tildeling.
4. Forslag skal redegøre for, hvordan og i hvilket omfang kønsspecifik analyse er relevant for indholdet af det påtænkte projekt, når det er relevant og angivet i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
Artikel 14
Etisk gennemgang
1. Kommissionen foretager systematisk en etisk gennemgang af de forslag, der giver anledning til etiske overvejelser. Gennemgangen skal kontrollere, at de etiske principper og lovgivningen overholdes og, i tilfælde af at forskningen finder sted uden for Unionen, at den samme forskning ville være tilladt i en medlemsstat.
2. Kommissionen gør den etiske gennemgang så gennemsigtig som muligt og sikrer, at den foretages i rette tid, og at genindgivelse af dokumenter så vidt muligt undgås.
Artikel 15
Udvælgelses- og tildelingskriterier
1. De indsendte forslag evalueres på grundlag af følgende tildelingskriterier:
a)
topkvalitet
b)
virkning
c)
gennemførelsens kvalitet og effektivitet.
2. Kun det i stk. 1, litra a), omhandlede kriterium finder anvendelse på forslag om EFR's aktioner inden for frontlinjeforskning.
3. Det i stk. 1, litra b), omhandlede kriterium kan vægtes højere i forbindelse med forslag til innovationsaktioner.
4. Arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen fastsætter yderligere oplysninger om anvendelsen af tildelingskriterierne i stk. 1 og præciserer vægtninger og tærskler.
5. Kommissionen tager hensyn til muligheden for en tofaseprocedure for indgivelse af forslag som omhandlet i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, hvis dette er hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med målene for forslagsindkaldelserne.
6. Forslag prioriteres efter bedømmelsesresultaterne. Udvælgelsen sker på baggrund af denne prioritering.
7. Bedømmelsen foretages af uafhængige eksperter.
8. I tilfælde af en retlig enhed som omhandlet i artikel 11, stk. 2, eller under andre behørigt begrundede usædvanlige omstændigheder kan bedømmelsen foretages på en måde, der afviger fra stk. 7. I hvert tilfælde af en sådan bedømmelse giver Kommissionen medlemsstaterne udførlige oplysninger om den anvendte bedømmelsesprocedure og resultatet heraf.
9. Ansøges der om et finansieringsbidrag fra Unionen til en aktion, der er lig med eller overstiger 500 000 EUR, kontrollerer Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan ved hjælp af metoder, der er forenelige med national ret, på forhånd alene den økonomiske formåen hos koordinatorerne. Desuden kontrollerer Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan koordinatorens eller andre deltageres økonomiske formåen, når der på grundlag af allerede tilgængelige oplysninger er grund til at tvivle på deres økonomiske formåen.
10. Den økonomiske formåen kontrolleres hverken for så vidt angår retlige enheder, hvis levedygtighed er garanteret af en medlemsstat eller et associeret land, eller for så vidt angår sekundære og højere uddannelsesinstitutioner.
11. Den økonomiske formåen kan garanteres af en anden retlig enhed, hvis økonomiske formåen så kontrolleres i overensstemmelse med stk. 9.
Artikel 16
Procedure for fornyet gennemgang af bedømmelsen
1. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan fastlægger en gennemsigtig procedure for fornyet gennemgang af bedømmelsen for ansøgere, der mener, at bedømmelsen af deres forslag ikke er foretaget i overensstemmelse med procedurerne i denne forordning, det pågældende arbejdsprogram, arbejdsplan eller indkaldelsen af forslag.
2. En anmodning om fornyet behandling skal vedrøre et konkret forslag og indsendes af koordinatoren senest 30 dage efter den dato, hvor Kommissionen eller finansieringsorganet informerede koordinatoren om resultatet af bedømmelsen.
3. Kommissionen eller finansieringsorganet er ansvarligt for gennemgangen af den i stk. 2 omhandlede anmodning. Kun de formelle aspekter af bedømmelsen og ikke forslagets kvaliteter vurderes.
4. Et udvalg for fornyet gennemgang af bedømmelsen bestående af medarbejdere fra Kommissionen eller af medarbejdere fra det relevante finansieringsorgan skal udtale sig om bedømmelsesprocessens formelle aspekter. Udvalgets formand er en tjenestemand fra Kommissionen eller fra det relevante finansieringsorgan fra en afdeling, der er forskellig fra den afdeling, der er ansvarlig for indkaldelsen af forslag. Udvalget kan anbefale et af følgende:
a)
forslaget bedømmes på ny, hovedsagelig af evaluatorer, der ikke har deltaget i den foregående bedømmelse
b)
den oprindelige bedømmelse bekræftes.
5. På baggrund af den i stk. 4 omhandlede anbefaling træffer Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan en afgørelse og meddeler koordinatoren herom. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan træffer sådanne afgørelser uden unødig forsinkelse.
6. Proceduren for fornyet gennemgang af bedømmelsen må ikke forsinke udvælgelsen af forslag, da denne ikke er genstand for anmodningen om fornyet gennemgang.
7. Proceduren for fornyet gennemgang af bedømmelsen udelukker ikke andre aktioner, som en deltager kan træffe i overensstemmelse med EU-retten.
Artikel 17
Forespørgsler og klager
1. Kommissionen sikrer, at der findes en procedure for deltagere til at fremsætte forespørgsler eller indgive klager vedrørende deres deltagelse i Horisont 2020.
2. Kommissionen sikrer, at oplysninger om, hvordan problemer, forespørgsler eller klager skal registreres, stilles til rådighed for alle deltagere og offentliggøres online.
Artikel 18
Tilskudsaftale
1. Kommissionen udarbejder i tæt samarbejde med medlemsstaterne modeltilskudsaftaler mellem Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan og deltagerne i overensstemmelse med denne forordning. Hvis en betydelig ændring af en modeltilskudsaftale er påkrævet, reviderer Kommissionen den, hvor det er relevant, i nært samarbejde med medlemsstaterne.
2. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan indgår en tilskudsaftale med deltagerne. Det begrundes behørigt, hvis en enhed fjernes eller udskiftes inden undertegnelsen af tilskudsaftalen.
3. Tilskudsaftalen fastsætter deltagernes og enten Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans rettigheder og forpligtelser i henhold til denne forordning. Den fastsætter også rettigheder og forpligtelser for de retlige enheder, der indtræder som nye deltagere under gennemførelsen af aktionen, samt konsortiekoordinators rolle og opgaver.
4. Hvis det kræves i et arbejdsprogram eller en arbejdsplan, kan tilskudsaftalen fastsætte deltagernes rettigheder og forpligtelser med hensyn til brugsret, udnyttelse og formidling ud over dem, der er fastsat i denne forordning.
5. Tilskudsaftalen skal, hvis det er relevant, og i det omfang, det er muligt, leve op til de almindelige principper i Kommissionens henstilling om et europæisk charter for forskere og adfærdskodeks for ansættelse af forskere, principperne om forskningsintegritet, Kommissionens henstilling med henblik på forvaltning af intellektuel ejendomsret i forbindelse med videnformidling, adfærdskodeksen for universiteter og andre offentlige forskningsorganisationer samt princippet om ligestilling, jf. artikel 16 i forordning (EU) nr. 1291/2013.
6. Tilskudsaftalen skal, hvis det er relevant, indeholde bestemmelser til sikring af, at de etiske principper overholdes, herunder oprettelse af et uafhængigt etisk råd og Kommissionens ret til at foretage etisk revision ved uafhængige eksperter.
7. Særtilskud til aktioner kan i behørigt begrundede tilfælde indgå i en partnerskabsrammeaftale i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012.
Artikel 19
Afgørelser om at yde tilskud
Hvis det er hensigtsmæssigt, og i behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen i henhold til artikel 121, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 eller det relevante finansieringsorgan meddele afgørelser om at yde tilskud frem for at indgå en tilskudsaftale. Denne forordnings bestemmelser om tilskudsaftaler finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 20
Tilskudstidspunkt
1. Indkaldelser af forslag angiver i overensstemmelse med artikel 128, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 den planlagte dato for, hvornår alle ansøgere senest underrettes om resultatet af bedømmelsen af deres ansøgning, og den vejledende dato for undertegnelse af tilskudsaftalerne eller meddelelse af tilskudsafgørelserne.
2. Datoerne i stk. 1 bygger på følgende perioder:
a)
for at underrette alle ansøgerne om resultatet af den videnskabelige bedømmelse af deres ansøgning: en periode på maksimalt fem måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag
b)
for undertegnelse af tilskudsaftaler med ansøgerne eller meddelelse af tilskudsafgørelser til dem: en periode på maksimalt tre måneder fra datoen for underrettelse af ansøgerne om, at deres ansøgning er imødekommet.
3. De i stk. 2 omhandlede perioder kan være længere i forbindelse med EFR-aktioner og i usædvanlige, behørigt begrundede tilfælde, navnlig hvor aktioner er komplekse, når der er mange forslag, eller hvis ansøgerne anmoder herom.
4. Deltagere gives rimelig tid til at indgive de oplysninger og den dokumentation, der kræves til at undertegne tilskudsaftalen. Kommissionen træffer afgørelser og anmoder om oplysninger så hurtigt som muligt. Genindgivelse af dokumenter skal, når det er muligt, undgås.
Artikel 21
Betalingstidspunkt
Deltagere betales rettidigt i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Når der er foretaget en udbetaling til koordinatoren, giver Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan deltagerne meddelelse herom.
Artikel 22
Sikkert elektronisk system
Al kontakt med deltagerne, herunder indgåelse af tilskudsaftaler, meddelelse af tilskudsafgørelser og alle ændringer af disse, kan ske gennem et elektronisk system, der oprettes af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, jf. artikel 179 i forordning (EU) nr. 1268/2012.
Afdeling II
Gennemførelse
Artikel 23
Gennemførelse af aktioner
1. Deltagere gennemfører aktioner i overensstemmelse med alle betingelserne og forpligtelserne i denne forordning, forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, forordning (EU) nr. 1268/2012, afgørelse 2013/743/EU, arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen, forslagsindkaldelsen og tilskudsaftalen.
2. Deltagere indgår ikke forpligtelser, der er uforenelige med denne forordning eller tilskudsaftalen. Hvis en deltager ikke opfylder sine forpligtelser for så vidt angår den tekniske gennemførelse af aktionen, opfylder de andre deltagere forpligtelserne uden supplerende tilskud fra EU, medmindre Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan udtrykkelig fritager dem for denne forpligtelse. I tilfælde af at en deltager misligholder, kan Kommissionen i overensstemmelse med artikel 39, stk. 3, litra a), overføre det skyldige beløb fra deltagergarantifonden som omhandlet i artikel 38 til koordinatoren af aktionen. Hver deltagers finansielle ansvar er begrænset til vedkommendes egen gæld, jf. bestemmelserne om deltagergarantifonden. Deltagere sørger for, at Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan i tide underrettes om enhver begivenhed, der kan påvirke aktionens gennemførelse eller Unionens interesser betydeligt.
3. Deltagere gennemfører aktionen og træffer alle nødvendige og rimelige foranstaltninger med henblik herpå. De skal have tilstrækkelige ressourcer til at gennemføre aktionen, når der er behov for det. Hvis det er relevant for gennemførelsen af aktionen, kan deltagerne indkalde tredjeparter, herunder underleverandører, til at udføre arbejde i forbindelse med aktionen eller bruge ressourcer, som tredjeparter har stillet til rådighed i form af naturalydelser, i henhold til betingelserne i tilskudsaftalen. Deltagere er ansvarlige over for Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan og de andre deltagere for det udførte arbejde.
4. Tildeling af underleverandørkontrakter til gennemførelse af visse dele af aktionen begrænses til tilfælde, som er fastsat i tilskudsaftalen, og til behørigt begrundede tilfælde, der ikke klart kunne forudses på tidspunktet for tilskudsaftalens ikrafttræden.
5. Tredjeparter ud over underleverandører kan udføre arbejde i forbindelse med aktionen på de betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen. Tredjeparten og det arbejde, der skal udføres af denne, anføres i tilskudsaftalen.
Disse tredjeparters omkostninger er støtteberettigede, hvis tredjeparten opfylder alle følgende betingelser:
a)
den ville være støtteberettiget, hvis den var deltager
b)
den er en associeret enhed eller har retlig forbindelse til en deltager, der indebærer et samarbejde, som ikke er begrænset til aktionen
c)
den er anført i tilskudsaftalen.
d)
den overholder de regler, der gælder for deltageren i tilskudsaftalen med hensyn til støtteberettigede omkostninger og kontrol med udgifterne
e)
den accepterer solidarisk hæftelse sammen med deltageren for Unionens bidrag svarende til det beløb, som tredjeparten har opgivet, hvis Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan kræver det.
6. Tredjeparter kan også stille ressourcer i form af naturalydelser til rådighed for en deltager til aktionen. Tredjeparternes omkostninger i forbindelse med sådanne ydelser, som de yder gratis, er berettigede til finansiering, hvis de opfylder betingelserne i tilskudsaftalen.
7. Aktionen kan omfatte finansieringsstøtte til tredjeparter i henhold til betingelserne i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012. Beløbene i artikel 137, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 kan overskrides, hvis det er nødvendigt for at nå aktionens målsætninger.
8. Den aktion, der gennemføres af deltagere, der i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (24), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF (25) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF (26) er ordregivende myndigheder, kan indeholde eller have som primær målsætning prækommercielle offentlige indkøb og offentlige indkøb af innovative løsninger, hvis dette er anført i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen, og hvis det er nødvendigt for gennemførelsen. I sådanne tilfælde finder reglerne i artikel 51, stk. 2, 4 og 5, i denne forordning anvendelse på de indkøbsprocedurer, som deltagerne gennemfører.
9. Deltagerne skal overholde gældende nationale love og etiske regler i de lande, hvor aktionen udføres. Hvis det er relevant, skal deltagerne ansøge de relevante nationale eller lokale etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder aktionen.
10. Arbejde med dyr skal udføres i overensstemmelse med artikel 13 i TEUF og opfylde kravet om at erstatte, begrænse og forfine brugen af dyr til videnskabelige formål i overensstemmelse med EU-retten og især Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU (27).
Artikel 24
Konsortium
1. Medlemmer af et konsortium, der ønsker at deltage i en aktion, udpeger et af medlemmerne til koordinator og anfører det i tilskudsaftalen. Koordinatoren er hovedkontaktpunktet for medlemmerne af konsortiet i forbindelserne med Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, medmindre andet er fastsat i tilskudsaftalen, eller i tilfælde af koordinatorens manglende opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til tilskudsaftalen.
2. Medlemmer af et konsortium, der deltager i en aktion, indgår en intern aftale ("konsortieaftalen"), som fastsætter deres rettigheder og forpligtelser med hensyn til gennemførelse af aktionen i overensstemmelse med tilskudsaftalen, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, der er fastsat i arbejdsprogrammet, arbejdsplanen eller forslagsindkaldelsen. Kommissionen offentliggør retningslinjer vedrørende de vigtigste spørgsmål, som deltagerne kan anføre i deres konsortieaftaler.
3. Konsortieaftalen kan blandt andet fastsætte følgende:
a)
konsortiets interne organisation
b)
fordelingen af EU-finansieringen
c)
regler om formidling, anvendelse og brugsret, der supplerer reglerne i denne forordnings afsnit III, kapitel I, og bestemmelserne i tilskudsaftalen
d)
aftaler om bilæggelse af interne tvister
e)
aftaler mellem deltagerne om ansvar, godtgørelse og fortrolighed.
Medlemmerne af et konsortium kan indgå enhver aftale i konsortiet, som de finder passende, for så vidt aftalen ikke er i modstrid med tilskudsaftalen eller denne forordning.
4. Konsortiet kan foreslå at tilføje eller fjerne en deltager eller udskifte koordinatoren i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i tilskudsaftalen, forudsat at ændringen er i overensstemmelse med betingelserne for deltagelse, ikke negativt påvirker gennemførelsen af aktionen og ikke strider mod princippet om ligebehandling.
Afdeling III
Tilskudsformer og finansieringsregler
Artikel 25
Tilskudsformer
Tilskud kan antage enhver af de i artikel 123 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 omhandlede former under hensyntagen til aktionens mål.
Artikel 26
Støtteberettigede omkostninger
1. Betingelserne for støtteberettigede omkostninger defineres i artikel 126 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Omkostninger, der afholdes af tredjeparter i aktionen, kan være støtteberettigede i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning og i tilskudsaftalen.
2. Ikke-støtteberettigede omkostninger er omkostninger, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1, herunder især hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser, valutatab, omkostninger i forbindelse med kapitalforrentning, omkostninger, der er anmeldt, afholdt eller godtgjort som led i en anden EU-aktion eller et andet EU-program, gæld og gældsomkostninger og uforholdsmæssigt store eller letsindigt afholdte udgifter.
Artikel 27
Direkte støtteberettigede personaleomkostninger
1. Med forbehold af betingelserne i artikel 26 er direkte støtteberettigede personaleomkostninger begrænset til lønninger plus bidrag til sociale sikringsordninger og øvrige omkostninger, der indgår i aflønningen af det personale, som er knyttet til aktionen, i henhold til national lovgivning eller ansættelseskontrakten.
2. Med forbehold af betingelserne i artikel 26 kan yderligere vederlag til det personale, som er knyttet til aktionen, hos deltagere, der er almennyttige retlige enheder, herunder betalinger på grundlag af supplerende kontrakter uanset art, også anses som direkte støtteberettigede personaleomkostninger op til det beløb, der er fastsat i stk. 3, hvis de opfylder følgende supplerende betingelser:
a)
vederlagene indgår i deltagerens sædvanlige aflønningspraksis og betales på en ensartet måde, når der er behov for denne slags arbejde eller ekspertise
b)
de kriterier, der anvendes til at beregne de supplerende betalinger, er objektive og anvendes generelt af deltageren uafhængigt af finansieringskilden.
3. Yderligere vederlag er støtteberettigede op til 8 000 EUR om året pr. person. For så vidt angår en person, der ikke udelukkende arbejder for aktionen, finder et maksimumsbeløb pr. time anvendelse. Maksimumsbeløbet pr. time beregnes ved at dele 8 000 EUR med antallet af årlige produktive timer beregnet i henhold til artikel 31.
Artikel 28
Finansiering af aktionen
1. Finansiering af en aktion må ikke overstige de samlede finansieringsberettigede omkostninger minus indtægterne fra aktionen.
2. Følgende betragtes som indtægter fra aktionen:
a)
ressourcer, som tredjeparter stiller til rådighed for deltagerne i form af finansieringsoverførsler eller bidrag i form af omkostningsfrie naturalydelser, hvis værdi deltageren har opgivet som støtteberettigede omkostninger, forudsat at tredjeparten har ydet dem med specifikt henblik på aktionen
b)
indtægter fra aktionen, bortset fra indtægter fra udnyttelse af aktionens resultater
c)
indtægter fra salg af aktiver, der er købt i henhold til tilskudsaftalen, op til værdien af de omkostninger, som deltageren oprindeligt konterede aktionen.
3. Der anvendes én godtgørelsessats for de støtteberettigede omkostninger pr. aktion for alle aktiviteter, der finansieres inden for den. Maksimumssatsen fastsættes i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
4. Tilskuddet under Horisont 2020 udgør højst 100 % af de samlede finansieringsberettigede omkostninger, uden at dette berører medfinansieringsprincippet.
5. Tilskuddet under Horisont 2020 udgør højst 70 % af de samlede finansieringsberettigede omkostninger for innovationsaktioner og programstøtteaktioner.
Uanset stk. 3 kan tilskuddet under Horisont 2020 til innovationsaktioner op på højst 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger for almennyttige retlige enheder, uden at dette berører medfinansieringsprincippet.
6. Godtgørelsessatserne fastsat i denne artikel finder også anvendelse på aktioner, hvor enhedstakstfinansiering, enhedsomkostninger og finansiering med faste beløb anvendes for hele eller dele af aktionen.
Artikel 29
Indirekte omkostninger
1. Indirekte støtteberettigede omkostninger fastsættes ved at anvende en fast sats på 25 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger, eksklusive underleverandørers direkte støtteberettigede omkostninger og omkostningerne ved ressourcer, der stilles til rådighed af tredjeparter, og som ikke anvendes i støttemodtagerens lokaler, samt finansiel støtte til tredjeparter.
2. Uanset stk. 1 kan de indirekte omkostninger angives i form af faste beløb eller enhedsomkostninger, forudsat at dette anføres i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
Artikel 30
Evaluering af finansieringsniveauer
Midtvejsevalueringen af Horisont 2020 skal indeholde en evaluering af virkningen af de elementer, der blev indført med de nye finansieringsniveauer i artikel 27, 28 og 29 i denne forordning, med henblik på at vurdere, hvorvidt den nye tilgang har ført til uønskede situationer, der kan påvirke Horisont 2020's tiltrækningskraft på negativ vis.
Artikel 31
Årlige produktive timer
1. Støtteberettigede personaleomkostninger omfatter kun det faktiske antal arbejdstimer for de personer, der udfører direkte arbejde i forbindelse med aktionen. Deltageren sørger for dokumentation for det faktiske antal arbejdstimer, normalt ved hjælp af et tidsregistreringssystem.
2. For personale, der udelukkende arbejder for aktionen, er det ikke nødvendigt at registrere arbejdstiden. I sådanne tilfælde skal deltageren underskrive en erklæring om, at den pågældende person udelukkende har arbejdet for aktionen.
3. Tilskudsaftalen skal omfatte:
a)
minimumskravene til tidsregistreringssystemet
b)
muligheden for at vælge mellem et fast antal årlige produktive timer og metoden til fastlæggelse af antallet af årlige produktive timer, der skal bruges til beregning af timesatserne for personalet under hensyn til deltagerens sædvanlige regnskabsmetoder.
Artikel 32
Ejere af SMV'er og ulønnede fysiske personer
Ejerne af SMV'er, der ikke modtager løn, og andre fysiske personer, der ikke modtager løn, kan debitere personaleomkostningerne på grundlag af enhedsomkostninger.
Artikel 33
Enhedsomkostninger
1. I overensstemmelse med artikel 124 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 fastsætter Kommissionen metoder til at bestemme enhedsomkostninger på grundlag af:
a)
statistiske data eller lignende
b)
deltagerens kontrollerbare historiske data.
2. Direkte støtteberettigede personaleomkostninger finansieres på grundlag af enhedsomkostninger, der fastsættes i overensstemmelse med deltagerens normale praksis for omkostningsberegning, forudsat at de:
a)
beregnes på grundlag af de samlede faktiske personaleomkostninger, der noteres i deltagerens almindelige regnskaber, og som kan justeres af deltageren på grundlag af de budgetterede eller anslåede dele i overensstemmelse med de af Kommissionen fastsatte betingelser
b)
overholder artikel 26 og 27
c)
opfylder kravet om almennyttighed, og at dobbeltfinansiering undgås
d)
beregnes under behørig hensyntagen til artikel 31.
Artikel 34
Attest for årsregnskaberne
Attesten for årsregnskaberne omfatter det samlede tilskudsbeløb, som en deltager har gjort krav på i form af godtgørelse af faktiske omkostninger og i form af enhedsomkostninger omhandlet i artikel 33, stk. 2, undtagen de beløb, der er opgivet på grundlag af faste beløb, enhedstakster og enhedsomkostninger bortset fra dem, der er fastsat i overensstemmelse med deltagerens normale praksis for omkostningsberegning. Attesten indgives først, når beløbet er lig med eller større end 325 000 EUR på tidspunktet for begæringen om udbetaling af restbeløbet.
Artikel 35
Attest for metoden
1. Deltagere, der beregner og debiterer direkte personaleomkostninger på grundlag af enhedsomkostninger i overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, kan indsende en attest for metoden til Kommissionen. Denne metode skal opfylde betingelserne i artikel 33, stk. 2, og kravene i tilskudsaftalen.
2. Hvis Kommissionen godkender attesten for metoden, gælder denne for alle aktioner, der finansieres i henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013, og deltageren beregner og debiterer omkostningerne på grundlag af den. Når Kommissionen har godkendt en attest for metoden, må den ikke tillægge den godkendte metode en systemisk eller tilbagevendende fejl.
Artikel 36
Attesterende revisorer
1. Attesterne for årsregnskaberne og metoden omhandlet i artikel 34 og 35 skal være udarbejdet af en uafhængig revisor, der er kvalificeret til at foretage lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF (28) eller tilsvarende nationale bestemmelser eller af en kompetent og uafhængig embedsmand, som af de relevante nationale myndigheder er beføjet til at revidere deltageren, og som ikke været involveret i det regnskabsmæssige arbejde.
2. Efter anmodning fra Kommissionen, Revisionsretten eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) skal den revisor, der udarbejder attesten for regnskaberne og metoden, give adgang til de ledsagedokumenter og de arbejdsdokumenter, som attesten for årsregnskaberne eller for metoden udstedes på grundlag af.
Artikel 37
Kumuleret finansiering
En aktion, der har modtaget tilskud fra EU-budgettet, kan også ydes tilskud på grundlag af forordning (EU) nr. 1291/2013, forudsat at tilskuddene ikke dækker de samme udgiftsposter.
Afdeling IV
Garantier
Artikel 38
Deltagergarantifond
1. Der oprettes hermed en deltagergarantifond ("fonden"), der skal dække risikoen for, at skyldige beløb til Unionen i forbindelse med aktioner finansieret af Kommissionen under afgørelse nr. 1982/2006/EF og af Kommissionen eller EU-finansieringsorganer under Horisont 2020 i henhold til reglerne i denne forordning ikke kan inddrives. Fonden erstatter og efterfølger den deltagergarantifond, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1906/2006.
2. Fonden drives i overensstemmelse med artikel 39. Alle renter oppebåret af fonden indgår i denne og anvendes udelukkende til de formål, der er anført i artikel 39, stk. 3.
3. Hvis renterne ikke rækker til at dække beløbene i artikel 39, stk. 3, griber fonden ikke ind, og Kommissionen eller det relevante EU-finansieringsorgan inddriver beløbene direkte fra deltagerne eller tredjeparterne.
4. Fonden betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Ingen yderligere garanti eller sikkerhedsstillelse må godkendes fra deltagerne eller pålægges dem, bortset fra de i nærværende artikels stk. 3 nævnte tilfælde.
5. Deltagere i aktioner under Horisont 2020, hvis risiko fonden dækker, skal bidrage med 5 % af Unionens finansiering af aktionen. Ved aktionens afslutning betales bidraget til fonden tilbage til deltagerne via koordinatoren.
6. Satsen for deltagernes bidrag til fonden, jf. stk. 5, kan nedsættes på grundlag af midtvejsevalueringen af Horisont 2020.
Artikel 39
Fondens drift
1. Fonden forvaltes af Unionen repræsenteret ved Kommissionen, der optræder som eksekutivorgan på vegne af deltagerne i overensstemmelse med betingelserne fastsat i tilskudsaftalen.
Kommissionen forvalter fonden direkte eller overlader den finansielle forvaltning enten til Den Europæiske Investeringsbank eller til en passende finansiel institution ("depositarbanken"). Depositarbanken forvalter fonden efter Kommissionens instrukser.
2. Deltagernes bidrag til fonden kan modregnes forhåndsbetalingen og betales til fonden på deltagernes vegne.
3. Hvis en deltager skylder Unionen et beløb, kan Kommissionen uanset de bøder, der kan pålægges den misligholdende deltager, træffe en af følgende aktioner:
a)
overføre eller kræve, at depositarbanken direkte overfører det skyldige beløb fra fonden til koordinatoren af aktionen. Overførslen foretages, efter at den misligholdende deltager har bragt sin deltagelse til ophør eller har afviklet den, hvis aktionen stadig er i gang, og hvis de øvrige deltagere er enige om at gennemføre den inden for samme mål. Beløb, der overføres fra fonden, betragtes som finansieringsbidrag fra EU
b)
inddrive beløbet fra fonden.
Kommissionen udsteder en betalingsordre til deltageren eller tredjeparten om at indbetale det skyldige beløb til fonden. Kommissionen kan med henblik herpå vedtage en inddrivelsesbeslutning i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
4. De beløb, der inddrives, udgør for fonden de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 21, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Når gennemførelsen af alle tilskud, hvis risiko fonden dækker, er afsluttet, vil alle udestående beløb blive inddrevet af Kommissionen og opført på Unionens budget med forbehold af lovgivningsmyndighedens afgørelser.
KAPITEL III
Eksperter
Artikel 40
Udnævnelse af uafhængige eksperter
1. Kommissionen og, hvis det er relevant, finansieringsorganerne kan udnævne uafhængige eksperter til at bedømme forslag i overensstemmelse med artikel 15 eller til at rådgive eller bistå med:
a)
bedømmelse af forslagene
b)
kontrol med gennemførelsen af aktioner, der gennemføres i henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013 og tidligere forsknings- og/eller innovationsprogrammer
c)
gennemførelse af Unionens forsknings- og innovationspolitikker eller -programmer, herunder Horisont 2020, og gennemførelse af et velfungerende europæisk forskningsrum
d)
bedømmelse af forsknings- og innovationsprogrammerne
e)
udformningen af Unionens forsknings- og innovationspolitik, herunder forberedelsen af fremtidige programmer.
2. Uafhængige eksperter udvælges på grundlag af deres færdigheder, erfaring og viden, som skal være afpasset de opgaver, de skal løse. I de tilfælde, hvor uafhængige eksperter skal behandle klassificerede oplysninger, kræves den fornødne sikkerhedsgodkendelse inden udnævnelsen.
Uafhængige eksperter findes og udvælges på grundlag af indkaldelser af ansøgninger fra enkeltpersoner og indkaldelser henvendt til relevante organisationer såsom forskningsorganer, forskningsinstitutioner, universiteter, standardiseringsorganisationer, civilsamfundsorganisationer eller virksomheder med henblik på at oprette en database over kandidater.
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan kan, hvis de finder det hensigtsmæssigt, i behørigt begrundede tilfælde på en gennemsigtig måde udvælge enhver ekspert med de fornødne færdigheder, som ikke er inkluderet i databasen.
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan træffer i forbindelse med udnævnelsen af uafhængige eksperter passende foranstaltninger til at forsøge at opnå en afbalanceret sammensætning af ekspertgrupperne og bedømmelsespanelerne for så vidt angår de forskellige færdigheder, erfaring, viden, geografisk spredning og køn, og under hensyn til situationen på aktionens område. Hvis det er hensigtsmæssigt, bør det tilstræbes at opnå en balance mellem den private og den offentlige sektor.
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan kan søge rådgivning hos de rådgivende organer for udnævnelse af uafhængige eksperter. I forbindelse med EFR's frontlinjeforskning udnævner Kommissionen eksperterne efter forslag fra EFR's Videnskabelige Råd.
3. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan sikrer, at en ekspert, der står over for en interessekonflikt i forbindelse med et spørgsmål, som vedkommende skal udtale sig om, ikke bedømmer, rådgiver om eller bistår med det pågældende spørgsmål.
4. Al kontakt med uafhængige eksperter, herunder indgåelse af udnævnelseskontrakter og alle ændringer af disse, kan ske gennem et elektronisk system, som er oprettet af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, jf. artikel 287, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1268/2012.
5. Navnene på de eksperter, der udnævnes i deres personlige egenskab, og som har bistået Kommissionen eller finansieringsorganerne med gennemførelsen af forordning (EU) nr. 1291/2013 og afgørelse nr. 2013/743/EU offentliggøres sammen med deres ekspertiseområde mindst en gang om året på Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans websted. Disse oplysninger indsamles, behandles og offentliggøres i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.
AFSNIT III
REGLER FOR UDNYTTELSEN OG FORMIDLINGEN AF RESULTATER
KAPITEL I
Tilskud
Afdeling I
Resultater
Artikel 41
Ejendomsret til resultater
1. Resultaterne ejes af den deltager, der frembringer dem.
2. Hvis resultaterne er frembragt af flere deltagere i fællesskab, og deres respektive bidrag til de fælles resultater ikke kan fastslås, eller hvis det ikke er muligt at opdele sådanne fælles resultater med henblik på at søge om, erhverve eller bevare den relevante beskyttelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder, ejes disse resultater af deltagerne i fællesskab. Medejerne indgår en aftale om, hvordan den fælles ejendomsret skal fordeles og forvaltes i overensstemmelse med deres forpligtelser i tilskudsaftalen. Medejerne kan aftale ikke at fortsætte den fælles ejendomsret og beslutte at anvende en alternativ ordning, bl.a. ved at overføre deres ejerskabsandele til en enkelt ejer med brugsret for de øvrige deltagere, når resultaterne er frembragt.
Medmindre parterne bliver enige om andet i aftalen om fælles ejendomsret, har hver af medejerne ret til at udstede ikke-eksklusive licenser til tredjeparter til at udnytte de fællesejede resultater, uden ret til at give underlicenser, under forudsætning af at:
a)
de andre medejere på forhånd underrettes herom
b)
de andre medejere får en rimelig kompensation.
3. Hvis ansatte eller andet personale, der arbejder for en deltager, kan gøre krav på rettighederne over de opnåede resultater, sørger den pågældende deltager for, at disse rettigheder kan udøves på en måde, der er forenelig med deltagerens forpligtelser i medfør af tilskudsaftalen.
Artikel 42
Beskyttelse af resultater
1. Hvis resultaterne kan eller med rimelighed må forventes at kunne udnyttes kommercielt eller industrielt, skal den deltager, som ejer disse resultater, undersøge muligheden for at beskytte dem. Deltageren skal, hvis det under omstændighederne er muligt, rimeligt og begrundet, beskytte dem tilstrækkeligt i en passende periode med en passende geografisk dækning og med behørig hensyntagen til egne berettigede interesser og de berettigede interesser, især kommercielle interesser, som de andre deltagere i den pågældende aktion har.
2. Hvis en deltager, der har modtaget EU-finansiering, ikke har til hensigt at beskytte sine resultater af andre årsager end uforenelighed med EU-lovgivningen eller national lov eller manglende potentiale til kommerciel eller industriel udnyttelse, og medmindre deltageren sigter på at overføre dem til en anden retlig enhed etableret i en medlemsstat eller associeret land med henblik på beskyttelse, underretter denne Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan herom, inden disse resultater formidles. Kommissionen, der handler på Unionens vegne, eller det relevante finansieringsorgan kan med den pågældende deltagers samtykke påtage sig ejerskabet over disse resultater og tage de nødvendige skridt til beskyttelse heraf.
Deltageren kan kun afvise dette, hvis vedkommende kan påvise, at det vil gøre betydelig skade på dennes berettigede interesser. Der må ikke finde formidling af disse resultater sted, før Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan har truffet en afgørelse om ikke at påtage sig ejerskab over resultaterne eller besluttet, at de vil påtage sig ejerskab og har truffet de nødvendige skridt til at sikre beskyttelse af resultaterne. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan træffer en sådan afgørelse uden unødig forsinkelse. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
3. Hvis en deltager, der har modtaget EU-finansiering, har til hensigt at ophøre med at beskytte resultaterne eller har til hensigt ikke søge forlængelsen af en sådan beskyttelse af andre årsager end manglende potentiale for kommerciel eller industriel udnyttelse inden for et tidsrum på højst fem år efter betalingen af saldoen, meddeler vedkommende dette til Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, som kan fortsætte eller forlænge beskyttelsen ved at overtage ejerskabet. Deltageren kan kun afvise dette, hvis vedkommende kan påvise, at det vil gøre betydelig skade på dennes berettigede interesser. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
Artikel 43
Udnyttelse og formidling af resultater
1. Alle deltagere, der har modtaget EU-finansiering, skal gøre deres bedste for at udnytte de resultater, som de ejer, eller få en anden retlig enhed til at udnytte dem, især ved overførsel og licensudstedelse i henhold til artikel 44.
Eventuelle supplerende udnyttelsesforpligtelser fastsættes i tilskudsaftalen. I tilfælde af forskning, der har potentiale til at imødekomme væsentlige samfundsmæssige udfordringer, kan supplerende udnyttelsesforpligtelser omfatte licensudstedelse på ikke-eksklusive vilkår. Sådanne supplerende forpligtelser anføres i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
2. Med forbehold af restriktionerne som følge af beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, sikkerhedsregler eller berettigede interesser formidler deltagerne på egnede måder deres egne resultater så hurtigt som muligt. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
Eventuelle supplerende formidlingsforpligtelser fastsættes i tilskudsaftalen og anføres i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
Hvis resultaterne formidles via videnskabelige publikationer, gælder den frie brugsret på de vilkår og betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen. Omkostninger i forbindelse med fri brugsret til videnskabelige publikationer, der er et resultat af forskning finansieret under Horisont 2020, som afholdes i den tidsperiode, aktionen varer, er berettiget til godtgørelse på de betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen. Under behørig hensyntagen til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1291/2013 fastsætter tilskudsaftalen ikke betingelser vedrørende fri brugsret til publikationer, som vil medføre yderligere omkostninger til offentliggørelse efter en aktions afslutning.
For så vidt angår formidlingen af forskningsdata kan der i tilskudsaftalen som led i den frie brugsret til og bevarelsen af forskningsdata fastsættes vilkår og betingelser, hvorpå der gives fri brugsret til sådanne resultater, især inden for EFR's frontlinjeforskning og forskning vedrørende fremtidige og fremspirende teknologier (FET) eller andre relevante områder, og idet deltagernes berettigede interesser og eventuelle begrænsninger, som skyldes databeskyttelsesregler, sikkerhedsregler eller intellektuelle ejendomsrettigheder, tages i betragtning. I sådanne tilfælde skal det i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen anføres, om forskningsdata skal formidles ved hjælp af fri brugsret.
De andre berørte deltagere skal have forudgående meddelelse om alle formidlingsaktiviteter. De andre deltagere kan, når de har modtaget meddelelsen, gøre indsigelse, hvis de finder, at deres berettigede interesser med hensyn til deres resultater eller baggrundsviden kan blive påført betydelig skade af den planlagte formidling. I så fald må formidlingen først finde sted, når der er taget passende skridt til at beskytte disse berettigede interesser. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
3. Med henblik på den overvågning og formidling, der foretages af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, skal deltagerne fremlægge alle oplysninger om deres udnyttelses- og formidlingsrelaterede aktiviteter og fremlægge alle nødvendige dokumenter i overensstemmelse med betingelserne i tilskudsaftalen. Disse oplysninger gøres offentligt tilgængelige med forbehold af de berettigede interesser hos de deltagere, der fremlægger oplysningerne. Tilskudsaftalen skal bl.a. fastsætte frister for så vidt angår sådanne indberetningsforpligtelser.
4. Alle patentansøgninger, standarder, publikationer eller anden formidling, herunder i elektronisk form, af relevans for resultaterne skal om muligt omfatte en erklæring, som også kan omfatte visuelle midler, om, at aktionen har modtaget finansieringsstøtte fra EU. Erklæringens udformning fastsættes i tilskudsaftalen.
Artikel 44
Overdragelse af resultater og licensudstedelse
1. Hvis en deltager overdrager ejendomsretten til sine resultater, skal vedkommende overdrage sine pligter i henhold til tilskudsaftalen i form af disse resultater til erhververen, herunder pligten til give dem videre ved en eventuel senere overdragelse.
Med forbehold af de fortrolighedsbestemmelser, der hidrører fra love eller bestemmelser om fusioner og overtagelser, hvor de øvrige deltagere stadig har brugsret til eller stadig kan anmode om brugsret til de resultater, der overdrages, skal en deltager, der har til hensigt at overdrage resultaterne, på forhånd give de andre deltagere meddelelse herom sammen med tilstrækkelige oplysninger om den planlagte nye ejer af resultaterne, så de andre deltagere kan analysere virkningerne af den planlagte overførsel på den mulige udøvelse af deres brugsret.
Efter meddelelsen kan deltagerne modsætte sig overdragelse af ejendomsretten, hvis de kan påvise, at den foreslåede overdragelse vil påvirke udøvelsen af deres brugsret. Fremsættes en sådan indvending, finder den påtænkte overdragelse ikke sted, før der er opnået enighed mellem de berørte deltagere. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
De andre deltagere kan ved forudgående skriftlig aftale give afkald på deres ret til forudgående meddelelse og til at protestere mod overdragelse af ejendomsret fra en deltager til en nærmere bestemt tredjepart.
2. Forudsat at brugsretten til resultaterne kan udøves, og at den deltager, der ejer resultaterne, opfylder alle yderligere udnyttelsesforpligtelser, kan denne udstede licenser eller på anden måde give andre retlige enheder ret til at udnytte dem, også med eksklusive rettigheder. Eksklusivlicenser til resultater kan udstedes med forbehold af, at alle øvrige berørte deltagere giver deres samtykke til, at de giver afkald på deres brugsret hertil.
3. Hvad angår resultater frembragt af deltagere, der har modtaget EU-finansiering, kan det i tilskudsaftalen fastsættes, at Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan kan modsætte sig, at ejerskabet overdrages, eller at der udstedes eksklusivlicens til en tredjepart, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med Horisont 2020, hvis dette efter deres opfattelse ikke er i overensstemmelse med interessen i at udvikle Unionens økonomiske konkurrenceevne eller er uforeneligt med Unionens etiske principper eller sikkerhedshensyn.
I disse tilfælde kan overdragelsen af ejendomsret og udstedelsen af eksklusivlicens først finde sted, når der er truffet sikkerhedsforanstaltninger til Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans tilfredshed.
Tilskudsaftalen kan eventuelt fastsætte, at Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan skal underrettes på forhånd om sådanne overdragelser af ejendomsret eller udstedelsen af eksklusivlicens. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
Afdeling II
Brugsret til baggrundsviden og resultater
Artikel 45
Baggrundsviden
Deltagerne definerer deres baggrundsviden for aktionen i en skriftlig aftale.
Artikel 46
Principper om brugsret
1. Anmodning om at udøve eller give afkald på brugsret skal ske skriftligt.
2. Brugsret omfatter ikke retten til at udstede underlicenser, medmindre ejeren af de resultater eller den baggrundsviden, der anmodes om brugsret til, har givet sit samtykke.
3. Deltagere i den samme aktion skal underrette hinanden, før de tilslutter sig tilskudsaftalen, om eventuelle juridiske restriktioner eller begrænsninger for at give brugsret til deres baggrundsviden. I aftaler om baggrundsviden, der derefter indgås af en deltager, skal det sikres, at brugsretten kan udøves.
4. En deltagers pligt til at give brugsret ifølge betingelserne og bestemmelserne i tilskudsaftalen indskrænkes ikke af at dennes deltagelse i aktionen ophører.
5. Konsortieaftalen kan fastsætte, at såfremt en deltager misligholder sine forpligtelser, og en sådan misligholdelse ikke udbedres, har en sådan misligholdende deltager ikke længere brugsret.
Artikel 47
Brugsret med henblik på gennemførelse
1. En deltager har brugsret til en anden deltagers resultater inden for den samme aktion, hvis deltageren har brug for disse resultater for at udføre sit arbejde i forbindelse med aktionen.
Denne brugsret gives royaltyfrit.
2. En deltager har brugsret til en anden deltagers baggrundsviden inden for den samme aktion, hvis deltageren har brug for denne baggrundsviden for at udføre sit arbejde i forbindelse med aktionen, med forbehold af restriktionerne og begrænsningerne i artikel 43, stk. 3.
Denne brugsret gives royaltyfrit, medmindre deltagerne har aftalt andet før deres tiltrædelse af tilskudsaftalen.
Artikel 48
Brugsret med henblik på udnyttelse
1. En deltager har brugsret til en anden deltagers resultater inden for den samme aktion, hvis deltageren har brug for disse resultater for at udnytte sine egne resultater.
Hvis der er enighed om det, gives denne brugsret på rimelige vilkår.
2. En deltager har brugsret til en anden deltagers baggrundsviden inden for den samme aktion, hvis deltageren har brug for denne baggrundsviden for at udnytte sine egne resultater, med forbehold af begrænsningerne i artikel 46, stk. 3.
Hvis der er enighed om det, gives denne brugsret på rimelige vilkår.
3. En associeret enhed, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, har også brugsret, medmindre andet er fastsat i konsortieaftalen, til resultater og med forbehold af begrænsningerne i artikel 46, stk. 3, til baggrundsviden på rimelige betingelser, hvis deltageren har brug for disse resultater og denne baggrundsviden for at udnytte de resultater, der er frembragt af den deltager, som den er associeret med. En sådan brugsret skal begæres og erhverves direkte fra den deltager, der ejer disse resultater eller denne baggrundsviden, medmindre andet er fastsat i overensstemmelse med artikel 46, stk. 2.
4. Anmodninger om brugsret efter stk. 1, 2 eller 3 kan fremsættes i indtil et år efter aktionens ophør, medmindre deltagerne fastsætter en anden tidsfrist.
Artikel 49
Unionens og medlemsstaternes brugsret
1. Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer skal med det behørigt begrundede formål at udvikle, gennemføre og overvåge Unionens politikker eller programmer som behørigt begrundet formål have brugsret alene til resultater fra deltagere, der har modtaget EU-finansiering. Brugsretten begrænses til ikkekommerciel og ikkekonkurrencemæssig brug.
Denne brugsret gives royaltyfrit.
2. For så vidt angår aktioner i forbindelse med det specifikke mål "sikre samfund - beskyttelse af Europa og dets borgeres frihed og sikkerhed" som fastlagt i bilag I, del III, til forordning (EU) nr. 1291/2013, har EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne og -agenturerne samt medlemsstaternes nationale myndigheder med henblik på at udvikle, gennemføre og overvåge deres politikker eller programmer på dette område den nødvendige brugsret til resultaterne fra de deltagere, der har modtaget EU-finansiering. En sådan brugsret begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig brug. En sådan brugsret gives royaltyfrit og efter bilateral aftale om fastsættelse af særlige betingelser, der har til formål at sikre, at denne ret kun bruges til det tilsigtede formål, og at der fastsættes relevante fortrolighedsbestemmelser. Denne brugsret omfatter ikke deltagerens baggrundsviden. Den medlemsstat, den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, der anmoder herom, underretter alle medlemsstaterne om sådanne anmodninger. Kommissionens sikkerhedsregler om klassificerede oplysninger finder anvendelse.
AFSNIT IV
SÆRBESTEMMELSER
Artikel 50
Priser
1. EU-finansiering kan ydes i form af priser som omhandlet i afsnit VII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012.
2. Tildeling af priser sker på betingelse af, at de relevante offentliggørelsesforpligtelser accepteres. Afsnit III i denne forordning finder anvendelse for så vidt angår formidlingen af resultater. Arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen kan indeholde særskilte forpligtelser vedrørende udnyttelse og formidling.
Artikel 51
Offentlige indkøb, prækommercielle offentlige indkøb og offentlige indkøb af innovative løsninger
1. Alle offentlige indkøb, som Kommissionen gennemfører på egne vegne eller sammen med medlemsstaterne, er underlagt reglerne om offentlige indkøb i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012.
2. EU-finansiering kan tage form af prækommercielle offentlige indkøb eller offentlige indkøb af innovative løsninger, der gennemføres af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan på egne vegne eller sammen med medlemsstaternes og de associerede landes ordregivende myndigheder.
Under procedurerne for offentlige indkøb:
a)
skal principperne om åbenhed, ikke-forskelsbehandling, ligebehandling, forsvarlig økonomisk forvaltning, proportionalitet, konkurrenceregler samt, hvis det er relevant, direktiv 2004/17/EF, 2004/18/EF og 2009/81/EF eller, hvis Kommissionen handler på egne vegne, forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 overholdes
b)
kan der fastsættes særlige betingelser - f.eks. for, hvor de indkøbte aktiviteter skal finde sted, hvilket dog for prækommercielle offentlige indkøb er begrænset til at omfatte medlemsstaternes territorium og territoriet for de lande, der er associeret med Horisont 2020 - når dette er behørigt begrundet i aktionens målsætning
c)
kan det tillades at foretage flere tildelinger af kontrakter inden for samme procedure (valg af flere leverandører)
d)
skal ordren tildeles den eller de bydende, der har afgivet det bud, der giver mest værdi for pengene.
3. Hvis andet ikke er angivet i forslagsindkaldelsen, tilhører de resultater, som frembringes ved offentlige indkøb foretaget af Kommissionen, Unionen.
4. Særbestemmelser vedrørende ejerskab, brugsret og licensudstedelse fastsættes i kontrakterne om prækommercielle offentlige indkøb for at sikre den bedste nyttiggørelse af resultaterne og for at undgå urimelige fordele. Den kontrahent, der frembringer resultater under prækommercielle offentlige udbud, ejer som minimum de medfølgende intellektuelle ejendomsrettigheder. De ordregivende myndigheder har som minimum royaltyfri brugsret til resultaterne til eget brug og ret til at udstede eller kræve, at de deltagende kontrahenter udsteder, ikkeeksklusive licenser til tredjeparter for at udnytte resultaterne under rimelige forhold uden ret til at give underlicenser. Hvis en kontrahent ikke udnytter resultaterne kommercielt inden for en vis periode efter den prækommercielle offentlige udbudsrunde fastsat i kontrakten, skal han overdrage ejerskabet til resultaterne til de tilbudsgivende myndigheder.
5. Særbestemmelser vedrørende ejerskab, brugsret og licensudstedelse fastsættes i kontrakterne om offentlige indkøb af innovative løsninger for at sikre den bedste nyttiggørelse af resultaterne og for at undgå urimelige fordele.
Artikel 52
Finansielle instrumenter
1. De finansielle instrumenter kan antage alle former omhandlet i - og skal gennemføres i overensstemmelse med - afsnit VIII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og kan kombineres indbyrdes samt med tilskud, der finansieres over Unionens budget, herunder forordning (EU) nr. 1291/2013.
2. Uanset artikel 140, stk. 6, andet afsnit, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 tildeles både indtægter og årlige tilbagebetalinger genereret af et finansielt instrument i henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013 i overensstemmelse med artikel 21, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, det pågældende finansielle instrument.
3. Uanset artikel 140, stk. 6, andet afsnit, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 tildeles både indtægter og årlige tilbagebetalinger genereret af finansieringsfaciliteten for risikodeling, der er oprettet i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF, og i opstartsfaseleddet af faciliteten for SMV'er i hurtig vækst og innovative SMV'er (GIF1), der er oprettet i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF, i overensstemmelse med artikel 21, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, de efterfølgende finansielle instrumenter under forordning (EU) nr. 1291/2013.
Artikel 53
SMV-instrument
1. Kun SMV'er kan deltage i forslagsindkaldelser under det SMV-specifikke instrument omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) nr. 1291/2013. De kan samarbejde med andre virksomheder og med forskningsinstitutioner eller universiteter.
2. Når en virksomhed er blevet godkendt som en SMV, antages det, at denne retlige status gælder i hele projektets forløb, selv i tilfælde, hvor virksomheden som følge af sin vækst senere overskrider de tærskler, der er fastsat i definitionen af en SMV.
3. I forbindelse med SMV-instrumentet eller tilskud fra finansieringsorganer eller fra Kommissionen, der er målrettet SMV'er, kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser især vedrørende ejerskab, brugsret, udnyttelse og formidling.
Artikel 54
Den hurtige vej til innovation
1. I henhold til artikel 7 kan alle retlige enheder deltage i en aktion under initiativet Den hurtige vej til innovation. Aktioner, der finansieres under dette initiativ, skal være innovationsaktioner. Indkaldelse under Den hurtige vej til innovation er åben for forslag inden for alle teknologiområder under det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi", der er beskrevet i bilag I, del II, punkt 1, til forordning (EU) nr. 1291/2013, eller inden for et af de specifikke mål under indsatsområdet "Samfundsmæssige udfordringer", der er beskrevet i bilag I, del III, punkt 1-7, til nævnte forordning.
2. Forslag kan indsendes når som helst. Kommissionen fastsætter tre tidsfrister om året for evaluering af forslagene. Perioden mellem en frist og undertegnelse af tilskudsaftalen eller meddelelse af tilskudsafgørelsen må ikke overstige seks måneder. Forslag prioriteres efter virkning, gennemførelsens kvalitet og effektivitet samt topkvalitet, idet kriteriet om virkning vægtes højest. Højst fem retlige enheder kan deltage i en aktion. Tilskudsbeløbet må ikke overstige 3 mio. EUR.
Artikel 55
Andre særbestemmelser
1. Tilskudsaftalen kan fastsætte særbestemmelser i forbindelse med aktioner, der omfatter sikkerhedsrelaterede aktiviteter, især vedrørende prækommercielle offentlige indkøb, offentlige indkøb af innovative løsninger, ændringer i konsortiets sammensætning, klassificerede oplysninger, udnyttelse, formidling, fri brugsret til forskningspublikationer, overdragelse af resultater og udstedelse af licenser for resultater.
2. I forbindelse med aktioner til støtte af eksisterende eller nye forskningsstrukturer kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser for brugerne af disse infrastrukturer og for brugernes adgang til disse.
3. I forbindelse med aktioner vedrørende EFR's frontlinjeforskning kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser, især vedrørende brugsret, mulighed for overdragelse og formidling eller forhold til deltagerne, forskerne og alle de parter, der er berørt af aktionen.
4. Tilskudsaftaler om støtte til forskeres uddannelse og mobilitet kan indeholde særbestemmelser om brugsret, ejerskab og forpligtelser vedrørende de forskere, der drager fordel af aktionen.
5. I forbindelse med samordnings- og støtteaktioner kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser vedrørende ejerskab, brugsret, udnyttelse og formidling af resultater.
6. I forbindelse med EIT's videns- og innovationsfællesskaber kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser især vedrørende ejerskab, brugsret, udnyttelse og formidling.
AFSNIT V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 56
Udøvelse af delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 1, stk. 3, tillægges Kommissionen i hele Horisont 2020's varighed.
3. Delegationen af beføjelser, jf. artikel 1, stk. 3, kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 1, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 57
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Forordning (EF) nr. 1906/2006 ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. Uanset stk. 1 berører denne forordning ikke fortsættelse eller ændringer, herunder helt eller delvist ophør, af de pågældende aktioner indtil deres afslutning eller indtil finansiel støtte ydet af Kommissionen eller finansieringsorganer i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF eller anden lovgivning, som gælder for denne bistand den 31. december 2013, og som fortsat vil gælde for de pågældende aktioner, indtil de er afsluttet.
3. Alle beløb fra deltagergarantifonden oprettet ved forordning (EF) nr. 1906/2006 samt alle rettigheder og forpligtelser overføres til fonden fra den 31. december 2013. De deltagere i aktioner under afgørelse nr. 1982/2006/EF, der indgår tilskudsaftaler efter den 31. december 2013, skal betale bidrag til fonden.
Artikel 58
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1290/2013/EU RENDELETE
(2013. december 11.)
a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014-2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikkére, 183. cikkére és 188. cikkének második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Számvevőszék véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) létrehozta a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot (2014-2020) (a továbbiakban: a Horizont 2020). A rendelet kiegészítéseképpen rendelkezni kell a Horizont 2020 keretében vállalt közvetett cselekvésekben való részvételre és az e tevékenységek eredményeinek hasznosítására és terjesztésére irányadó szabályokról.
(2)
A Horizont 2020 végrehajtásának célja, hogy közvetlenül hozzájáruljon Európa ipari vezető szerepének kivívásához, az európai gazdasági növekedéshez és foglalkoztatáshoz, valamint a polgárok jólétéhez, és meg kell felelnie annak a stratégiai jövőképnek, amelyet a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című közleménye felvázol, és amelyben a Bizottság a részvételi feltételek nagymértékű leegyszerűsítését vállalta.
(3)
A Horizont 2020-nak támogatnia kell a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológia szabad áramlását biztosító Európai Kutatási Térség kiépülését és működését azáltal, hogy - elsősorban koherens szabályok alkalmazása révén - megerősíti az együttműködést egyrészt az Unió és a tagállamok, másrészt az egyes tagállamok között.
(4)
Az e rendeletben meghatározott, a Horizont 2020-ra vonatkozó részvételi, hasznosítási és terjesztési szabályoknak kellőképpen figyelembe kell venniük az Európai Parlament által megfogalmazott 2010. november 11-i ajánlásokat a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről (5), valamint a Tanács által megfogalmazott, a kutatási keretprogramokhoz kapcsolódó adminisztratív és pénzügyi követelmények egyszerűsítésére vonatkozó ajánlásokat. A szabályoknak folytonosságot kell biztosítaniuk az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) keretében már bevezetett egyszerűsítő intézkedésekkel, be kell építeniük a szakértői csoportnak „A hetedik keretprogram időközi értékelése” című, 2010. november 12-i zárójelentésében megfogalmazott ajánlásokat, és a részvétel megkönnyítése, valamint a pénzügyi hibák számának visszaszorítása érdekében lehetővé kell tenniük a résztvevők adminisztratív terheinek a további csökkentését és a pénzügyi rendelkezések további egyszerűsítését. A szabályoknak emellett kellőképpen tükrözniük kell a Bizottság 2010. április 29-i„A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítése” című közleménye és az ezt követően 2011. február 9-én„Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” címmel közzétett zöld könyv nyomán megkezdődött vitafolyamatban a kutatóközösség részéről megfogalmazott aggályokat és javaslatokat is.
(5)
A Horizont 2020 időközi értékelése során értékelni kell az új finanszírozási modellt, beleértve annak a Horizont 2020 finanszírozási szintjeire, vonzerejére és a Horizont 2020-ban való részvételre gyakorolt hatását is.
(6)
A Bizottságnak vagy az érintett finanszírozó szervnek gondoskodnia kell arról, hogy a pályázati felhívások közzétételekor minden potenciális pályázónak megfelelő útmutatás és tájékoztatás álljon rendelkezésére.
(7)
A többi uniós finanszírozási programmal való koherencia biztosítása érdekében a Horizont 2020 végrehajtásának a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (8) összhangban kell történnie, kellően figyelembe véve a kutatási és innovációs tevékenységek sajátos jellegét.
(8)
Az 1982/2006/EK határozat által elfogadott kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007-2013), az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) által létrehozott versenyképességi és innovációs keretprogram hatálya alá, valamint a 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által létrehozott Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) hatáskörébe tartozó tevékenységek egyetlen egységes keretbe való szervezésével könnyebbé válik a részvétel, következetesebb eszközrendszer hozható létre, és növelhetők a tudományos és a gazdasági hatások, miközben elkerülhetők az indokolatlan átfedések és a szétaprózódottság. Ahhoz, hogy megkönnyítse a Horizont 2020 költségvetéséből uniós pénzügyi hozzájárulásban részesülő programokban való részvételt, ideértve az EIT, a közös vállalkozások és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 187. cikke alapján létrehozott más struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ 185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is, a létrehozandó koherens keretnek közös szabályok alkalmazásán kell alapulnia.
Ugyanakkor kellő rugalmasságot kell biztosítani és lehetővé kell tenni külön szabályok megalkotását arra az esetre, ha az adott tevékenység speciális igényei azt indokolttá teszik. Az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott szervezeteknek a rájuk vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott sajátos működési igényei kielégítése céljából a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell az érintett dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(9)
Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapjogokat és elveket. Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek összhangban kell lenniük mindennemű jog kötelezettséggel, így a nemzetközi joggal és a vonatkozó bizottsági határozatokkal, mint amilyen a Bizottság 2013. június 28-i közleménye (11) -, továbbá az alapvető etikai elvekkel, különösen a kutatás integritásának biztosítására való törekvéssel.
(10)
Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel összhangban elő kell segíteni a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét. A szabályok végrehajtásának összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. A szabályok végrehajtása kapcsán továbbá kellőképpen figyelembe kell venni az uniós jogalanyoknak a harmadik országok vonatkozó programjaiban való részvételére vonatkozó feltételeket is.
(11)
A szabályoknak olyan következetes, átfogó és átlátható rendszert kell alkotniuk, amely a lehető leghatékonyabb végrehajtást biztosítja, miközben figyelembe veszi annak szükségességét, hogy egyszerűsített eljárások révén a keretprogram összes résztvevője - és különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k)- számára egyszerű legyen a keretprogramban való részvétel. Az uniós pénzügyi támogatás többféle formában történhet.
(12)
Az átláthatóság elvével összhangban és a 966/2012/EU rendeletben és az 1268/2012/EU rendeletben rögzített követelményeknek megfelelő közzétételi módon túl a Bizottságnak a nyílt pályázati felhívásokat közzé kell tennie a Horizont 2020 weboldalain, a meghatározott információs csatornákon keresztül, és biztosítania kell a széles körű terjesztést a nemzeti kapcsolattartó pontok révén, kérésre pedig a kérelmező számára hozzáférhető formátumban is, ha ez kivitelezhető.
(13)
Az e rendeletben említett kiválasztási és elbírálási kritériumokat átlátható módon, valamint objektív és mérhető paraméterekre alapozva kell alkalmazni, figyelembe véve a Horizont 2020 átfogó célját, a jól működő Európai Kutatási Térség megvalósítását.
(14)
A teljes pályázati anyagok végső leadási határideje és a pályázókkal kötendő támogatási megállapodás aláírása, illetve a pályázók támogatási határozatról való értesítése között eltelt időszaknak általában véve rövidebbnek kell lennie a 966/2012/EU, Euratom rendeletben biztosítottnál. Kellően indokolt esetekben, valamint az Európai Kutatási Tanács cselekvéseinek esetében azonban ez az időszak hosszabb is lehet.
(15)
A Bizottságnak továbbra is törekednie kell arra, hogy amennyiben az IT-rendszerek fejlődése lehetővé teszi, egyszerűsítse az eljárásokat, például - az egyablakos ügyintézési rendszer kialakítása céljából - a résztvevői portál egységes belépési ponttá fejlesztése révén, amelyet a pályázati felhívások közzétételétől a pályázatok benyújtásán keresztül egészen a cselekvések végrehajtásáig használni lehetne. A rendszer értesítéseket is küldhet a pályázóknak arról, hogy a pályázatuk milyen fázisban van, valamint a pályázatra vonatkozó menetrendről.
(16)
A bizalmas és a minősített adatok kezelését az irányadó uniós jog és az intézmények belső szabályzatai, így különösen a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (12) szerint kell végezni, amely az EU minősített adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.
(17)
Mind általában, mind külön a Horizont 2020 keretében megvalósuló tevékenységekre meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit. Meg kell határozni különösen a résztvevők számára és székhelyére vonatkozó szabályokat. Azon tevékenységek esetében, amelyekben nem vesz részt tagállami székhelyű jogalany, törekedni kell az EUMSZ 173. és 179. cikkében meghatározott célkitűzések teljesítésére.
(18)
A 2001/822/EK tanácsi határozat (13) szerint a tengerentúli országok és területek jogalanyai jogosultak részt venni a Horizont 2020-ban, az abban megállapított külön feltételekre is figyelemmel.
(19)
A Bizottságnak a javaslatokra vonatkozó pályázati felhívások közzétételi időpontjának megállapításakor és az információkérésekkor figyelembe kell vennie a szokásos szabadságolási időszakokat, amennyiben lehetséges.
(20)
Elutasított javaslat estében a Bizottságnak értesítenie kell az érintett pályázókat.
(21)
Az egyes meghatározott tárgyú, javaslatokra vonatkozó pályázatok kialakításához világos és átlátható mechanizmusokat kell alkalmazni, amelyek egyenlő részvételi feltételeket biztosítanak, növelik a Horizont 2020 vonzerejét és a résztvevők számát.
(22)
A Bizottságnak a Horizont 2020-szal kapcsolatos valamennyi kérdésben a helyes hivatali magatartásra vonatkozó európai szabályzat elveivel összhangban kell eljárnia, amely szabályzatot a 2000/633/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (14) melléklete tartalmazza.
(23)
Helyénvaló megállapítani a Horizont 2020 keretében végzett tevékenységek résztvevői számára nyújtandó uniós finanszírozás feltételeit. A jelenlegi finanszírozási szabályok egyszerűbbé tétele érdekében olyan egyszerűsített költség-visszatérítési rendszert kell kialakítani, amely fokozottan támaszkodik az egyösszegű átalányra, az átalányfinanszírozásra és az egységköltség-alapú finanszírozásra.
(24)
Az e rendeletben említett visszatérítési ráták maximális rátáknak minősülnek egyrészt a nonprofit követelménynek és a társfinanszírozási elvnek való megfelelés, másrészt annak érdekében, hogy a résztvevők alacsonyabb mértéket is igényelhessenek. A szokásos visszatérítési rátának azonban elvben 100 %-nak vagy 70 %-nak kell lennie.
(25)
A technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása során figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait.
(26)
A kutatás és az innováció területén jelentkező egyes kihívások kezelése új finanszírozási formák, köztük pénzdíjak, kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés, innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés, a kkv-támogató eszköz vagy a gyorsított innovációt célzó cselekvés igénybevételét indokolja, amelyek kapcsán meg kell állapítani az irányadó különös szabályokat.
(27)
Annak érdekében, hogy a belső piacon működő valamennyi vállalkozás egyenlő feltételek mellett vehessen részt a piaci versenyben, a Horizont 2020 keretében történő finanszírozás szabályait az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban kell kialakítani, biztosítandó a közforrások felhasználásának eredményességét, továbbá megelőzendő az olyan piaci torzulásokat, mint például a magánforrások kiszorulása a finanszírozásból, nem hatékony piacszerkezet létrejötte vagy a nem hatékonyan működő cégek fennmaradása. Az innovációs tevékenységek finanszírozása esetében ügyelni kell arra, hogy mindez ne torzítsa a versenyt és ne járjon piaci beavatkozással, amennyiben az nem indokolt.
(28)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján a teljes finanszírozási ciklusra kiterjedően védeni kell, biztosítva a bizalom és az ellenőrzés közötti megfelelő egyensúlyt.
(29)
A 966/2012 /EU, Euratom rendelettel összhangban a szabályoknak meg kell teremteniük az alapot a kedvezményezettek által szokásosan követett költségszámítási gyakorlatok szélesebb körű elfogadásához.
(30)
Az 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) alapján létrehozott és a Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalap fontos védőmechanizmusnak bizonyult, amely csökkentette a kötelezettségeiket nem teljesítő résztvevők lejárt és vissza nem fizetett tartozásaival kapcsolatos kockázatokat. Ezért új résztvevői garanciaalapot (a továbbiakban: alap) kell létrehozni. A hatékonyabb irányítás és a résztvevők kockázatainak jobb fedezése érdekében az Alapnak az 1982/2006/EK határozattal, a 2006/970/Euratom tanácsi határozattal (16) és a2012/93/Euratom tanácsi határozattal (17) létrehozott programok hatálya alá tartozó tevékenységekre, valamint a Horizont 2020 és az 1314/2013/Euratom tanácsi rendelet (18) hatálya alá tartozó cselekvésekre egyaránt ki kell terjednie. Az Alap által nyújtott fedezet az uniós szervektől eltérő finanszírozó szervek által igazgatott programokra nem terjed ki.
(31)
Az átláthatóság fokozása érdekében közzé kell tenni azoknak a szakértőknek a névjegyzékét, akik e rendelet alkalmazása során a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szervek munkáját segítették. Arra az esetre, ha egy szakértő nevének nyilvános közzététele veszélybe sodorná az adott személy biztonságát vagy feddhetetlenségét, vagy indokolatlan módon sértené a magánélethez való jogát, lehetővé kell tenni a Bizottság, illetőleg a finanszírozó szerv számára, hogy eltekintsen a szóban forgó személy nevének közzétételétől.
(32)
A szakértők személyes adatainak feldolgozását a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) összhangban kell végezni.
(33)
Az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők az eredményeket megfelelő módon védjék, hasznosítsák és terjesszék, továbbá lehetővé kell tenniük, hogy Európa stratégiai érdekeinek védelmében a hasznosítás kapcsán további feltételek legyenek érvényesíthetők. Azoknak a résztvevőknek, amelyek uniós támogatásban részesültek, és elsősorban a Horizont 2020-hoz nem társult harmadik országokban kívánják a létrejövő eredményeket hasznosítani, a támogatási megállapodásnak megfelelően jelezniük kell, hogy az Uniós finanszírozás miként járul hozzá Európa általános versenyképességéhez (kölcsönösség elve).
(34)
Az olyan kutatások esetében, amelyek révén új gyógyászati technológia (például gyógyszer, vakcina és orvosdiagnosztika) jöhet létre, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy adott esetben az eredményeket azonnal hasznosítani és terjeszteni lehessen.
(35)
Bár a kutatás, a fejlesztés és az innováció, valamint a növekedés ösztönzésének céljából létrehozott uniós hitel- és tőkefinanszírozási eszközök sikeresnek mondhatók, a kockázatfinanszírozáshoz való hozzájutás továbbra is fontos kérdés, különösen az innovatív kkv-k esetében. A hitel- és tőkefinanszírozási eszközök lehető leghatékonyabb felhasználása érdekében lehetővé kell tenni együttes felhasználásukat és egyéb, az uniós költségvetésből, így például a „Horizont 2020-ból finanszírozott támogatásokkal együtt történő felhasználásukat. A Bizottságnak továbbá biztosítania kell egyrészt az 1982/2006/EK határozattal (a hetedik keretprogramról szóló határozattal) létrehozott kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus, másrészt az 1639/2006/EK határozattal (a versenyképességi és innovációs keretprogramról szóló határozattal) létrehozott, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott pénzügyi eszköznek a vállalkozások kezdeti életszakaszban történő finanszírozására szolgáló része (GIF 1) folytonosságát a Horizont 2020 által létrehozott jogutód hitel- és tőkefinanszírozási eszközökkel, azaz az „uniós hitel- és garancianyújtás a kutatás és az innováció számára”, illetve az „uniós tőkefinanszírozás a kutatás és az innováció számára” elnevezésű eszközökkel. Ennek megfelelően a pénzügyi eszközök által termelt bevételek és az utánuk járó törlesztések közvetlenül a Horizont 2020 által létrehozott pénzügyi eszközök bevételének minősülnek.
(36)
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a Horizont 2020 szerinti kkv-támogató eszköz, a Horizont 2020 és az 1287/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) által létrehozott COSME program által kínált pénzügyi eszközök, valamint a tagállamok által közösen létrehozott rendszerek és eszközök, például az Eurostars Közös Program (21) egymást kiegészítve működjenek.
(37)
A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében az 1906/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet az 1291/2013/EU rendelet alapján megvalósított közvetett cselekvésekben való részvétel különös szabályait állapítja meg, beleértve azokat a közvetett cselekvéseket is, amelyeket az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében finanszírozó szerv finanszíroz.
Ez a rendelet továbbá megállapítja az eredmények felhasználására és terjesztésére vonatkozó szabályokat.
(2) Az e rendeletben megállapított különös szabályokra is figyelemmel a 966/2012/EU, Euratom rendeletben és az 1268/2012/EU rendeletben foglalt szabályokat is alkalmazni kell.
(3) A 294/2008/EK rendelet vagy bármely, az EUMSZ 185. cikke alapján valamely finanszírozó szervet költségvetés-végrehajtási feladatokkal felruházó alap-jogiaktus megállapíthat az e rendeletben foglalt szabályoktól eltérő szabályokat. Az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott finanszírozó szerveknek a vonatkozó alap-jogiaktus keretében meghatározott sajátos működési igényei figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e finanszírozó szervek tekintetében az 56. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatban:
a)
a repüléstechnika területén létrehozott finanszírozó szervek által kiírt pályázatokban való részvétel feltételei, a résztvevők 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimális számának csökkentése céljából;
b)
a 10. cikk szerinti finanszírozási jogosultság, lehetővé teendő a bioalapú iparágak és az innovatív gyógyszerek területén létrehozott finanszírozó szervek számára, hogy a finanszírozási jogosultságot a résztvevők meghatározott típusaira korlátozzák;
c)
az eredmények felhasználására és terjesztésére vonatkozó olyan szabályok, amelyek révén az innovatív gyógyszerek területén létrehozott finanszírozó szervek:
i.
kiterjeszthetik a kapcsolt jogalanyokra, a vásárlókra és bármely jogutód jogalanyra azt a lehetőséget, hogy az eredményeket és a meglévő információkat és jogokat a támogatási megállapodással összhangban és a 44. cikk (1) és (2) bekezdésében említett egyéb résztvevők beleegyezése nélkül átruházzák vagy azok használati jogait átadják;
ii.
lehetővé tehetik egyedi megállapodások megkötését a 48. cikk (2)-(4) bekezdésében említett, a meglévő információkhoz és jogokhoz kereskedelmi hasznosítás céljából történő fejlesztési eredmények vagy maguknak az eredményeknek a kereskedelmi hasznosítása (közvetlen hasznosítás) céljából történő hozzáférésre vonatkozóan;
iii.
a 41. cikk (2) bekezdésében és a 45-48. cikkben említett szabályok kiegészítéseként rendelkezéseket vezethetnek be azon adatok, ismeretek és információk tulajdonjoga és az ezekhez való hozzáférés tekintetében, amelyek nem tartoznak valamely cselekvés célkitűzéseihez, és nem szükségesek a cselekvés megvalósításához és hasznosításához (sideground);
iv.
a 48. cikkben említett hasznosítási szabályokat a cselekvés megvalósítása (kutatási célú felhasználás) és a kereskedelmi hasznosítás céljából történő fejlesztési eredmények vagy maguknak az eredményeknek a kereskedelmi hasznosítása (közvetlen hasznosítás) mellett más célokra is kiterjeszthetik;
v.
a 46. cikk (2) bekezdésében említetteknek megfelelően konkrét kritériumokat határozhatnak meg a használati jog ugyanazon cselekvés két résztvevője közötti továbbadását illetően;
vi.
a 24. cikk (2) bekezdésében említett konzorciummegállapodásban meghatározott feltételek mellett a résztvevők, kapcsolt jogalanyaik és a hasznosítási engedély jogosultjának minősülő harmadik felek eredményekhez vagy meglévő információkhoz és jogokhoz való, a 46-48. cikkben említett hozzáférési jogát kiterjeszthetik a cselekvés megfelelő - többek között pénzügyi - feltételek melletti megvalósításán (kutatási célú felhasználás) és a kereskedelmi hasznosítás céljából való fejlesztési eredményeken vagy maguknak az eredményeknek a kereskedelmi hasznosításán (közvetlen hasznosítás) kívül más célokra is;
vii.
a 48. cikkben említetteknek megfelelően a közvetlen hasznosítást szolgáló hozzáférési jog megadását az érintett résztvevők közötti megállapodáshoz köthetik;
viii.
opcionálissá tehetik a 43. cikk (2) bekezdésében említett, szabad hozzáférésű tudományos publikációk révén történő terjesztést;
d)
a cselekvések finanszírozása, lehetővé téve az elektronikus alkatrészek és rendszerek területén létrehozott finanszírozó szerveknek, hogy a 28. cikk (3) bekezdésében meghatározottaktól eltérő visszatérítési rátát alkalmazzanak azokban az esetekben, amikor egy vagy több tagállam közösen finanszíroz egy résztvevőt vagy egy cselekvést.
Az e bekezdés első és második albekezdésében említettektől eltérő, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának i. vagy ii. pontja alapján költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízott finanszírozó szerv, amennyiben sajátos működési igényei szükségessé teszik, a Bizottság beleegyezésével alkalmazhat az e rendeletben meghatározottaktól eltérő szabályokat.
(4) Ez a rendelet nem alkalmazandó a Közös Kutatóközpont által megvalósított közvetlen cselekvésekre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
1. „hozzáférési jogok”: az eredmények vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó, e rendelettel összhangban megállapított feltételek mellett gyakorolható jogok;
2. „kapcsolt jogalany”: az a jogalany, amelyben egy résztvevő közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik, vagy amely közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik egy résztvevőben, vagy amely esetében e szervezet és a résztvevő ugyanazon közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt áll; a többségi befolyás a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott formák bármelyikét jelentheti;
3. „társult ország”: olyan harmadik ország, amely az 1291/2013/EU rendelet 7. cikkében meghatározottak szerint részes fele egy, az Unióval megkötött nemzetközi megállapodásnak;
4. „meglévő információk és jogok”: megjelenési formájától és jellegétől függetlenül minden olyan fizikai vagy virtuális adat, know-how vagy információ, ideértve minden olyan, például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogot is, amellyel i. a résztvevők rendelkeztek a cselekvéshez való csatlakozásukat megelőzően, amely ii. szükséges a közvetlen cselekvés megvalósításához vagy a cselekvés eredményeinek felhasználásához, és amelyet iii. a résztvevők a 45. cikknek megfelelően ekként megjelöltek;
5. „alap-jogiaktus”: a cselekvés jogalapját adó, az Unió intézményei által az EUMSZ 288. cikke szerinti rendelet, irányelv vagy határozat formájában elfogadott jogi aktus;
6. „innovációs cselekvés”: olyan cselekvés, amely elsősorban közvetlenül új, módosított vagy jobb minőségű termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és kialakításmódjának megtervezésére, elkészítésére irányul. Ide tartozhat a prototípusgyártás, a tesztelés, a demonstrációs tevékenységek, a kísérleti bevezetés, a nagyléptékű termékhitelesítés és a forgalomba hozatal;
7. „koordinációs és támogatási cselekvés”: olyan cselekvés, amely túlnyomórészt kísérő intézkedésekből, például szabványosításból, terjesztésből, figyelemfelkeltésből és kommunikációs, hálózatépítési, koordinációs vagy támogatási szolgáltatásokból, szakpolitikai párbeszédből, kölcsönös tanulásból és tanulmánykészítésből áll, ez utóbbiba beleértve az új infrastruktúra kiépítésére vonatkozó tanulmánytervek elkészítését is, és amely magában foglalhat olyan kiegészítő tevékenységeket is, amelyek a különböző országokban zajló programok közötti hálózatépítésre és koordinációra irányulnak;
8. „terjesztés”: az eredmények nyilvános közlése bármilyen arra alkalmas módon, beleértve - az alkalmazott médiumtól függetlenül - a tudományos publikációt is, de nem beleértve az eredmények oltalom alá helyezés és a hasznosítás céljából megvalósuló közlését;
9. „hasznosítás”: az eredmények felhasználása az adott cselekvéshez nem tartozó további kutatás keretében, illetve termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása és értékesítése, szolgáltatások kialakítása és nyújtása vagy szabványosítás során;
10. „méltányos és ésszerű feltételek”: megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket és a jogdíjmentességet is, figyelembe véve a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azon eredmények, illetve meglévő információk és jogok tényleges vagy potenciális értéke, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett hasznosítás területe, időtartama vagy egyéb jellemzői;
11. „finanszírozó szerv”: a Bizottságtól különböző, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett olyan szerv vagy hatóság, amelyre a Bizottság az 1291/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdése alapján költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott át;
12. „európai érdekű nemzetközi szervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;
13. „jogalany”: természetes személy, valamint a nemzeti jog, az Unió joga vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely az adott jog szerint annak minősül, jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat;
14. „nonprofit jogalany”: jogi formájából adódóan nonprofitnak minősülő jogalany, vagy olyan jogalany, amelynek nyereségéből a rá vonatkozó törvényi, jogszabályi kötelezettség értelmében a részvényesei, illetve tagjai nem részesedhetnek;
15. „résztvevő”: az 1291/2013/EU rendelet alapján cselekvést vagy annak valamely részét megvalósító olyan jogalany, amely e rendelet szerint az Unióval vagy más finanszírozó szervvel szemben jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik;
16. „program-társfinanszírozási cselekvés”: olyan cselekvés, amelynek finanszírozása olyan konkrét pályázati felhívásokhoz vagy programokhoz biztosított kiegészítő támogatás útján történik, amelyeket kutatási és innovációs programokat irányító, az uniós finanszírozó szervektől különböző szervezetek finanszíroznak. E cselekvés magában foglalhat olyan kiegészítő tevékenységeket is, amelyek a különböző országokban zajló programok közötti hálózatépítésre és koordinációra irányulnak;
17. „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán és többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatás-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól;
18. „innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés”: olyan közbeszerzés, amelyben az ajánlatkérő kereskedelmi forgalomban nagy volumenben be nem szerezhető termékek és szolgáltatások első vásárlójaként lép fel, és amely magában foglalhatja a megfelelőség tesztelését is;
19. „eredmények”: az adott cselekvés nyomán születő fizikai vagy virtuális eredmény, például adatok, ismeretek vagy információk, függetlenül azok formájától és természetétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok összessége, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is;
20. „kkv”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (22) meghatározottak szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásokat jelenti;
21. „munkaprogram”: a Bizottság által a 2013/743/EU tanácsi határozat (23) egyedi programot létrehozó határozat5. cikke értelmében az egyedi program végrehajtására elfogadott dokumentum;
22. „munkaterv”: az 1291/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében a „Horizont 2020 valamely meghatározott részének végrehajtásával megbízott finanszírozó szervek által elfogadott, a Bizottság munkaprogramjához hasonló dokumentum.
(2) E rendelet alkalmazásában az irányadó nemzeti jog értelmében jogi személynek nem minősülő személyt is jogalanynak kell tekinteni, amennyiben teljesülnek a 966/2012 /EU, Euratom rendelet 131. cikke (2) bekezdésében, valamint az 1268/2012/EU rendelet 198. cikkében megállapított feltételek.
(3) E rendelet alkalmazásában a támogatások végső címzettjei nem minősülnek finanszírozó szervnek.
3. cikk
Titoktartás
A végrehajtó megállapodásokban, határozatokban és szerződésekben megállapított feltételek betartása mellett, a minősített adatok védelmére és az azokhoz való hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályok kellő figyelembevételével bizalmasan kell kezelni a cselekvések keretében bizalmasan közölt adatokat, ismereteket és információkat.
4. cikk
Tájékoztatás
(1) A 3. cikk sérelme nélkül a Bizottság kérésre az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei, valamint bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely birtokában lévő hasznos információt a résztvevők által olyan cselekvés keretében létrehozott eredményekkel kapcsolatban, amely uniós finanszírozásban részesült, amennyiben mindkét következő feltétel teljesül:
a)
a kérdéses információk a közpolitika szempontjából lényegesek;
b)
a résztvevők nem adtak alapos és elegendő indokot a kérdéses információk visszatartására.
A „Biztonságos társadalmak - Európa és polgárai szabadságának és biztonságának védelme” különös célkitűzés alá tartozó cselekvések vonatkozásában a Bizottság kérésre az Unió intézményei, szervei, irodái vagy ügynökségei, valamint a tagállami nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsát bármely birtokában lévő hasznos információt a résztvevők által olyan cselekvés keretében létrehozott eredményekkel kapcsolatban, amely uniós finanszírozásban részesült. A Bizottság értesíti a résztvevőt az információ rendelkezésre bocsátásáról. Ha egy tagállam vagy uniós intézmény, szerv, iroda vagy ügynökség valamilyen információ közlését kéri, a Bizottság erről értesíti az összes tagállamot.
(2) Az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását. A tájékoztatás címzettje mindazonáltal köteles a megkapott információt bizalmasan kezelni, kivéve akkor, ha a kérdéses információ nyilvánosságra kerül vagy azt a résztvevők nyilvánosságra hozzák, vagy ennek hiányában, ha a kérdéses információt a részvevők titoktartásra vonatkozó feltételek kikötése nélkül bocsátották a Bizottság rendelkezésére. A minősített adatokra a Bizottság biztonsági szabályait kell alkalmazni.
5. cikk
Útmutatás és tájékoztatás a potenciális résztvevők számára
A 966/2012/EU, Euratom rendelettel és a 1268/2012/EU rendelettel összhangban a Bizottság az érintett finanszírozó szerv gondoskodik arról, hogy a pályázati felhívások közzétételekor minden potenciális pályázónak megfelelő útmutatás és tájékoztatás álljon rendelkezésére, beleértve különösen a vonatkozó támogatási megállapodás mintáját.
II. CÍM
RÉSZVÉTELI SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
6. cikk
A finanszírozás formái
A finanszírozás az 1291/2013/EU rendelet 10. cikkével összhangban a 966/2012/EU, Euratom rendeletben meghatározott formák bármelyike és azok bármely kombinációja, így különösen támogatás, pénzdíj, beszerzés és pénzügyi eszköz formájában nyújtható.
7. cikk
A cselekvésben való részvételre jogosult jogalanyok
(1) Amennyiben teljesülnek az e rendeletben megállapított feltételek a vonatkozó munkaprogramban vagy munkatervben megállapított esetleges további feltételekkel együtt, a cselekvésekben székhelyétől függetlenül bármely jogalany vagy nemzetközi szervezet részt vehet.
(2) A vonatkozó munkaprogram a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok esetében korlátozhatja a Horizont 2020-ban vagy annak meghatározott részeiben történő részvételt abban az esetben, ha a tagállami jogalanyoknak vagy harmadik országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyaiknak az adott harmadik ország kutatási és innovációs programjaiban való részvételére irányadó feltételek a Bizottság szerint sértik az Unió érdekeit.
(3) Ha azt biztonsági megfontolások indokolják, a vonatkozó munkaprogram vagy munkaterv kizárhatja a részvételből azokat a jogalanyokat, amelyek nem képesek kielégítő biztonsági garanciákat nyújtani, ideértve az érintett személyek biztonsági tanúsítványát is.
(4) A Közös Kutatóközpont a tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokéval megegyező jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a cselekvésekben.
8. cikk
Függetlenség
(1) Két jogalanyt egymástól függetlennek kell tekinteni, ha egyik sem rendelkezik közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással a másikban, és nem állnak ugyanazon közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a többségi befolyás különösen a következő formák bármelyikét öltheti:
a)
a kérdéses jogalany jegyzett tőkéje névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása;
b)
a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetlen vagy közvetett birtoklása.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők többségi befolyásnak:
a)
a jegyzett tőke névértékének több mint 50 %-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja;
b)
az adott jogalanyok felett ugyanaz a közjogi szerv gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.
II. FEJEZET
Támogatások
I. Szakasz
Odaítélési eljárás
9. cikk
Részvételi feltételek
(1) A következő minimumfeltételeket kell alkalmazni:
a)
minden cselekvésben legalább három jogalanynak kell részt vennie;
b)
mindhárom jogalany székhelyének más és más tagállamban vagy társult országban kell lennie; és
c)
a b) pontban említett jogalanyoknak a 8. cikk értelmében függetlennek kell lenniük egymástól.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában ha a résztvevők valamelyike a Közös Kutatóközpont, európai érdekű nemzetközi szervezet vagy az Unió joga alapján létrehozott jogalany, akkor úgy kell tekinteni, hogy e résztvevő székhelye olyan tagállamban vagy társult országban van, amely nem egyezik meg a cselekvés egyetlen másik résztvevőjének székhelye szerinti tagállammal vagy társult országgal sem.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, a minimumfeltétel egyetlen olyan jogalany részvétele, amelynek székhelye valamely tagállamban vagy társult országban van:
a)
az Európai Kutatási Tanács (EKT) hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén megvalósított cselekvések esetében;
b)
a kkv-támogató eszköz esetében, amennyiben a cselekvés egyértelmű uniós hozzáadott értéket képvisel;
c)
a program-társfinanszírozási cselekvésekben; és
d)
a munkaprogramban vagy munkatervben meghatározott más indokolt esetekben.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve a koordinációs és támogatási cselekvések és a képzési és mobilitási cselekvések esetében a minimumfeltétel egyetlen jogalany részvétele.
(5) Szükséges és megfelelően indokolt esetben a munkaprogramok és a munkatervek a sajátos szakpolitikai igényeknek vagy a cselekvés jellegének és céljainak megfelelően további, különösen a résztvevők számára, típusára vagy székhelyére vonatkozó feltételeket is meghatározhatnak.
10. cikk
Finanszírozási jogosultság
(1) Uniós finanszírozásban a következő résztvevők részesülhetnek:
a)
a tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező jogalany vagy az Unió joga alapján létrehozott jogalany;
b)
az európai érdekű nemzetközi szervezet;
c)
a munkaprogramban megjelölt, harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany.
(2) Ha a cselekvésnek olyan nemzetközi szervezet vagy harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany is résztvevője, amely az (1) bekezdés alapján nem részesülhet finanszírozásban, e nemzetközi szervezet vagy jogalany részére akkor nyújtható uniós finanszírozás, ha a következő feltételek közül legalább egy teljesül:
a)
a részvételt a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv a cselekvés megvalósítása szempontjából alapvetően fontosnak ítéli meg;
b)
a finanszírozásról kétoldalú tudományos és műszaki megállapodás vagy az Unió és a nemzetközi szervezet, illetőleg harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany esetében az Unió és a jogalany székhelye szerinti ország között létrejött más megegyezés rendelkezik.
11. cikk
Pályázati felhívások
(1) A 966/2012/EU, Euratom rendelettel és az 1268/2012/EU rendelettel összhangban pályázati felhívásokat kell közzétenni, figyelembe véve különösen az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség, valamint - a kutatási és az innovációs ágazat változatos természetéből adódóan - a rugalmasság követelményét.
(2) Kivételként és a 966/2012/EU, Euratom rendeletben (a költségvetési rendeletben) és az 1268/2012/EU rendeletben meghatározott további esetek sérelme nélkül nem kell pályázati felhívást közzétenni a munkaprogramokban vagy munkatervekben megjelölt jogalanyok által megvalósítandó koordinációs és támogatási cselekvések és program-társfinanszírozási cselekvések esetében akkor, ha a cselekvés nem tartozik pályázati felhívás tárgykörébe.
(3) A 966/2012/EU, Euratom rendeletben (a költségvetési rendeletben) és az 1268/2012/EU rendeletben foglalt vonatkozó szabályokkal összhangban a javaslatok elkészítéséhez kellő időt kell biztosítani, munkaprogram közzététele révén ésszerű időben előzetes tájékoztatást adva a közeljövőben kiírni szándékozott pályázati felhívásokról, és megfelelő időt hagyva a pályázat kiírása és a pályázatok benyújtási határideje között.
12. cikk
Harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel közösen közzétett pályázati felhívások
(1) Amennyiben egyértelmű az Unió számára jelentett hozzáadott érték, a közös érdekű, prioritást jelentő és várhatóan kölcsönös előnyökkel járó területeken megvalósuló cselekvések közös finanszírozása érdekében közös pályázati felhívások adhatók ki harmadik országokkal vagy azok tudományos és technológiai szervezeteivel vagy ügynökségeivel, valamint nemzetközi szervezetekkel. A pályázatok elbírálását és kiválasztását közösen megállapított közös elbírálási és kiválasztási eljárások útján kell végezni. Az elbírálási és kiválasztási eljárások során biztosítani kell a 966/2012/EU, Euratom rendelet VI. címében megállapított elvek érvényesülését, és a végrehajtásukkal megbízott, a felek által kijelölt független szakértőkből álló csoport összetételének kiegyensúlyozottnak kell lennie.
(2) Az uniós finanszírozásban részesülő jogalanyok kötelesek támogatási megállapodást kötni az Unióval vagy az érintett finanszírozó szervvel. A támogatási megállapodásnak tartalmaznia kell a szóban forgó résztvevők és a harmadik országbeli részt vevő érintett jogalanyok által elvégzendő munka leírását.
(3) Az uniós finanszírozásban részesülő jogalanyok kötelesek koordinációs megállapodást kötni azokkal a részt vevő jogalanyokkal, amelyek az érintett harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől finanszírozásban részesülnek.
13. cikk
Pályázatok
(1) Ha a munkaprogram, illetve munkaterv így rendelkezik, a pályázatoknak tartalmazniuk kell az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozó terv tervezetét.
(2) Az emberi embrionális őssejteken végzett kutatást előirányzó pályázatoknak - az adott eset körülményeinek megfelelően - tartalmazniuk kell az érintett tagállamok illetékes hatóságai által hozandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések, valamint a várható etikai jóváhagyások részletes ismertetését. Az emberi embrionális őssejtek kinyerésével összefüggésben az érintett intézményeket, szervezeteket és kutatókat az érintett tagállamok jogszabályaival összhangban szigorú engedélyezési eljárásoknak és ellenőrzéseknek kell alávetni.
(3) Az elbírálási, a kiválasztási és az odaítélési eljárásokból bármikor kizárható az a pályázat, amely sérti az alapvető etikai elveket vagy a vonatkozó jogszabályokat, vagy nem felel meg 743/2013/EU határozatban, a munkaprogramban, munkatervben vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek.
(4) Adott esetben, és ha a munkaprogram vagy a munkaterv előírja, a pályázatokban ismertetni kell, hogy a nemi alapú elemzés hogyan és milyen mértékben releváns a tervezett projekt tartalma szempontjából.
14. cikk
Etikai felülvizsgálat
(1) A Bizottság köteles szisztematikusan etikai vizsgálatnak alávetni azokat a pályázatokat, amelyek etikai kérdéseket vetnek fel. E vizsgálat során ellenőrizni kell az etikai elvek és a vonatkozó jogszabályok érvényesülését, továbbá az Unión kívül végzett kutatások esetében azt, hogy ugyanaz a kutatás engedélyezhető lett volna-e valamelyik tagállamban.
(2) A Bizottság az etikai felülvizsgálat folyamatát a lehető legátláthatóbbá teszi, és biztosítja, hogy e felülvizsgálatra időben sor kerüljön, lehetőleg elkerülve azt, hogy a dokumentumokat újból be kelljen nyújtani.
15. cikk
Kiválasztási és odaítélési kritériumok
(1) A benyújtott pályázatokat a következő odaítélési kritériumok alapján kell elbírálni:
a)
kiválóság;
b)
hatás;
c)
a végrehajtás minősége és hatékonysága.
(2) Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén megvalósított cselekvésekre irányuló pályázatokra egyedül az (1) bekezdés a) pontjában említett kritériumot kell alkalmazni.
(3) Az innovációs cselekvésekre irányuló pályázatok esetében az (1) bekezdés b) pontjában említett kritérium nagyobb súllyal vehető figyelembe.
(4) A munkaprogramban vagy munkatervben meg kell határozni az (1) bekezdésben előírt odaítélési kritériumok alkalmazásának részletes szabályait, valamint az alkalmazandó súlyokat és küszöbértékeket.
(5) Adott esetben, és ha a pályázati felhívások célkitűzéseivel összeegyeztethető, a Bizottság figyelembe veszi a 966/2012/EU, Euratom rendeletben és az 1268/2012/EU rendeletben előírt kétszakaszos benyújtási eljárás alkalmazásának lehetőségét.
(6) A pályázatokat az elbírálás eredményeinek megfelelően rangsorolni kell. A kiválasztást e rangsor alapján kell elvégezni.
(7) Az elbírálást független szakértők végzik.
(8) A 11. cikk (2) bekezdésében említett jogalanyok esetében vagy egyéb, kellően indokolt kivételes esetben az elbírálást a (7) bekezdéstől eltérve is lehet végezni. Minden ilyen elbírálás esetében a Bizottság részletesen tájékoztatja a tagállamokat az alkalmazott elbírálási eljárásról és annak eredményéről.
(9) Abban az esetben, ha az Uniótól igényelt finanszírozás összege eléri vagy meghaladja az 500 000 EUR-t, a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv, a nemzeti joggal összhangban álló eszközökkel,előzetesen ellenőrzi a koordinátor pénzügyi képességét. A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv ellenőrzi továbbá a koordinátor vagy más résztvevők pénzügyi képességét minden olyan esetben, amikor a rendelkezésre álló információk alapján kétely merül fel pénzügyi képességüket illetően.
(10) Nem kell ellenőrizni a pénzügyi képességeket azon jogalanyok esetében, amelyek pénzügyi életképességéért tagállam vagy harmadik ország garanciát vállalt, sem pedig a közép- és a felsőfokú oktatási intézmények vonatkozásában.
(11) A pénzügyi képességet bármely más jogalany is garantálhatja, ez esetben e jogalany pénzügyi képességét kell ellenőrizni az (9) bekezdés szerint.
16. cikk
Az elbírálás felülvizsgálata
(1) A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv átlátható elbírálás-felülvizsgálati eljárást alakít ki azon résztvevők számára, amelyek úgy ítélik meg, hogy pályázatuk elbírálása nem az e rendeletben, a vonatkozó munkaprogramban, munkatervben vagy a pályázati felhívásban megállapított eljárások betartásával történt.
(2) A felülvizsgálati kérelemnek egyetlen meghatározott pályázatra kell vonatkoznia; a kérelmet a pályázat koordinátora nyújthatja be legfeljebb harminc nappal azt követően, hogy a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv tájékoztatta a koordinátort az elbírálás eredményeiről.
(3) A (2) bekezdésben említett kérelmet a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv vizsgálja meg. A vizsgálat csak az elbírálással összefüggő eljárási kérdésekre terjedhet ki, a pályázat érdemét nem érintheti.
(4) Az elbírálással összefüggő eljárási kérdésekről a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv dolgozóiból álló elbírálás-felülvizsgáló bizottság alkot véleményt. A bizottság elnökének a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv egy olyan tisztviselőjének kell lennie, aki nem a pályázati felhívásért felelős szervezeti egységnél dolgozik. A bizottság a következő ajánlásokat fogalmazhatja meg:
a)
a pályázatot újból el kell bírálni, és ezt elsősorban a megelőző elbírálásban részt nem vett bírálóknak kell végeznie;
b)
az eredeti értékelést fenn kell tartani.
(5) A (4) bekezdésben említett ajánlás alapján a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv döntést hoz, és erről értesíti a pályázat koordinátorát. Döntését a Bizottság, illetve az érintett finanszírozó szerv indokolatlan késedelem nélkül hozza meg.
(6) A felülvizsgálat nem késleltetheti a felülvizsgálati kérelemmel nem érintett pályázatok kiválasztására irányuló eljárást.
(7) A felülvizsgálat nem sérti a résztvevő azon jogát, hogy éljen az Unió jogában biztosított más lehetőségekkel.
17. cikk
Információkérés és panasztétel
(1) A Bizottság gondoskodik egy olyan eljárás meglétéről, amelynek révén a résztvevők információt kérhetnek vagy panaszt tehetnek a Horizont 2020-ban való részvételükkel kapcsolatban.
(2) A Bizottság gondoskodik róla, hogy az aggályok, kérelmek és panaszok jelzésének módjára vonatkozó tájékoztatás minden résztvevő számára hozzáférhető legyen, és az Interneten is közzétegyék.
18. cikk
Támogatási megállapodás
(1) A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben e rendeletnek megfelelően megállapodásmintákat dolgoz ki a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv és a résztvevők közötti támogatási megállapodásokhoz. Ha szükségessé válik a támogatásimegállapodás-minta jelentős módosítása, akkor a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a megfelelő módon módosítja azt.
(2) A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv támogatási megállapodást köt a résztvevőkkel. Alaposan meg kell indokolni, ha a támogatási megállapodás aláírása előtt valamely résztvevő kilépésére vagy másikkal való felváltására kerül sor.
(3) A támogatási megállapodásban meg kell határozni a résztvevők, valamint e rendelettel összhangban vagy a Bizottság, vagy az érintett finanszírozó szerv jogait és kötelezettségeit. A támogatási megállapodásban meg kell határozni azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a cselekvés megvalósítása közben válnak résztvevővé, valamint a konzorcium-koordinátor szerepét és feladatait is.
(4) Az e rendeletben meghatározott jogokon és kötelezettségeken túlmenően a támogatási megállapodás - a munkaprogramban vagy munkatervben rögzített követelmény alapján - a hozzáférési jogokkal, a hasznosítással és a terjesztéssel összefüggésben meghatározhat további, az egyes résztvevőkre vonatkozó jogokat és kötelezettségeket.
(5) A támogatási megállapodásnak adott esetben a lehetséges mértékben tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló bizottsági ajánlásban meghatározott, a kutatási integritásra vonatkozó, valamint a szellemi tulajdon kezeléséről a tudásátadás során, valamint az egyetemeknek és más állami kutatószervezeteknek szóló gyakorlati útmutatóról szóló bizottsági ajánlásban meghatározott általános elveket, valamint az 1291/2013/EU rendelet 16. cikkében meghatározott, a nemek közti egyenlőségre vonatkozó elvet.
(6) A támogatási megállapodásnak adott esetben tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket, amelyek biztosítják az etikai elvek tiszteletben tartását, ideértve a független etikai bizottság felállítását is, továbbá rendelkeznie kell a Bizottságnak a független szakértők által végzendő etikai audit végrehajtására vonatkozó jogáról.
(7) Kellően indokolt esetben egyes cselekvések konkrét támogatása keretpartnerségbe illeszkedhet a 966/2012/EU, Euratom rendelettel és az 1268/EU rendelettel összhangban.
19. cikk
Támogatási határozatok
Adott esetben, és ha kellően indokolt, a Bizottság - a 966/2012/EU, Euratom rendelet 121. cikke (1) bekezdésének megfelelően - vagy az érintett finanszírozó szerv támogatási megállapodás megkötése helyett támogatási határozatról tehet értesítést. A támogatási határozatra e rendeletnek a támogatási megállapodásra vonatkozó rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.
20. cikk
A támogatás odaítéléséhez szükséges idő
(1) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 128. cikkének (2) bekezdésével összhangban a pályázati felhívások meghatározzák azt a tervezett időpontot, ameddig az összes pályázót tájékoztatni kell a pályázatuk elbírálásának eredményéről, valamint a támogatási megállapodások aláírásának vagy a támogatási határozatokról való értesítésnek a tervezett időpontját.
(2) Az (1) bekezdésben említett időpontokat az alábbi időtartamok alapján kell megállapítani:
a)
valamennyi pályázónak a pályázata tudományos elbírálásának eredményéről történő tájékoztatása esetében a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb öt hónap;
b)
a támogatási megállapodások pályázókkal történő aláírása vagy a támogatási határozatokról való értesítésük esetében a pályázat sikerességéről való tájékoztatás időpontjától kezdődően legfeljebb három hónap.
(3) A (2) bekezdésben említett időtartamokat túl lehet lépni az EKT cselekvései esetében és olyan kivételes, kellően indokolt esetben - különösen összetett cselekvések esetén -, amikor nagyszámú pályázat érkezett be, vagy ha a pályázók ezt kérik.
(4) A résztvevőknek kellő időt kell biztosítani a támogatási megállapodás aláírásához szükséges információk és dokumentáció benyújtására. A Bizottság döntéseit a lehető legrövidebb időn belül hozza meg, és a lehető legrövidebb időn belül kér tájékoztatást. Amennyiben lehetséges, el kell kerülni azt, hogy a dokumentumokat újból be kelljen nyújtani.
21. cikk
A támogatás kifizetéséhez szükséges idő
A résztvevők számára a kifizetést a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban időben kell folyósítani. A kifizetés koordinátor részére történt folyósítását követően a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv értesíti erről a résztvevőket.
22. cikk
Biztonságos elektronikus rendszer
Az 1268/2012/EU rendelet 179. cikkében meghatározottak szerint a résztvevőkkel folytatott bármely kommunikáció - ideértve a támogatási megállapodások megkötését, a támogatási határozatokról való értesítést és ezek bármely módosítását - történhet a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv által létrehozott elektronikus információcsere-rendszeren keresztül.
II. Szakasz
Megvalósítás
23. cikk
A cselekvések megvalósítása
(1) A résztvevők a cselekvést az e rendeletben, a 966/2012/EU, Euratom rendeletben, az 1268/2012/EU, Euratom rendeletben, az 2013/743/EU határozatban, a munkaprogramban vagy munkatervben, a pályázati felhívásban és a támogatási megállapodásban megállapított valamennyi feltétel betartása és valamennyi kötelezettség teljesítése mellett kötelesek végrehajtani.
(2) A résztvevők nem vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek e rendelettel vagy a támogatási megállapodással összeegyeztethetetlenek. Ha valamelyik résztvevő a cselekvés tartalmi megvalósításával kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, a többi résztvevő köteles teljesíteni kötelezettségeit anélkül, hogy bármilyen kiegészítő uniós finanszírozásban részesülnének, hacsak a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv ez alól kifejezetten felmentést nem ad. Amennyiben valamely résztvevő nem teljesíti fizetési kötelezettségét, a Bizottság a 39. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban átutalhatja a tartozás összegét a 38. cikkben említett résztvevői garanciaalapból a cselekvés koordinátorának. Minden egyes résztvevő pénzügyi felelőssége - a résztvevői garanciaalapra vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel - saját tartozására korlátozódik. A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv kellő időben tájékoztatást kapjon minden olyan eseményről, amely jelentős hatással lehet a cselekvés megvalósítására vagy az Unió érdekeire.
(3) A résztvevők kötelesek megvalósítani a cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű intézkedést megtenni. A résztvevőknek a szükséges időben és módon rendelkezniük kell a cselekvés megvalósításához szükséges erőforrásokkal. Amennyiben a cselekvés megvalósításához szükséges, a résztvevők a támogatási megállapodásban megállapított feltételek mellett a cselekvések keretében feladatokat bízhatnak harmadik felekre (az alvállalkozókat is ideértve), vagy harmadik felek által természetben rendelkezésre bocsátott erőforrásokat vehetnek igénybe. Az elvégzett munka vonatkozásában a résztvevő a Bizottsággal vagy az érintett finanszírozó szervvel, valamint a többi résztvevővel szemben felelősséggel tartozik.
(4) Alvállalkozók a cselekvés egyes elemeinek végrehajtása céljából csak a támogatási megállapodásban megjelölt esetekben vehetők igénybe, valamint olyan, kellően indokolt esetekben, amelyeket a támogatási megállapodás hatálybalépésének időpontjában nem lehetett egyértelműen előre látni.
(5) Alvállalkozóktól eltérő harmadik felek is végezhetnek el feladatokat a cselekvés keretében a támogatási megállapodás feltételeinek megfelelően. A támogatási megállapodásban meg kell jelölni a kérdéses harmadik felet és az általa elvégzendő feladatot.
E harmadik felek költségei akkor minősülnek támogatható költségnek, ha a harmadik fél a következő feltételek mindegyikének megfelel:
a)
ha résztvevő volna, jogosult volna finanszírozásra;
b)
a résztvevő kapcsolt jogalanya, vagy olyan jogi kapcsolat fűzi a résztvevőhöz, amely a cselekvésen túlmutató együttműködésre utal;
c)
személyét a támogatási megállapodás megjelöli;
d)
magára nézve kötelezőnek fogadja el a támogatási megállapodásnak a költségek támogathatóságával és a kiadások ellenőrzésével kapcsolatban a résztvevőre vonatkozó rendelkezéseit.
e)
amennyiben a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv ezt megköveteli, elfogadja, hogy a résztvevővel együtt egyetemlegesen felelős az Unió által nyújtott azon hozzájárulást illetően, amely a harmadik fél által elszámolt összegnek felel meg.
(6) Harmadik felek úgy is bocsáthatnak erőforrásokat a résztvevő rendelkezésére, hogy természetben járulnak hozzá a cselekvés megvalósításához. Az ilyen módon rendelkezésre bocsátott erőforrásokkal összefüggésben a harmadik félnél felmerülő költségek akkor minősülnek támogatható költségnek, ha teljesítik a támogatási megállapodásban foglalt feltételeket.
(7) A cselekvés a 966/2012/EU, Euratom rendeletben és az 1268/2012/EU rendeletben megállapított feltételekkel magában foglalhat harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatást. Ha a cselekvés célkitűzéseinek teljesítése úgy kívánja, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 137. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott határértékek túlléphetők.
(8) Amennyiben a munkaprogram vagy munkaterv úgy rendelkezik és a cselekvés megvalósítása úgy kívánja meg, a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24), a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) és a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) értelmében ajánlatkérő szervnek minősülő résztvevők által megvalósított cselekvés magában foglalhat kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló beszerzést, illetőleg irányulhat elsődlegesen ilyen beszerzésre. Ilyenkor a résztvevők által lebonyolított beszerzési eljárásokra alkalmazni kell az e rendelet 51. cikkének (2), (4) és (5) bekezdésében foglalt szabályokat.
(9) A résztvevők kötelesek betartani a cselekvés megvalósításának helye szerinti ország nemzeti jogának törvényi és rendeleti rendelkezéseit és etikai szabályait. A résztvevők a cselekvés megkezdése előtt kötelesek szükség esetén beszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottságok jóváhagyását.
(10) Az állatokat is érintő tevékenységeket az EUMSZ 13. cikkével összhangban, valamint a tudományos célra felhasznált állatokra vonatkozóan az Unió jogában és különösen a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27) előírt helyettesítési, csökkentési és tökéletesítési követelmény teljesítésével kell végezni.
24. cikk
Konzorcium
(1) A cselekvésben részt venni kívánó konzorcium tagjai koordinátort jelölnek ki maguk közül, akit, illetve amelyet meg kell nevezni a támogatási megállapodásban. A koordinátor az elsődleges kapcsolattartó pont a konzorcium tagjai között a Bizottsággal, illetve az érintett finanszírozó szervvel fenntartott kapcsolatban, kivéve, ha a támogatási megállapodás másként rendelkezik vagy a koordinátor nem teljesíti a támogatási megállapodás szerinti kötelezettségeit.
(2) A cselekvésben részt vevő konzorcium tagjai - a munkaprogramban vagy munkatervben vagy a pályázati felhívásban megjelölt, kellően indokolt esetek kivételével - kötelesek egymással belső megállapodást (a továbbiakban: konzorciummegállapodást) kötni, amely meghatározza a cselekvésnek a támogatási megállapodással összhangban történő megvalósítása tekintetében fennálló jogaikat és kötelezettségeiket. A Bizottság iránymutatást tesz közzé azon főbb kérdésekre vonatkozóan, amelyekre a résztvevők a konzorciummegállapodásokban kitérhetnek.
(3) A konzorciummegállapodás meghatározhatja többek között a következőket:
a)
a konzorcium belső szervezete;
b)
az uniós finanszírozás elosztása;
c)
az e rendelet III. címe I. fejezetében meghatározottakon és a támogatási megállapodás rendelkezésein túlmenően a terjesztés, a felhasználás és a hozzáférési jogok szabályai;
d)
a belső viták rendezésének módja.
e)
a résztvevők közötti felelősségi, kárrendezési és titoktartási szabályok.
A konzorciumi tagok a konzorciumon belül bármely megfelelőnek ítélt szabályt elfogadhatnak azzal a feltétellel, hogy az a támogatási megállapodással vagy e rendelettel nem ütközik.
(4) A konzorcium a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban javasolhatja új résztvevő csatlakozását, valamely résztvevő részvételének megszűnését vagy a koordinátor cseréjét, amennyiben a változás nem érinti a részvételi feltételek teljesülését, nem befolyásolja hátrányosan a cselekvés végrehajtását, és nem ellentétes az egyenlő bánásmód elvével.
III. Szakasz
A támogatás formái és a finanszírozás szabályai
25. cikk
A támogatás formái
A támogatás a 966/2012 /EU, Euratom rendelet 123. cikkében meghatározott formák bármelyikét öltheti, a cselekvés célkitűzéseinek figyelembevételével.
26. cikk
A költségek támogathatósága
(1) A költségek támogathatóságára vonatkozó feltételeket a 966/2012/EU, Euratom rendelet 126. cikke állapítja meg. A cselekvés keretében harmadik feleknél felmerülő költségek támogathatóságára e rendelet és a támogatási megállapodás rendelkezései irányadók.
(2) Nem minősülnek támogatható költségnek az (1) bekezdésben említett feltételeket nem teljesítő költségek, beleértve különösen az esetleges jövőbeli veszteségekre vagy ráfordításokra képzett céltartalékok, az árfolyamveszteségek, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségek, a más uniós cselekvés, tevékenység vagy program keretében visszatérített költségek, az adósság- és az adósságszolgálati költségek, valamint a túlzott vagy felelőtlen kiadások.
27. cikk
Támogatható közvetlen személyi költségek
(1) A 26. cikkben meghatározott feltételek sérelme nélkül a támogatható közvetlen személyi költségek nem haladhatják meg a cselekvés elvégzésével megbízott személyek javadalmazásának részét képező, a nemzeti jog vagy a munkaszerződés által előírt munkabérek, társadalombiztosítási hozzájárulások és egyéb költségek összegét.
(2) A 26. cikkben meghatározott feltételek sérelme nélkül a (3) bekezdésben meghatározott összeg erejéig támogatható közvetlen személyi költségnek tekinthető a nonprofit jogalanyokban tevékenykedő, a cselekvés elvégzésével megbízott résztvevő személyek részére nyújtott egyéb javadalmazás is, többek között a kiegészítő szerződések alapján fizetett összegek, a jellegüktől függetlenül, amennyiben eleget tesznek a következő további feltételeknek:
a)
a résztvevő rendes javadalmazási gyakorlatainak részét képezik, és kifizetésükre ugyanilyen típusú munka elvégzése vagy szakértelem nyújtása esetén következetesen sor kerül;
b)
a kiegészítő összegek kiszámítására szolgáló kritériumok objektívek és a résztvevő általánosan, az igénybe vett finanszírozás forrásától függetlenül alkalmazza őket.
(3) Az egyéb javadalmazás évente és személyenként 8 000 EUR erejéig támogatható. Azon személyek esetében, akik nem kizárólag a cselekvés megvalósításán dolgoznak, óránkénti korlát alkalmazandó. Az óránkénti korlátot 8 000 EUR és a 31. cikk szerint kiszámított éves munkaóraszám hányadosaként kell meghatározni.
28. cikk
A cselekvés megvalósítása
(1) A cselekvés finanszírozásának összege nem haladhatja meg az összes támogatható költségnek a cselekvés bevételeivel csökkentett összegét.
(2) A cselekvés bevételének kell tekinteni:
a)
a harmadik felek által pénzbeli és térítésmentes természetbeni hozzájárulások formájában a résztvevők rendelkezésére bocsátott olyan forrásokat, amelyeknek értékét a résztvevő támogatható költségként számolta el, amennyiben azokat a harmadik fél kifejezetten a cselekvés céljára történő felhasználásra bocsátotta rendelkezésre;
b)
a cselekvés által termelt jövedelmet, ide nem értve a cselekvés eredményeinek hasznosításából származó jövedelmet;
c)
a támogatási megállapodás alapján beszerzett javak eladásából származó jövedelmet a résztvevő által a cselekvés terhére eredetileg elszámolt költségek erejéig.
(3) Egy cselekvésen belül a támogatható költségekre egyetlen visszatérítési ráta alkalmazandó az azon belül finanszírozott minden résztevékenység esetében. A maximális visszatérítési rátát a munkaprogramban vagy a munkatervben kell megjelölni.
(4) A Horizont 2020 terhére nyújtott támogatás összege - a társfinanszírozás elvének sérelme nélkül - elérheti az összes támogatható költség 100 %-át.
(5) A Horizont 2020 terhére nyújtott támogatás összege legfeljebb a cselekvés összes támogatható költségének 70 %-ával egyezhet meg innovációs cselekvések és a program-társfinanszírozási cselekvés esetében.
Az innovációs cselekvések esetében a nonprofit jogalanyoknak nyújtható Horizont 2020 támogatás - a (3) bekezdéstől eltérve, a társfinanszírozási elv sérelme nélkül - elérheti a támogatható összköltség 100 %-át.
(6) Az e cikkben előírt visszatérítési rátákat azon cselekvések esetében is alkalmazni kell, amelyek egészére vagy egy részére átalányfinanszírozást, egységköltség-alapú finanszírozást vagy egyösszegű átalányt állapítottak meg.
29. cikk
Közvetett költségek
(1) A támogatható közvetett költségek összege az alvállalkozói szerződésekre fordított támogatható közvetlen költségek, a harmadik felek által rendelkezésre bocsátott és nem a kedvezményezetthez tartozó helyszíneken felhasznált erőforrások költségei, valamint a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás összege nélkül számított összes támogatható közvetlen költség 25 %-ával egyenlő.
(2) Ha a munkaprogram vagy munkaterv úgy rendelkezik, a közvetett költségek elszámolása - az (1) bekezdéstől eltérően - egy összegben vagy egységköltség-alapon is történhet.
30. cikk
A finanszírozási szintek értékelése
A Horizont 2020 időközi értékelésének ki kell terjednie az e rendelet 27., 28. és 29. cikkében meghatározott új finanszírozási szintekkel bevezetett különféle elemek hatására is, annak vizsgálata céljából, hogy az új megközelítés miatt kialakultak-e olyan, nemkívánatos helyzetek, amelyek a Horizont 2020 vonzerejét csökkentik.
31. cikk
A munkával töltött órák éves száma
(1) A támogatható személyi költségek csak azon személyek tényleges munkaidejére terjednek ki, akik közvetlenül a cselekvéshez tartozó munkát végeztek. A munkával töltött órák tényleges számát - általában munkaidő-nyilvántartás alapján - a résztvevőnek kell igazolnia.
(2) Nem szükséges munkaidő-nyilvántartást vezetni azon személyek esetében, akik kizárólag a cselekvés megvalósításán dolgoznak. Ilyenkor a résztvevő köteles nyilatkozatot aláírni arról, hogy az adott személy kizárólag a cselekvés megvalósításán dolgozott.
(3) A támogatási megállapodásnak:
a)
tartalmaznia kell a munkaidő-nyilvántartási rendszerre vonatkozó minimumkövetelményeket;
b)
lehetővé kell tennie a választást az éves munkaórák rögzített száma, valamint azon módszer alkalmazása között, amellyel meghatározható az éves munkaóraszám az órabérek kiszámításához, figyelembe véve a résztvevőnél alkalmazott rendes számviteli gyakorlatot.
32. cikk
Munkabérben nem részesülő kkv-tulajdonosok és munkabérben nem részesülő természetes személyek
A munkabérben nem részesülő kkv-tulajdonosok, valamint a munkabérben nem részesülő más természetes személyek a személyi költségeiket elszámolhatják egységköltség-alapon.
33. cikk
Egységköltség-alapú költségmeghatározás
(1) A966/2012/EU, Euratom rendelet 124. cikkével összhangban a Bizottság megállapíthat egységköltség-alapú költségmeghatározásra szolgáló módszereket, amelyek alapulhatnak:
a)
statisztikai adatokon vagy más objektív módon;
b)
a résztvevőre vonatkozó korábbi, ellenőrizhető adatokon.
(2) A támogatható közvetlen személyi költségek a résztvevő szokásos költségszámítási gyakorlata alapján meghatározott egységköltségek alapján akkor finanszírozhatók, ha az egységköltségekre valamennyi alábbi feltétel teljesül:
a)
számításuk a résztvevő általános könyvelésében rögzített összes tényleges személyi költség alapján történt, amely azonban előirányzott vagy becsült tényezők figyelembevételével, a Bizottság által meghatározott feltételek mellett a résztvevő által korrigálható;
b)
megfelelnek a 26. és a 27. cikkben foglaltaknak;
c)
teljesítik a haszonszerzés és a többszöri költségelszámolás tilalmára vonatkozó követelményt;
d)
számításuk a 31. cikkben megállapított szabályok kellő figyelembevételével történt.
34. cikk
Pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás
A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásnak a résztvevő által a tényleges költségek visszatérítése és a 33. cikk (2) bekezdése szerinti egységköltség-alapú visszatérítés formájában igényelt teljes támogatási összegre kell vonatkoznia, kivéve az egyösszegű átalány, átalányfinanszírozás és egységköltség alapján elszámolt, a résztvevő által a szokásos költségszámítással összhangban meghatározott költségeken kívül eső összegeket. Az igazolást csak akkor kell benyújtani, ha ez az összeg a támogatási összeg fennmaradó részének folyósítása iránti igény benyújtásakor eléri vagy meghaladja a 325 000 EUR-t.
35. cikk
Módszertanra vonatkozó igazolás
(1) Azok a résztvevők, amelyek a 33. cikk (2) bekezdéssel összhangban a közvetlen személyi költségeiket egységköltség-alapon számítják és igénylik vissza, módszertanra vonatkozó igazolást nyújthatnak be a Bizottságnak. A módszertannak teljesítenie kell a 33. cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeket, és meg kell felelnie a támogatási megállapodásban meghatározott követelményeknek.
(2) Ha a Bizottság egy módszertanra vonatkozó igazolást elfogadott, az 1291/2013/EU rendelet alapján finanszírozott valamennyi cselekvésre érvényes, és a résztvevő a költségek számítását és visszaigénylését a továbbiakban mindenkor e módszertan alapján köteles végezni. Ha a Bizottság a elfogadott egy módszertanra vonatkozó igazolást, akkor az elfogadott módszertannak nem tulajdoníthat szisztematikus vagy ismétlődő hibákat.
36. cikk
Az igazolásokat kiállító könyvvizsgálók
(1) A 34. és a 35. cikk alkalmazásában a pénzügyi kimutatásokra és a módszertanra vonatkozó igazolások kiállítására az a független könyvvizsgáló jogosult, aki a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (28) vagy hasonló tárgyú nemzeti jogszabállyal összhangban jogosult számviteli dokumentumokat jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálatnak alávetni, valamint az a kellő hozzáértéssel rendelkező, független köztisztviselő, akit az érintett nemzeti hatóságok feljogosítottak a résztvevővel kapcsolatos könyvvizsgálói feladatok elvégzésére, és aki a pénzügyi kimutatások elkészítésében nem működött közre.
(2) A Bizottság, az Európai Számvevőszék vagy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) kérésére a pénzügyi kimutatásokra és a módszertanra vonatkozó igazolást kiállító könyvvizsgáló köteles hozzáférést biztosítani azokhoz a háttérdokumentumokhoz és könyvvizsgálati munkaanyagokhoz, amelyeken a pénzügyi kimutatásokra vagy módszertanra vonatkozó igazolás kiállítása alapult.
37. cikk
Támogatások együttes igénybevétele
Az Unió költségvetéséből származó támogatásban részesülő cselekvés kaphat támogatást az 1291/2013/EU rendelet alapján is, a támogatások azonban nem fedezhetik ugyanazokat a költségelemeket.
IV. Szakasz
Garanciák
38. cikk
A résztvevői garanciaalap
(1) E rendelettel létrejön egy résztvevői garanciaalap (a továbbiakban: az Alap), amely - e rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban - a Bizottság által az 1982/2006/EK határozat és a Bizottság és a finanszírozó uniós szervek által a Horizont 2020 keretében támogatás formájában finanszírozott cselekvésekkel összefüggésben az Unió által visszakövetelt összegek visszafizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok fedezésére szolgál. Az Alap az 1906/2006/EK rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalap helyébe lép, és annak jogutódjaként tekintendő.
(2) Az Alapot a 39. cikk szerint kell működtetni. Az Alap vagyona után járó kamatot vissza kell forgatni az Alapba, és az kizárólag a 39. cikk (3) bekezdésében foglalt célokat szolgálhatja.
(3) Ha a kamatjövedelem nem elegendő a 39. cikk (3) bekezdésében körülírt műveletek fedezéséhez, akkor az Alap nem vehető igénybe, és a Bizottság vagy az érintett uniós finanszírozó szerv a tartozásokat közvetlenül a résztvevőktől vagy a harmadik felektől követeli vissza.
(4) Az Alapot úgy kell tekinteni, hogy a 966/2012/EU, Euratom rendelet értelmében elegendő garanciát képez. E cikk (3) bekezdésben körülírt eset kivételével a résztvevőktől nem fogadható el és nem követelhető meg további biztosíték vagy más garancia szolgáltatása.
(5) A Horizont 2020 alá tartozó tevékenységek azon résztvevői, amelyek kockázatát az Alap fedezi, a cselekvéshez nyújtott uniós finanszírozás 5 %-ának megfelelő összegű hozzájárulást fizetnek az Alapba. Azt az összeget, amellyel a résztvevők hozzájárultak az Alaphoz, a cselekvés végén a koordinátoron keresztül vissza kell fizetni a résztvevőknek.
(6) A Horizont 2020 időközi értékelése alapján a résztvevők (5) bekezdésben említett Alaphoz történő hozzájárulásának mértékét csökkenteni lehet.
39. cikk
Az alap műveletei
(1) Az Alapot az Unió kezeli, amelynek nevében - a támogatási megállapodásban meghatározandó feltételekkel összhangban, a résztvevők végrehajtási megbízottjaként - a Bizottság jár el.
A Bizottság vagy saját maga kezeli az Alapot, vagy az Alap pénzügyi kezelésével megbízza az Európai Beruházási Bankot vagy más arra alkalmas pénzügyi szervezetet (a továbbiakban: a letéteményes bank). A letéteményes bank az Alapot a Bizottság utasításainak megfelelően kezeli.
(2) A résztvevők által az Alapnak nyújtandó hozzájárulás az előfinanszírozás első részletéből levonható, és a nevükben az Alapba befizethető.
(3) Ha egy résztvevő tartozik az Európai Uniónak, a Bizottság - a kötelezettségét nem teljesítő résztvevővel szemben kiszabható szankciók sérelme nélkül - a következőképpen járhat el:
a)
a tartozás összegét az Alapból közvetlenül átutalhatja a cselekvés koordinátorának, vagy megbízhatja ezzel a letéteményes bankot. Ezt az átutalást a kötelezettségét nem teljesítő résztvevő részvételének megszűnése után kell végrehajtani, ha a cselekvés még nem fejeződött be, és a többi résztvevő vállalja, hogy a cselekvést az eredeti célok megtartásával megvalósítja. Az Alapból átutalt összeg uniós finanszírozásnak minősül;
b)
a szóban forgó összeget az Alaptól ténylegesen beszedheti.
A Bizottság az érintett résztvevővel vagy harmadik féllel szemben az Alap javára beszedési utalványt bocsát ki. A Bizottság e célból a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban beszedési határozatot fogadhat el.
(4) A beszedett összegek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 21. cikkének (4) bekezdése értelmében az Alap címzett bevételének minősülnek. Miután megtörtént minden olyan támogatás kifizetéseinek teljesítése, amelynek kockázatait az Alap fedezi, a Bizottság - a jogalkotó hatóság döntéseire is figyelemmel - behajtja az esetleges tartozásokat, és jóváírja őket az Európai Unió költségvetése javára.
III. FEJEZET
Szakértők
40. cikk
Független szakértők kijelölése
(1) A Bizottság és adott esetben a finanszírozó szervek a pályázatoknak a 15. cikkel összhangban történő elbírálására, valamint a következő kérdésekben való tanácsadásra és segítségnyújtásra független szakértőket jelölhetnek ki:
a)
a pályázatok elbírálása;
b)
az 1291/2013/EU rendelet, valamint a korábbi kutatási és/vagy innovációs programok hatálya alá tartozó cselekvések megvalósításának nyomon követése;
c)
az uniós kutatás- és innovációpolitika és az ilyen tárgyú programok - köztük a Horizont 2020 - végrehajtása, valamint az európai kutatási térség kiépítése és működtetése;
d)
a kutatási és innovációs programok értékelése;
e)
az uniós kutatás- és innovációpolitika tervezése, beleértve a jövőbeni programok kidolgozását is.
(2) A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik, tapasztalataik és ismereteik alapján kell kiválasztani. Ha a független szakértőnek minősített adatokkal kell dolgoznia, akkor kijelölésének előfeltétele a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte.
A független szakértőket a jelölteket tartalmazó adatbázis összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt pályázati felhívások, valamint az érintett szervezetek - például kutatóintézetek, egyetemek, kutatási intézmények, szabványügyi szervezetek, civil társadalmi szervezetek vagy vállalkozások - részére kiírt felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.
Ha szükségesnek ítéli, a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv kellően indokolt esetben, átlátható módon az adatbázisban nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező szakértőt is kiválaszthat független szakértőként.
A független szakértők kijelölésekor a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a különböző készségek, a tapasztalat és a tudás, a földrajzi sokféleség és nemek tekintetében a cselekvési területen uralkodó körülményekre figyelemmel kiegyensúlyozott összetételt érjen el a szakértői csoportokban és az elbírálást végző bizottságokban. Adott esetben ügyelni kell a közszféra és a versenyszféra egyensúlyára is.
A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv a független szakértők kijelöléséhez igénybe veheti tanácsadó testületek tanácsait. Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területét érintő cselekvések esetében a Bizottság a szakértőket az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsának előterjesztése alapján jelöli ki.
(3) A Bizottság gondoskodik róla, hogy amennyiben valamely szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban összeférhetetlenség áll fenn, ez a szakértő ne végezzen elbírálást, tanácsadást, illetve ne nyújtson segítséget a szóban forgó ügyben.
(4) Az 1268/2012/EU rendelet 287. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint a független szakértőkkel folytatott bármely kommunikáció - a kinevezésükről szóló szerződések megkötését és azok módosításait is ideértve - történhet a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv által létrehozott elektronikus információcsere-rendszeren keresztül.
(5) A személyes minőségükben kijelölt azon szakértők névsorát - szakterületükkel együtt -, akik az 1291/2013/EU rendelet és az 2013/743/EU határozat végrehajtásában a Bizottság és a finanszírozó szervek munkáját segítették, a Bizottság, illetőleg az érintett finanszírozó szerv internetes oldalain legalább évente egyszer közzé kell tenni. Ezen információk összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK rendelettel összhangban kell végezni.
III. CÍM
AZ EREDMÉNYEK HASZNOSÍTÁSÁRA ÉS TERJESZTÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Támogatások
I. Szakasz
Eredmények
41. cikk
Az eredmények tulajdonjoga
(1) Az eredmények azon résztvevő tulajdonát képezik, amely létrehozta azokat.
(2) Ha az eredményeket egy cselekvés több résztvevője közösen hozta létre, és nem lehet meghatározni, hogy a közös eredményekhez az egyes résztvevők pontosan mennyivel járultak hozzá, vagy ha a közös eredmények nem oszthatók fel a megfelelő szerzői jogi védelem megszerzése vagy fenntartása céljából, akkor a kérdéses eredmények az érintett résztvevők közös tulajdonát képezik. A tulajdonostársak a közös tulajdonból fakadó jogok megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről kötelesek - a támogatási megállapodásból fakadó kötelezettségeikkel összhangban - megállapodást kötni egymással. A tulajdonostársak megállapodhatnak abban, hogy felhagynak a tulajdonjogok közös gyakorlásával, és más megoldást választanak, például tulajdonrészüket egyetlen tulajdonosra ruházzák át azzal, hogy a többi résztvevő hozzáférési jogokat kap az eredmények létrejöttét követően.
Hacsak a közös tulajdonra vonatkozó megállapodás másként nem rendelkezik, mindegyik tulajdonostárs jogosult a közös tulajdont képező eredmények hasznosítására vonatkozóan a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni harmadik feleknek, ha betartja a következő feltételeket:
a)
a többi tulajdonostársat előzetesen értesíti;
b)
a többi tulajdonostársnak méltányos és ésszerű ellentételezést ad.
(3) Ha egy résztvevő alkalmazottja vagy egyéb, számára munkát végző fél a létrehozott eredményekkel kapcsolatban jogosult bizonyos jogokra igényt tartani, a résztvevő köteles biztosítani, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt kötelezettségeivel összeegyeztethető módon gyakorolhatók legyenek.
42. cikk
Az eredmények oltalma
(1) Az a résztvevő, amely kereskedelmi vagy ipari hasznosításra alkalmas - vagy ésszerű feltételezés szerint erre várhatóan alkalmassá váló - eredményeknek a tulajdonosa, köteles megvizsgálni az oltalom alá helyezés lehetőségeit. Amennyiben az adott körülmények között az lehetséges, a résztvevő ésszerű és indokolt, saját jogos érdekeinek, valamint a cselekvés többi résztvevője jogos érdekeinek, ezen belül különösen kereskedelmi érdekeinek kellő figyelembevételével köteles gondoskodni az eredmények megfelelő módon, megfelelő időtartamra és megfelelő területi hatállyal történő oltalmáról.
(2) Ha a résztvevő, amely uniós finanszírozásban részesült, az általa létrehozott eredményeket az oltalom alá helyezésüknek az Unió joga vagy a nemzeti jog alapján való lehetetlen voltától és a kereskedelmi vagy ipari hasznosításra való alkalmatlanságuktól eltérő okból nem kívánja oltalom alá helyezni, sem az oltalom alá helyezés céljából átruházni másik, tagállamban vagy társult országban letelepedett jogalanyra, köteles ezen eredmények mindennemű terjesztésének megkezdése előtt értesíteni a Bizottságot vagy az érintett finanszírozó szervet. A Bizottság az Unió nevében vagy az érintett finanszírozó szerv ilyen esetben az érintett résztvevő jóváhagyásával átveheti az ezen eredmények feletti tulajdonjogot, és megteheti a hatékony oltalmukhoz szükséges intézkedéseket.
A résztvevő csak akkor tagadhatja meg beleegyezését, ha igazolja, hogy jogos érdekei jelentős mértékű kárt szenvednének. Ezen eredményekre vonatkozóan mindaddig nem folytatható terjesztési tevékenység, amíg a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv határozatot nem hozott a tulajdonjog átvételéről vagy nem döntött a tulajdonjog átvételéről, és meg nem tette az oltalom biztosításához szükséges lépéseket. A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv e határozatát, illetve döntését indokolatlan késedelem nélkül hozza meg. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
(3) Ha a résztvevő, amely uniós finanszírozásban részesült, az eredményeknek az egyenleg kifizetését követő öt évet meg nem haladó időszakban történő kereskedelmi vagy ipari hasznosítására való alkalmatlanságától eltérő okból lemond az oltalomról, vagy nem kívánja meghosszabbíttatni az oltalom időtartamát, köteles értesíteni a Bizottságot vagy az érintett finanszírozó szervet, amely ilyen esetekben - a tulajdonjog átvétele mellett - fenntarthatja az oltalmat vagy meghosszabbíttathatja annak időtartamát. A résztvevő csak akkor tagadhatja meg beleegyezését, ha igazolja, hogy jogos érdekei jelentős mértékű kárt szenvednének. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
43. cikk
Az eredmények hasznosítása és terjesztése
(1) Minden olyan résztvevő, amely uniós finanszírozásban részesült, köteles minden tőle telhetőt megtenni annak érdekében, hogy a tulajdonában lévő eredményeket hasznosítsa vagy - különösen az eredmények átruházásával vagy azok használati jogának átadásával, a 44. cikkel összhangban - más jogalannyal hasznosíttassa.
Az esetleges további hasznosítási kötelezettségeket a támogatási megállapodásban kell meghatározni. Olyan kutatás esetében, amely potenciálisan eredményes lehet jelentős társadalmi problémák kezelésében, a további hasznosítási kötelezettségek közé tartozhat a használati jog nem kizárólagos átadása. Ezeket a további kötelezettségeket a munkaprogramban vagy a munkatervben is fel kell tüntetni.
(2) A szellemi tulajdon oltalmával, a biztonsági szabályokkal és a jogos érdekekkel kapcsolatos esetleges korlátozásokra is figyelemmel minden résztvevő köteles a tulajdonában lévő eredményeket a megfelelő módokon mihamarabb terjeszteni. A támogatási megállapodás erre vonatkozóan határidőket állapíthat meg.
Az esetleges további terjesztési kötelezettségeket a támogatási megállapodásban kell meghatározni és a munkaprogramban vagy a munkatervben is fel kell tüntetni.
Az eredmények tudományos publikációk formájában történő terjesztés esetében a szabad hozzáférést a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel kell lehetővé tenni. A Horizont 2020-ból finanszírozott kutatás eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való szabad hozzáférés valamely cselekvés ideje alatt felmerült költségei a támogatási megállapodás alapján visszatéríthetőek. Kellő figyelemmel az 1291/2013/EU rendelet 18. cikkére, a támogatási megállapodás nem határozhat meg olyan feltételeket a publikációkhoz való szabad hozzáférést illetően, amely a cselekvés lezárulását követően további publikációs kiadásokat eredményezne.
A kutatási adatok terjesztését illetően a támogatási megállapodás a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáféréssel és az adatok megőrzésével összefüggésben - különösen az EKT felderítő kutatásának hatáskörébe tartozó és a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákat érintő felderítő kutatás esetében és más megfelelő területeken és a résztvevők jogos érdekeit, valamint az adatvédelmi szabályokból, a biztonsági szabályokból vagy a szellemi tulajdonjogok védelméből fakadó korlátozásokat figyelembe véve - meghatározhatja az eredményekhez való szabad hozzáférés lehetővé tételére vonatkozó feltételeket. Ebben az esetben a munkaprogram, illetve munkaterv kitér arra, hogy kötelező-e a kutatási adatok szabad hozzáférés biztosítása révén történő terjesztése.
A terjesztésre irányuló minden egyes tevékenységről előzetesen értesíteni kell a többi résztvevőt. Az értesítést követően bármely résztvevő kifogással élhet, ha igazolja, hogy az eredményeihez vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei a tervezett terjesztési tevékenység következtében jelentés mértékű kárt szenvednének. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztési tevékenységre, ha e jogos érdekek védelme érdekében megfelelő lépések történtek. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
(3) A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv által végzendő nyomon követés és terjesztés céljára a résztvevők kötelesek a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban a hasznosítási és terjesztési tevékenységeikre vonatkozó minden szükséges információt és dokumentumot rendelkezésre bocsátani. Ezen információkat - az azt rendelkezésre bocsátó résztvevő jogos érdekeitől függően - nyilvánosságra kell hozni. A támogatási megállapodás többek között határidőket is megállapíthat e tájékoztatási kötelezettségre vonatkozóan.
(4) Az eredményekre vonatkozó szabadalmi bejelentésekben, szabványokban, kiadványokban és publikációkban, valamint minden más terjesztés során (az elektronikus formátumban történő terjesztést is ideértve) lehetőség szerint hivatkozni kell - esetleg vizuális módon is - arra, hogy a cselekvés az Uniótól pénzügyi támogatást kapott. E hivatkozás szabályait a támogatási megállapodásban kell meghatározni.
44. cikk
Az eredmények átruházása, a használati jogok átadása
(1) Ha valamelyik résztvevő az eredmények tulajdonjogát másra átruházza, az eredményekkel kapcsolatban a támogatási megállapodás értelmében rá háruló kötelezettségeket is át kell ruháznia az új tulajdonosra, beleértve az esetleges további tulajdonosokra való átruházásukra vonatkozó kötelezettséget is.
A fúziókra és a felvásárlásokra alkalmazandó törvényi és rendeleti rendelkezésekből fakadó titoktartási kötelezettségek sérelme nélkül abban az esetben, ha más résztvevők az átruházni kívánt eredményekre vonatkozóan még rendelkeznek hozzáférési joggal, vagy még kérhetik a hozzáférési jogok megadását, az eredményeket átruházni kívánó résztvevő köteles ezeket a résztvevőket előzetesen értesíteni, elegendő tájékoztatást adni nekik az eredmények leendő új tulajdonosáról, és ezáltal lehetővé tenni számukra, hogy felmérjék a tervezett átruházás hatásait hozzáférési jogaik esetleges gyakorlására.
Az értesítést követően bármely résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben, ha igazolja, hogy a tervezett átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogainak gyakorlásában. Ilyenkor az átruházásra mindaddig nem kerülhet sor, amíg az érintett résztvevők között megállapodás nem születik. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
A többi résztvevő előzetes írásos megállapodásban lemondhat az előzetes értesítéshez és a tulajdonjogának egy konkrétan megnevezett harmadik félre történő átruházásához kapcsolódó kifogáshoz való jogáról és.
(2) Amennyiben biztosítja az eredményekhez fűződő már meglévő hozzáférési jogok gyakorlásának lehetőségét, és amennyiben teljesülnek a hasznosításra vonatkozó esetleges további kötelezettségek, az eredmények tulajdonjogát gyakorló résztvevő jogosult bármely jogalanynak - akár kizárólagosan is - használati vagy az eredmények hasznosítására feljogosító más típusú engedélyt adni. Az eredményekre vonatkozóan kizárólagos engedély adható, azzal a feltétellel, hogy az összes többi érintett résztvevő beleegyezik, hogy lemond az azokra vonatkozó hozzáférési jogáról.
(3) Azon eredmények esetében, amelyeket olyan résztvevők hoztak létre, amelyek uniós finanszírozásban részesültek, a támogatási megállapodás előírhatja, hogy a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával vagy a kizárólagos használati engedély megadásával szemben, amennyiben az átruházás vagy az engedély megadása olyan harmadik felek részére történik, amelyek székhelye a Horizont 2020-hoz nem társult harmadik országok valamelyikében van, ha úgy ítéli meg, hogy az átruházás vagy az engedély megadása nem áll összhangban az Unió gazdasága versenyképességének fejlesztésére vonatkozó célkitűzéssel, vagy összeegyeztethetetlen az etikai elvekkel vagy biztonsági megfontolásokkal.
Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházására vagy a kizárólagos használati engedély megadására mindaddig nem kerülhet sor, ameddig a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv elegendőnek nem tartja a meghozandó védintézkedéseket.
A támogatási megállapodásban szükség esetén elő kell írni, hogy a tulajdonjog tervezett átruházásának vagy a kizárólagos használati engedély megadásának ilyen eseteiről a Bizottságot vagy az érintett finanszírozó szervet előzetesen értesíteni kell. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
II. Szakasz
Hozzáférési jogok a meglévő ismeretekhez és jogokhoz, valamint az eredményekhez
45. cikk
Meglévő információk és jogok
A résztvevők kötelesek tetszőleges formában írásos megállapodásban meghatározni az általuk végzett cselekvéshez tartozó meglévő információk és jogok körét.
46. cikk
A hozzáférési jogokra vonatkozó alapelvek
(1) A hozzáférési jogok gyakorlásának igénylését és a hozzáférési jogokról való lemondást írásba kell foglalni.
(2) Az eredmények vagy a meglévő információk és jogok tulajdonosának ellenkező értelmű nyilatkozata hiányában az említett igénylés alapján megadott hozzáférési jog nem terjed ki a használati jog továbbadásának jogára.
(3) A cselekvés résztvevői a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kötelesek tájékoztatni egymást mindazokról a jogi korlátokról vagy korlátozásokról, amelyek behatárolják a tulajdonukban lévő meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok megadását. Azokban a megállapodásokban, amelyeket a résztvevők a meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozóan ezt követően kötnek, a hozzáférési jogok gyakorlásának lehetőségét teljes körűen kell biztosítani.
(4) A cselekvésben való részvétel megszűnése nem érinti az adott résztvevő azon kötelezettségét, hogy a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel megadja a hozzáférést.
(5) A konzorciummegállapodás rendelkezhet úgy, hogy nem élvez többé hozzáférési jogokat az a résztvevő, amely a kötelezettségeit nem teljesíti és a mulasztást nem pótolja.
47. cikk
A megvalósítást szolgáló hozzáférési jogok
(1) A résztvevő jogosult hozzáférni a tevékenység másik résztvevőjének eredményeihez, ha ezen eredményekre a cselekvés keretében rá háruló feladatok teljesítéséhez szüksége van.
Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2) A résztvevő a 46. cikk (3) bekezdésében említett korlátok és keretek között jogosult hozzáférni a cselekvés másik résztvevőjének meglévő információihoz és jogaihoz, ha e meglévő információkra és jogokra a cselekvés keretében rá háruló feladatok teljesítéséhez szüksége van.
Hacsak a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozásuk előtt a résztvevők eltérő értelmű megállapodást nem kötöttek, ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
48. cikk
A hasznosítást szolgáló hozzáférési jogok
(1) A résztvevő jogosult hozzáférni a cselekvés másik résztvevőjének eredményeihez, ha ezen eredményekre saját eredményeinek hasznosításához szüksége van.
Ezt a hozzáférést - megállapodás alapján - méltányos és ésszerű feltételekkel kell biztosítani.
(2) A résztvevő a 46. cikk (3) bekezdésében említett korlátok között jogosult hozzáférni a cselekvés másik résztvevőjének meglévő információihoz és jogaihoz, ha e meglévő információkra és jogokra saját eredményeinek hasznosításához szüksége van.
Ezt a hozzáférést - megállapodás alapján - méltányos és ésszerű feltételekkel kell biztosítani.
(3) Ha a konzorciummegállapodás másként nem rendelkezik, az eredményekhez, illetve - a 46. cikk (3) bekezdése szerinti korlátozások vagy korlátok mellett - a meglévő információkhoz és jogokhoz való, méltányos és ésszerű feltételek melletti hozzáférés a valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyt is megilleti, ha az eredményekre, illetve a meglévő információkra és jogokra szüksége van az azon résztvevő által létrehozott eredmények hasznosításához, amelynek kapcsolt jogalanya. E hozzáférési jogokat közvetlenül attól a résztvevőtől kell kérni, illetve megkapni, amely az eredmények, illetve a meglévő információk és jogok tulajdonosa, kivéve, ha a 46. cikk (2) bekezdésével összhangban a felek másként állapodtak meg.
(4) Az (1), a (2) vagy a (3) bekezdés szerinti hozzáférési jogok legfeljebb egy évvel a cselekvés végét követően igényelhetők, feltéve, hogy a résztvevők nem állapodnak meg ettől eltérő időkorlát alkalmazásában.
49. cikk
Az Uniót és a tagállamokat megillető hozzáférési jogok
(1) Az Unió intézményei, szervei, irodái és ügynökségei az Unió szakpolitikái és programjai kidolgozásának, végrehajtásának és nyomon követésének kellően indokolt céljából kizárólag olyan résztvevő eredményeihez jogosultak hozzáférni, amely uniós finanszírozásban részesült. Ez a hozzáférés kereskedelmi célokat és a piaci versenyben való részvétel céljait nem szolgálhatja.
Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2) Az 1291/2013/EU rendelet I. melléklete III. részében meghatározott „Társadalmi kihívások” prioritásának „Biztonságos társadalmak - Európa és polgárai szabadságának és biztonságának védelme” elnevezésű különös célkitűzése alá tartozó cselekvések vonatkozásában az Unió intézményei, szervei, irodái és ügynökségei, valamint a tagállami nemzeti hatóságok - a szóban forgó szakterületre vonatkozó szakpolitikáik és programjaik kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljából - a szükséges mértékben hozzáférhetnek minden olyan résztvevő eredményeihez, amely uniós finanszírozásban részesült. Ez a hozzáférés kereskedelmi célokat és a piaci versenyben való részvétel céljait nem szolgálhatja. Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen és kétoldalú megállapodás alapján kell biztosítani, amely megállapodás konkrét feltételeket határoz meg annak biztosítására, hogy a hozzáférést kizárólag a tervezett célra fogják használni, valamint megfelelő titoktartási kötelezettségeket határoz meg. E hozzáférési jogok nem terjednek ki a résztvevő meglévő információira és jogaira. A hozzáférést kérő tagállam, uniós intézmény, szerv, iroda és ügynökség minden tagállamot értesít e kéréséről. A minősített adatokra a Bizottság biztonsági szabályait kell alkalmazni.
IV. CÍM
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
50. cikk
Pénzdíjak
(1) Az uniós finanszírozás a 966/2012/EU, Euratom rendelet VII. címe és az 1268/2012/EU rendelet értelmében pénzdíjak formájában is nyújtható.
(2) Minden pénzdíj odaítélése a megfelelő nyilvánosságra hozatali kötelezettségek elfogadásához van kötve. Az eredmények terjesztésére e rendelet III. címe alkalmazandó. A munkaprogramban vagy munkatervben különös kötelezettségek állapíthatók meg a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
51. cikk
Beszerzések, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzések és innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzések
(1) A Bizottság által saját nevében vagy a tagállamokkal közösen végrehajtott beszerzésekre alkalmazni kell a) 966/2012/EU, Euratom rendeletnek és az 1268/2012/EU rendeletnek a közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseit.
(2) Az uniós finanszírozás olyan kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés vagy innovatív megoldásokra irányuló beszerzés formáját is öltheti, amelyet a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv saját nevében vagy tagállamok vagy társult országok ajánlatkérőivel közösen hajt végre.
A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők:
a)
meg kell felelniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, a versenyszabályoknak, valamint - adott esetben - a 2004/17/EK, a 2004/18/EK és a 2009/81/EK irányelv, illetőleg a Bizottság által saját nevében végrehajtott beszerzések esetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet rendelkezéseinek;
b)
ha a cselekvés céljainak megvalósításához kellően indokolt, az eljárásokra vonatkozóan külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében csak a tagállamok és a Horizont 2020-hoz társult országok területén lehet;
c)
lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több nyertes ajánlat kiválasztását is („beszerzés több forrásból”);
d)
biztosítaniuk kell, hogy az(ok) az ajánlat(ok) kerüljön (kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, amely(ek)nek ár-érték aránya a legkedvezőbb.
(3) Hacsak az ajánlati felhívás másként nem rendelkezik, a Bizottság által végrehajtott beszerzések útján létrejövő eredmények az Unió tulajdonát képezik.
(4) A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre vonatkozó szerződésekben - az eredmények lehető legszélesebb körű hasznosulása és a tisztességtelen előnyszerzés megakadályozása érdekében - különleges rendelkezéseket kell megállapítani a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek területén. A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés keretében eredményeket létrehozó vállalkozónak legalább biztosítani kell a létrehozott szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat. Az ajánlatkérő szerv az eredmények saját célú felhasználása vonatkozásában legalább jogdíjmentes hozzáférési joggal rendelkezik, továbbá jogosult harmadik feleknek - méltányos és ésszerű feltételekkel, a használati engedély továbbadásának kizárásával, az eredmények hasznosítása céljából - nem kizárólagos használati engedélyt adni vagy a részt vevő vállalkozókat ilyen engedély adására kötelezni. Ha a vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, akkor köteles az eredmények tulajdonjogát teljes körűen átruházni az ajánlatkérőre.
(5) Az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzésekre vonatkozó szerződésekben - az eredmények lehető legszélesebb körű hasznosulása és a tisztességtelen előnyszerzés megakadályozása érdekében - különleges rendelkezések állapíthatók meg a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek területén.
52. cikk
Pénzügyi eszközök
(1) A pénzügyi eszközök a 966/2012 /EU, Euratom rendelet VIII. címében meghatározott formák bármelyikét ölthetik, alkalmazásukra az ugyanott megállapított szabályok irányadók, és együtt is, valamint az Unió költségvetésének - beleértve az 1291/2013/EU rendeletet is - terhére finanszírozott támogatásokkal együtt is alkalmazhatók.
(2) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikke (6) bekezdésének második albekezdésétől eltérve az 1291/2013/EU rendelet értelmében létrehozott valamely pénzügyi eszköz által termelt bevételek és az utánuk járó éves törlesztések a 966/2012/EU, Euratom rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az adott pénzügyi eszköz címzett bevételének minősülnek.
(3) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikke (6) bekezdésének második albekezdésétől eltérve az 1982/2006/EK határozattal létrehozott kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus, valamint az 1639/2006/EK határozat alapján a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott pénzügyi eszköznek a vállalkozások kezdeti életszakaszban történő finanszírozására szolgáló része (GIF 1) által termelt bevételek és az utánuk járó éves törlesztések az 1291/2013/EU rendelet alapján létrehozandó jogutód pénzügyi eszközök címzett bevételének minősülnek.
53. cikk
A kkv-támogató eszköz
(1) Csak kkv-k pályázhatnak az 1291/2013/EU rendelet 22. cikkében említett célzott kkv-támogató eszköz alapján kiadott pályázati felhívásokra. Együttműködhetnek más vállalatokkal és kutatási szervezetekkel vagy egyetemekkel.
(2) Amennyiben egy vállalatot kkv-nak minősítenek, ez a jogi státusz a projekt teljes időtartamára fennmaradónak tekintendő, még abban az esetben is, ha később a vállalat a növekedése miatt meghaladja a kkv-k definíciójában szereplő plafonértékeket.
(3) A kkv-támogató eszköz vagy a finanszírozó szervek vagy a Bizottság által a kkv-k javára nyújtott támogatások esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a tulajdonjogok, a hozzáférési jogok, a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
54. cikk
A gyorsított innovációt célzó eszköz
(1) A 7. cikkel összhangban minden jogalany részt vehet a gyorsított innovációt célzó eszköz keretében indított cselekvésben. A gyorsított innovációt célzó eszköz keretében finanszírozott cselekvéseknek innovációs cselekvéseknek kell lenniük. A gyorsított innovációt célzó eszköz keretében kiírt pályázatokra bármilyen társadalmi kihíváshoz vagy az 1291/2013/EU rendelet I. melléklete II. része 1. pontjában megállapított „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” elnevezésű egyedi célkitűzés alá tartozó bármely technológiai területhez kapcsolódó pályázatokat lehet benyújtani.
(2) A pályázatokat bármikor be lehet nyújtani. A Bizottság évi három részhatáridőt határoz meg a pályázatok elbírálására. A részhatáridő és a támogatási megállapodás aláírása vagy a támogatási határozatról szóló értesítés között legfeljebb hat hónap telhet el. A pályázatokat a hatás, a megvalósítás minősége és hatékonysága, valamint a kiválóság alapján rangsorolják, nagyobb súllyal véve figyelembe a hatás szempontját. Minden egyes cselekvésben legfeljebb öt jogalany vehet részt. A támogatás összege nem haladhatja meg a 3 millió EUR-t.
55. cikk
Egyéb különös rendelkezések
(1) A biztonsági vonatkozású cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés, az innovatív megoldásokra irányuló beszerzés, a konzorcium összetételének megváltozása, a minősített adatok, a hasznosítás, a terjesztés, a kutatással kapcsolatos publikációkhoz való szabad hozzáférés, a tulajdonjog-átruházások és az eredményekre vonatkozó használati engedélyek vonatkozásában.
(2) A meglévő vagy újonnan létrehozandó kutatási infrastruktúra támogatását célzó cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg az infrastruktúra igénybevevőivel és az igénybevevők infrastruktúrához való hozzáférésével kapcsolatban.
(3) Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén végzett cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös, a résztvevőkre, a kutatókra vagy a cselekvés által érintett egyéb személyekre vonatkozó rendelkezéseket állapíthat meg különösen a hozzáférési jogok, a hordozhatóság és a terjesztés vonatkozásában.
(4) A képzési és mobilitási cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg a cselekvés útján támogatott kutatók kötelezettségvállalásai, a tulajdonjogok, a hozzáférési jogok és a hordozhatóság vonatkozásában.
(5) A koordinációs és támogatási cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a tulajdonjogok, a hozzáférési jogok, a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
(6) Az EIT tudományos és innovációs társulásai esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a tulajdonjog, a hozzáférési jog, a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
V. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
56. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 1. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a Horizont 2020 időtartamára szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 1. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 1. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
57. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések
(1) Az 1906/2006/EK rendelet 2014. január 1-jén hatályát veszti.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül ez a rendelet nem érinti az 1982/2006/EK határozat és a 2013. december 31-én e tárgyban alkalmazandó többi jogi aktus alapján a Bizottság vagy a finanszírozó szervek által nyújtott pénzügyi támogatások odaítélését, sem - a cselekvés lezárásáig - az érintett cselekvések folytatását és módosítását, ideértve azok teljes vagy részleges befejezését is, és az említett jogi aktusokat az érintett cselekvésekre lezárásukig alkalmazni kell.
(3) Az 1906/2006/EK rendelettel létrehozott résztvevői garanciaalapban lévő összegeket 2013. december 31-i hatállyal át kell vezetni az Alap javára, egyúttal az említett garanciaalap jogai és kötelezettségei átszállnak az Alapra. Az Alapba kell befizetniük hozzájárulásukat az 1982/2006/EK határozat szerinti cselekvések azon résztvevőinek, amelyek 2013. december 31. után írnak alá támogatási megállapodást.
58. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. december 11-én.