KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/119
af 29. juli 2014
om statsstøtte SA.36874 (2013/C) (ex 2013/N), som Polen påtænker at yde til LOT Polish Airlines S.A. samt om foranstaltning SA.36752 (2014/NN) (ex 2013/CP) værksat af Polen til fordel for LOT Polish Airlines S.A.
(meddelt under nummer C(2014) 5429)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren i henhold til artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til støttesag SA.36874 (2013/C) (ex 2013/N) (2),
efter at have opfordret de interesserede parter til at indsende deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelser (3), under henvisning til deres bemærkninger og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
1.1. SAGSFORLØB SA.36874 - ANMELDELSE AF OMSTRUKTURERINGSSTØTTEN
(1)
Ved brev af 20. juni 2013 anmeldte Polen en omstruktureringsstøtte til LOT Polish Airlines S.A. (i det følgende benævnt »LOT« eller »selskabet«) for et beløb på 804,29 mio. PLN (ca. 200 mio. EUR) til Kommissionen. Forud for anmeldelsen blev der ydet et redningslån på 400 mio. PLN den 20. december 2012, som Kommissionen erklærede foreneligt den 15. maj 2013 (4), mod at Polen lovede at sende Kommissionen en omstruktureringsplan for LOT inden 20. juni 2013.
(2)
Ved brev af 6. november 2013 meddelte Kommissionen Polen, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (5) (TEUF) med hensyn til omstruktureringsstøtten (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«). Polen fremsendte bemærkninger herom ved brev af 10. januar og 12. februar 2014. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 8. maj 2014, som Polen besvarede den 20. maj 2014.
(3)
Åbningsafgørelsen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.
(4)
Kommissionen modtog bemærkninger fra syv interesserede parter. Den videregav disse bemærkninger til de polske myndigheder, som fik lejlighed til at reagere på dem. De polske myndigheder fremsatte deres bemærkninger ved brev af 28. marts 2014.
1.2. SAGSFORLØB SA.36752 - KLAGE FRA RYANAIR
(5)
Den 23. maj 2013 modtog Kommissionen en klage fra Ryanair, som hævdede, at LOT af de statsejede lufthavne havde fået en ubegrænset kredit til dækning af lufthavnsafgifterne til skade for alle andre luftfartsselskaber, og at der var tale om statsstøtte. Kommissionen registrerede klagen under sag nummer SA.36752.
(6)
Kommissionen fremsendte klagen til Polen den 19. juni 2013 med anmodning om oplysninger, som Polen besvarede den 13. august 2013.
(7)
I overensstemmelse med betragtning 99 åbningsafgørelsen vil Kommissionen vurdere denne klage i forbindelse med nærværende undersøgelse.
1.3. SPROGDISPENSATION
(8)
Ved brev af 26. juni 2014 accepterede Polen at give afkald på sin ret ifølge artikel 342 i TEUF og artikel 3 i forordning nr. 1 (7) og lade nærværende afgørelse vedtage og offentliggøre på engelsk.
II. BESKRIVELSE
2.1. STØTTEMODTAGER
(9)
LOT er Polens nationale luftfartsselskab, som blev etableret i 1929. Selskabet er beliggende i regionen Mazowieckie, som er berettiget til regionalstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. Selskabet ejes af staten (67,97 %), den statsejede investeringsfond Towarzystwo Finansowe »Silesia« Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »TF Silesia«) (25,1 %) og LOT's medarbejdere (6,93 %).
(10)
LOT er moderselskab for LOT Group, som (pr. 31. december 2013) består af fire datterselskaber, der driver turistvirksomhed (LOT Travel Sp. z o.o.), lufthavns- og groundhandlingydelser (GLT-LOT Uslugi Lotniskowe Sp. z o.o., WRO-LOT Uslugi Lotniskowe Sp. z o.o.) og flyvedligeholdelse (Central European Engine Services Sp. z o.o.).
(11)
De seneste år er strukturen i LOT Group ændret betydeligt, idet LOT solgte et antal datterselskaber for at fokusere på sin kerneforretning og generere likviditet. I 2012 undersøgte Kommissionen tre LOT-datterselskabers omsætning i 2010-2012 og frikendte dem for statsstøtte: LOT Services Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »LOT Services«), LOT Catering Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »LOT Catering«) og LOT Aircraft Maintenance Services Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »LOT AMS«) (8). Senest solgte LOT i 2012-2013 alle sine aktier i Petrolot Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »Petrolot«), Eurolot Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »Eurolot«) og Casinos Poland Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »Casinos Poland«).
(12)
Pr. 1. december 2013 beskæftiger LOT 1 661 medarbejdere (et fald fra 2 130 medarbejdere pr. 31. oktober 2012) (9). Selskabets omsætning i regnskabsåret, der sluttede 31. december 2013, var på 3 147 mio. PLN (ca. 787 mio. EUR), og det er dermed kategoriseret som en stor virksomhed.
(13)
LOT er medlem af Star Alliance og driver en flåde med 47 fly. Før omstruktureringen (fra november 2011 til oktober 2012) tilbød selskabet faste flyvninger til 70 destinationer i Europa, Nordamerika, Mellemøsten og Asien, nemlig 51 forbindelser til europæiske destinationer, 11 destinationer uden for Europa og otte indenrigsruter.
(14)
Polen mener, at LOT's andel af den europæiske passagerflytrafik i 2012 var under 1 %. Som Polens nationale luftfartsselskab har LOT historisk haft en stærk position i sit hjemland. De seneste år har det dog fået større konkurrence fra lavprisselskaber og traditionelle luftfartsselskaber. Faktisk faldt dets andel af den voksende passagerflytrafik i Polen fra 55 % i 2000 til 27 % i 2013. I 2012 befordrede LOT ca. 5 mio. passagerer, mens det i 2013, det første hele regnskabsår i den nuværende omstrukturering, havde ca. 4,7 mio. passagerer.
(15)
LOT's primære konkurrenter er Ryanair, Wizzair og Lufthansa. LOT's hovedlufthavn og hjemsted er Chopin lufthavn i Warszawa. Selskabet driver også internationale ruter fra fem regionale lufthavne i Polen.
(16)
LOT's primære forretningsområder er følgende:
-
indenlandsk og international lufttransport af passagerer, bagage, post og gods
-
udlejning af fly
-
tjenesteydelser i forbindelse med lufttransport.
LOT's kerneforretning er ruteflytransport af passagerer. De fleste af selskabets passagerer transporteres på korte flyvninger, som også genererer den største del af selskabets omsætning.
(17)
De seneste år har LOT haft alvorlige finansielle vanskeligheder, primært på grund af ineffektiv drift, en ødelæggende konkurrence og den globale økonomiske og finansielle krise. Selskabet har indberettet tab på kerneforretningen hvert regnskabsår siden 2008. Trods det trinvise salg af datterselskaber og andre aktiver (som har genereret [1 200-1 400] (10) mio. PLN siden 2009 (11)) har LOT haft løbende likviditetsproblemer, som kulminerede i december 2012, da selskabet var på randen af en betalingsstandsning og derfor måtte bede om redningsstøtte for at undgå insolvens. Udvalgte finansielle data for selskabet vises i tabel 1 nedenfor.
Tabel 1
Udvalgte finansielle data for LOT i 2010-2013 (i mio. PLN)
2013
2012
2011
2010
Omsætning
3 147,0
3 303,3
3 156,8
2 958,8
Tab på kerneforretning
- 3,8
- 146,5
- 124,6
- 167,2
Nettofortjeneste/-tab
25,8
- 399,9
- 118,0
- 56,2
Lagerbeholdninger
216,6
198,5
230,8
252,1
Nettoaktiver
- 258,1
- 265,5
186,8
500,1
Gæld (12)
3 223,0
2 683,2
2 016,7
1 606,9
Renteudgifter
123,8
87,4
81,4
60,2
Pengestrøm fra driften
123,8
- 240,9
- 63,9
- 13,8
Kilde: Årsregnskab for årene: 2013, 2012, 2011 og 2010.
(18)
I 2012 indberettede selskabet et rekordstort nettotab på 400 mio. PLN, store negative pengestrømme i forbindelse med driften, stigende gæld og negativ egenkapital.
2.2. STØTTEFORANSTALTNINGEN
(19)
Den anmeldte omstruktureringsstøtte skal ydes af finansministeriet i form af en egenkapitalinvestering. Det er planen at konvertere redningslånet til en egenkapital på 423 mio. PLN inklusive påløbne renter indtil 20. juni 2013 (den faktiske rente vil blive endeligt beregnet på konverteringsdagen) og en yderligere forhøjelse af aktiekapitalen på 381,29 mio. PLN. Ved brev af 20. juni 2013 anmeldte Polen omstruktureringsstøtten og fremsendte samtidig en omstruktureringsplan til Kommissionen, se betragtning 1 ovenfor. Omstruktureringsplanen omfatter en omstruktureringsperiode, der indledes i sidste kvartal af 2012 og slutter i 2015.
III. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(20)
LOT identificerede følgende primære faktorer som årsag til vanskelighederne: forsinkelserne i levering og drift af B787-flyene, den globale økonomiske krise, der har fået erhvervskunder og institutionelle kunder til at reducere deres rejseudgifter, lavprisselskabernes stigende markedsandele og markedskonsolidering, prisforstyrrelser på indenrigsmarkedet på grund af den lokale lavpriskonkurrent OLT Express' kortvarige aktivitet, faldet i efterspørgslen på godsmarkedet, prisstigninger på flybrændstof, valutakursudsving, leverandørernes stærke forhandlingsposition, strengere afregningspolitik hos kreditkortselskaber, hindringer i lovgivningen, som hæmmer privatiseringsmuligheder, mangel på langsigtet strategi og stabil ledelse, uoptimeret flåde og ineffektiv udnyttelse af ressourcer, stærke fagforeninger og lav arbejdskrafteffektivitet, ineffektiv forvaltning af indtægter, ikke konkurrencedygtigt produkt på fjernruter og manglende evne til at tiltrække trafik til høje priser, lille andel af biindtægter med stor fortjenstmargin, ineffektive salgskanaler, utilstrækkeligt kapitalgrundlag, underinvestering og mangel på finansiel stabilitet samt ineffektiv risikostyring.
(21)
For at løse disse problemer påbegyndte LOT i sidste kvartal af 2012 en omstruktureringsplan med sigte på at genoprette den langsigtede rentabilitet inden udgangen af 2015.
3.1. OMSTRUKTURERINGSFORANSTALTNINGER
(22)
Omstruktureringsplanen omfatter gennemførelse af en række omstruktureringsforanstaltninger, som kan opdeles i følgende hovedområder: i) rutenet og flådemodernisering, ii) indtægtsforvaltning, iii) produkt, distribution og biindtægter, iv) organisatorisk effektivitet og intern optimering, v) optimering af eksterne kommercielle forbindelser samt vi) yderligere understøttende initiativer. Hvert af disse områder er nærmere beskrevet nedenfor.
3.1.1. Rutenet og flådemodernisering
Flådemodernisering
(23)
Flådemoderniseringen er en hovedhjørnesten i omstruktureringsplanen og forventes at medføre en markant nedbringelse af driftsomkostningerne. LOT's nuværende flåde anses for at være overdiversificeret, forældet og omkostningstung. Den vigtigste forandring er erstatningen af det aktuelle B767-fly med det nye B787 på fjernruterne. Desuden planlægger LOT at omstrukturere den tilbageværende flåde for at begrænse antallet af flytyper og -undertyper og sikre en effektiv udnyttelse heraf. Flådemoderniseringen vil ikke øge antallet af udbudte sæder og dermed selskabets kapacitet. Flåden er blevet indskrænket fra 59 fly i december 2012 til 47 fly i dag og planlægges yderligere nedbragt til 38 fly inden slutningen af omstruktureringsperioden.
Boeing 787
(24)
LOT har bestilt otte B787-fly, hvoraf de seks var leveret inden 30. april 2014. Leveringen af de sidste to fly er planlagt til at finde sted efter udgangen af omstruktureringsperioden. Det planlægges at anvende fire B787-fly i omstruktureringsperioden, mens de sidste to skal fremlejes til en pris af […].
(25)
LOT mener, at indførelsen af det nye B787 vil være hoveddrivkraften i genoprettelsen af rentabiliteten. Ifølge LOT har B787 betydelige omkostningsfordele i sammenligning med B767. Disse fordele er f.eks.:
-
ca. 8-11 % lavere brændstofforbrug pr. flyvetime og pr. udbudte sædekilometer (ASK), hvilket sammen med en kortere rejsetid resulterer i et ca. 15 % lavere brændstofforbrug pr. flyvning
-
højere marchhastighed og dermed kortere rejsetid (gennemsnitligt 5 % kortere i LOT's fjernrutenet), hvilket skaber mulighed for at optimere besætningens arbejdstid (13)
-
ca. 30 % lavere tekniske vedligeholdelsesomkostninger
-
større effektivitet i godstransporten og dermed en indtægtsstigning på ca. 15 %
-
standardisering af flåden i modsætning til den aktuelle diversificerede flåde af B767-fly, som er konfigureret og udstyret forskelligt.
(26)
Det skønnes, at indførelsen af B787 vil forbedre LOT's finansielle resultat med ca. [135-165] mio. PLN om året (fra 2015) sammenlignet med det resultat, der genereres af B767-flåden.
Boeing 737-400
(27)
Antallet af B737-400-fly blev skåret ned fra ni til tre i overensstemmelse med omstruktureringsplanen. Ifølge planen skulle de resterende B737-400-fly fra […]sæsonen […]udskiftes med en nyere generation smalkroppede fly (B737NG eller A319/A320). Men udskiftningen skete ikke inden for den forventede tidsramme, idet LOT senere indgik aftale om en forlængelse af leasingaftalen om de resterende B737-400-fly i endnu […] år frem til […]. Leasingprisen skulle sænkes gradvis fra […] USD pr. måned pr. fly til […] USD pr. måned pr. fly i det sidste år af leasingperioden.
Embraer 170
(28)
Selskabet planlagde at trække alle 10 Embraer 170-fly (i det følgende benævnt »E170«) ud af sin flåde og erstatte dem med Bombardier Q400-fly (i det følgende benævnt »DH4«). F.eks. skulle […] E170-fly ifølge omstruktureringsplanen sælges eller fremlejes fra […]sæsonen, og de resterende skulle tages ud af flåden fra […]sæsonen. De første […] fly er endnu ikke blevet solgt/fremlejet. Mens selskabet stadig aktivt søger købere eller lejere til disse fly, har det forberedt et alternativt flådescenarie, hvor flyene fortsat anvendes for at minimere virkningen af den forsinkede udtagelse for den finansielle rentabilitet. Dette alternative scenarie vil blive fulgt, hvis LOT ikke formår at sælge eller fremleje Embraer-flyene eller at forhandle sig til tilstrækkeligt lave leasingpriser for DH4.
Embraer 175
(29)
LOT forventer at tage […] ud af 14 Embraer 175-fly (i det følgende benævnt »E175«) ud af flåden fra vintersæsonen 2014. Indskrænkningen af flåden af E175-fly byggede på den antagelse, at LOT ville lease yderligere DH4'ere som erstatning for de udtagne fly. Da det viste sig, at de ekstra DH4'ere måske ikke er til rådighed for en leasingaftale, overvejer LOT at anvende sin fulde flåde af 14 E175-fly frem til slutningen af omstruktureringsperioden.
(30)
LOT har gennemført yderligere flådeomstruktureringsforanstaltninger for at afbøde den potentielle virkning af det alternative flådescenarie for den finansielle rentabilitet. For det første nedbragte den som nævnt i betragtning 27 ovenfor sine leasingomkostninger for tre B737-400-fly og forventer at spare op til […] mio. USD (ca. […] mio. PLN) i den forlængede leasingperiode. For det andet planlægger LOT at tjene yderligere […] mio. PLN om året på effektivitetsstigningen i godstransporten (i 2013 alene bidrog godsforretningen til en forbedring af EBIT på […] mio. PLN i forhold til planen).
Rutenet
(31)
Selskabet planlægger at lukke fem ruter, som ikke opfyldte dets rentabilitetskriterier, nemlig […].
(32)
LOT anslår, at lukningen af urentable ruter vil forbedre det finansielle resultat med ca. [2,2-2,6] mio. PLN om året.
3.1.2. Indtægtsforvaltning
(33)
Omstruktureringsforanstaltningerne i relation til indtægtsforvaltning vil være rettet mod ændringer i prisstrukturen.
(34)
Ifølge omstruktureringsplanen vil LOT for flyvninger med en belægningsgrad på over [76-94] % øge andelen af passagerer på de dyre klasser med henholdsvis [9-11] % i klassen, som ligger én prisklasse over det nuværende niveau, og [4-6] % i den klasse, der ligger to prisklasser over det nuværende niveau. Yderligere vil prisdefinitionen for businesskunder på korte ruter blive ændret (14). LOT's omsætning forventes også at stige i kraft af indførelsen af en mere aggressiv prissætning på udvalgte fjernruter. Det forventede overskud på denne foranstaltning skønnes at blive […] mio. PLN i 2015.
(35)
Belægningsanalysen for business class viste, at […] sæder stod tomme i 2012. Selskabet vil derfor indføre muligheden for at købe en opgradering inden flyvningen. Denne foranstaltning forventes af fylde 10 % af de sæder, der ville have stået tomme, og vil forbedre det finansielle resultat med ca. […] mio. PLN i 2015.
(36)
Prisstrukturen i promoveringsprogrammet »First Minute«, som LOT kører i øjeblikket, vil blive ændret, så de alt for lave priser, som man førhen tog uden økonomisk begrundelse, bliver fjernet. Dette skulle bidrage til en yderligere omsætningsstigning.
(37)
Business class fjernes på indenrigsruter. Denne foranstaltning skal gøre sædeudnyttelsen i et fly mere effektiv. I øjeblikket er tre sæder i DH4-fly reserveret til business class-passagerer, selv om der ikke tilbydes dem nogen ekstra service. At frigive disse sæder vurderes at forbedre det finansielle resultat med ca. […] mio. PLN i 2015.
(38)
LOT's interne revision afslørede, at der førhen blev tilbudt fordelagtige priser uden begrundelse på grund af svagheder i det interne kontrolsystem. Den praksis vil blive forbudt. Det forventede overskud på denne foranstaltning skønnes at blive […] mio. PLN i 2015.
(39)
Selskabet forventer samlet set som følge af foranstaltninger til bedre indtægtsforvaltning at øge salgsindtægterne med ca. [62-76] mio. PLN i 2015.
3.1.3. Produkt, distribution og biindtægter
(40)
Det primære mål på dette omstruktureringsområde er at øge indtjeningen fra ekstra ydelser med stor fortjeneste, som ikke er direkte knyttet til billetsalget. Andelen af biindtægter i LOT's samlede indtjening ligger under sammenlignelige selskabers og meget lavere end lavprisselskabernes. LOT har fundet vækstpotentiale på dette område.
(41)
De centrale initiativer på dette felt er indførelsen af en »SkyBar« (catering mod betaling) på korte ruter, reduceret service om bord for passagerer på økonomiklasse og indførelse af en række ekstraydelser mod betaling, f.eks. toldfri handel, ekstra bagage, mere benplads, valg af siddeplads, priority boarding, forsikring, billeje og hotelreservation.
(42)
Et andet mål på dette omstruktureringsområde er en nedbringelse af salgsomkostningerne. Salgsomkostningernes andel af LOT's samlede omkostninger ligger på […] % og er betydeligt højere end i andre traditionelle luftfartsselskaber, som selskabet har analyseret.
(43)
I øjeblikket genererer LOT kun ca. […] % af sit samlede salg gennem webstedet LOT.com. Dette kan sammenlignes med et gennemsnitligt onlinesalg på 40 % blandt andre konventionelle luftfartsselskaber og 80 % for lavprisselskaber. Internetsalg er blevet identificeret som havende et stort potentiale til fremtidig vækst på grund af sit forholdsvis lave omkostningsniveau og høje kontrolniveau med hensyn til salgsprocessen. Selskabet vil videreudvikle sit onlinesalg med et mål om at nå en anslået vækstrate i onlinesalget sammenlignet med det samlede salg på mindst […] % om året.
(44)
Med hensyn til LOT's net af salgsagenter vil der blive indført et nyt incitamentprogram, […]. LOT vil også omorganisere sit eget net af salgskontorer i lufthavne og byer i ind- og udland. I betragtning af de store omkostninger ved driften af disse besluttede selskabet at indskrænke denne distributionskanal til det nødvendige minimum.
(45)
LOT planlægger at udvikle sit potentiale til at generere indtjening på markedsføringsområdet ved f.eks. at leje reklameplads (i eller uden for flyet) ud til tredjeparters reklamekampagner.
(46)
Selskabet planlægger desuden at øge salget til sine erhvervskunder. Derfor vil det deltage i udbud om at levere rejseydelser til store institutioner og selskaber gennem sit datterselskab LOT Travel (IATA-agent) og tilbyde ikke blot sine egne tjenester, men også andre luftfartsselskabers tjenester, onlinesalg af forsikring, hotelydelser og togbilletter. Derudover håber selskabet at tiltrække mere erhvervstrafik med promoveringsprogrammet »LOT for Business«, der retter sig mod SMV-sektoren.
(47)
I alt forventes omstruktureringsforanstaltningerne, der er beskrevet i betragtning 41-46, at forbedre LOT's finansielle resultat med næsten [76-94] mio. PLN i 2015.
3.1.4. Organisatorisk effektivitet og intern optimering
(48)
De vigtigste foranstaltninger på dette område af omstruktureringen er i) nedbringelse af brændstofomkostningerne, ii) nedskæring af personaleomkostningerne og iii) salg af anlægsaktiver.
(49)
Brændstofomkostningerne udgør […] % af selskabets samlede omkostninger. LOT planlægger at indføre ny software med det formål at optimere flyveprofilen. Flyveprofilen vil også blive knyttet til indførelsen af et dynamisk omkostningsindeks, som gør det muligt at vælge mellem minimering af brændstofforbruget og realisering af den planlagte flyvetid. Hele programmet skal bidrage til en yderligere forbedring på […] mio. PLN af det finansielle resultat i 2015.
(50)
Omstruktureringsplanen omfatter en nedskæring i selskabets arbejdsstyrke med 833 fuldtidsækvivalenter, dvs. med 39 % sammenlignet med arbejdsstyrken pr. 31. oktober 2012. Nedskæringen vil berøre alle typer personale: jordpersonale ([…] færre fuldtidsækvivalenter) såvel som cockpit- og kabinepersonale ([…] færre fuldtidsækvivalenter). Formålet med denne nedskæring er at tilpasse arbejdsstyrken til det indskrænkede rutenet og flådestørrelsen samt øge arbejdskrafteffektiviteten. Virkningen af personalenedskæringen for selskabets finansielle resultat i 2015 skønnes at blive […] mio. PLN.
(51)
LOT har også ændret sin lønpolitik for cockpit- og kabinepersonale (i henhold til de nye regler vil hver pilots og kabinemedarbejders løn være nøje afstemt efter den faktiske tid, de tilbringer i luften), hvilket forventes at give besparelser på op til […] mio. PLN om året, og planlagt yderligere afskedigelser i administrationen med henblik på en anslået årlig gevinst på […] mio. PLN. Derudover har LOT besluttet at centralisere indkøbspolitikken i selskabet med et mål om at spare op til […] mio. PLN om året.
(52)
Selskabet agter at sælge anlægsaktiver (jord, bygninger og fast ejendom), som forventes at give et engangsprovenu på […] mio. PLN samt årlige besparelser på […] mio. PLN.
(53)
Andre foranstaltninger, der skal indføres på dette omstruktureringsområde (f.eks. nedbringelse af markedsføringsomkostninger, forretningsrejser, afisning, uddannelse, kontorartikler og rengøring), har et mindre finansielt potentiale.
(54)
I alt forventes alle de omstruktureringsforanstaltninger, der er planlagt på dette omstruktureringsområde, at forbedre LOT's finansielle resultat med over [156-190] mio. PLN i 2015.
3.1.5. Optimering af eksterne kommercielle forbindelser
(55)
Selskabet planlægger at genforhandle sine kommercielle kontrakter med alle sine nøgleleverandører for at reducere omkostningerne og optimere omfanget af de leverede ydelser.
(56)
For det første planlægger LOT at genforhandle sin kommercielle relation til »Przedsiębiorstwo Państwowe Porty Lotnicze« (den statslige virksomhed Polske Lufthavne) (i det følgende benævnt »PPL«), som driver Warszawa Chopin Lufthavn. Da de officielle priser i Warszawa Chopin Lufthavn anses for at være højere end gennemsnittet (15) for sammenlignelige lufthavne, agter selskabet at genforhandle lufthavnsafgifterne i betragtning af det store antal operationer, som LOT har i sin hjemstedslufthavn.
(57)
For det andet agter LOT at genforhandle sin kommercielle relation til »Polska Agencja Żeglugi Powietrznej« (det polske agentur for flynavigationstjenester) (i det følgende benævnt »agenturet«). […]
(58)
For det tredje har LOT tilkendegivet, at det agter at genforhandle kontrakterne med LOT AMS, som leverer reparationstjenester og tekniske tjenesteydelser. Genforhandlingen vil primært gælde etablering af metoder til optimering af service-, reparations- og betalingsprocedurer.
(59)
Endelig vil LOT fortsætte forhandlingerne med Eurolot med det formål at […].
(60)
Som følge af optimeringen af de eksterne kommercielle relationer forventer selskabet at forbedre det finansielle resultat med over [54-66] mio. PLN i 2015.
3.1.6. Yderligere understøttende initiativer
(61)
I omstruktureringsplanen kan nævnes yderligere understøttende initiativer, f.eks. i) ændring i virksomhedskulturen og ledelsessystemet, ii) forbedring af likviditetsstyringen, iii) gennemførelse af en ny risikostyringspolitik, der sikrer selskabet mod pludselige udsving i brændstofpriserne, og iv) forbedring af indkøbsprocessen, herunder indførelse af nye IT-støtteværktøjer. Virkningerne af disse foranstaltninger er vanskelige at kvantificere og er ikke taget i betragtning i de finansielle fremskrivninger.
3.1.7. Sammendrag af omstruktureringsforanstaltningerne
(62)
Den forventede finansielle virkning af gennemførelsen af alle de planlagte omstruktureringsforanstaltninger i henhold til omstruktureringsplanen i 2015 (det sidste år af omstruktureringsperioden) gengives i tabellen nedenfor.
Tabel 2
Den anslåede finansielle virkning af omstruktureringsforanstaltningerne i 2015
Omstruktureringsområde
mio. PLN
Rutenet og flådemodernisering
[132,8-167,6] (16)
Forvaltning af indtægter
[62-76]
Produkt, distribution og biindtægter
[76-94]
Organisatorisk effektivitet og intern optimering
[156-190]
Optimering af eksterne kommercielle forbindelser
[54-66]
Yderligere understøttende initiativer
-
Kilde: Omstruktureringsplan.
3.1.8. Hidtidig gennemførelse af omstruktureringen
(63)
LOT har allerede tidligere gjort forsøg på at omstrukturere og finansieret dette med egne midler (salg af datterselskaber, jord, bygninger, fast ejendom og finansielle aktiver). Senest i 2009-2012 gennemførte selskabet et omstruktureringsprogram, som bl.a. omfattede en indskrænkning af arbejdsstyrken og flåden, andre foranstaltninger til omkostningsreduktion, salg af perifere aktiver og omlægning af gæld. Selv om det resulterede i en vis forbedring af LOT's finansielle resultat og likviditet, viste det sig at være utilstrækkeligt, især til omkostningsreduktion, og det genskabte ikke rentabiliteten. Samtidig begrænsede salget af aktiver for at finansiere disse omstruktureringsforsøg i betydelig grad LOT's interne finansieringskilder, som selskabet skulle bruge til at finansiere den aktuelle omstruktureringsplan.
(64)
I omstruktureringsplanen, der blev fremsendt til Kommissionen den 20. juni 2013, erkendte man, at de tidligere omstruktureringsforsøg var sket i en gunstigere markedssituation. I 2012 havde anden fase af finanskrisen en skadelig virkning for luftfartsbranchen. Desuden var der negative tendenser i brændstofpriserne og valutakurserne. Den stigende markedskonsolidering og lavprisselskabernes og de ikkeeuropæiske selskabers stigende styrke på markedet gør det endnu vanskeligere for et lille traditionelt luftfartsselskab som LOT at klare sig som selvstændig enhed.
(65)
I 2013, som var det første hele år i gennemførelsen af omstruktureringsplanen, blev LOT's finansielle resultater bedre. Især kunne selskabet notere et nettooverskud for første gang siden 2007. Desuden var det faktiske finansielle resultat meget bedre end forventet ifølge omstruktureringsplanen (nettooverskud på 26 mio. PLN mod et forventet tab på 196 mio. PLN). Pengestrømmene fra driften steg betragteligt i forhold til 2012, primært takket være bedre finansielle resultater.
(66)
Trods bedre finansielle resultater var LOT fortsat i en vanskelig situation. Selskabet havde stadig en stor negativ egenkapital og tab på kerneforretningen (dvs. lufttransport). Gælden steg, primært på grund af leasingforpligtelser vedrørende køb af nye fly (planlagt i omstruktureringsplanen).
(67)
For så vidt angår flådemoderniseringen, blev alle B787-fly forsinket i leveringen. Desuden havde de første to fly tekniske problemer og måtte groundes fra januar til juni 2013. LOT pådrog sig ekstraordinære tab, fordi det måtte finansiere erstatningsfly. Den […] underskrev LOT en aftale med Boeing om […].
(68)
Desuden fortsatte LOT gennemførelsen af sin nye strategi for at afbøde den ændrede markedssituation. Målet med strategien er at opnå finansiel stabilitet ved at opbygge langsigtet kundeloyalitet, blive et af de mest omkostningseffektive ruteselskaber i Europa, genskabe væksten og endelig ved at sælge selskabet til private investorer.
(69)
Især skal LOT fokusere på at tilbyde direkte forbindelser fra Polen til de primære forretningsdestinationer i Europa og verden samt de vigtigste polske samfund i Nordamerika. LOT skal også tiltrække kunder fra Central- og Østeuropa ved at tilbyde dem fjernruter fra Warszawa. Selskabet er ikke interesseret i turistruter, som betjenes af lavprisselskaberne. LOT fandt vækstpotentiale på fjernruter til og fra Polen og har tilkendegivet at ville udvide dette marked efter omstruktureringen ved hjælp af sine nye B787-fly, som anses for at være hovedhjørnestenen i omstruktureringen og den nye strategi.
(70)
For så vidt angår det påtænkte salg af selskabet til private investorer, ændrede Polen sin lovgivning med det formål at lette privatiseringen af selskabet. Ifølge den nye lov vil investorer fra EU kunne købe en majoritetspost i LOT.
3.2. OVERSIGT OVER OMSTRUKTURERINGSOMKOSTNINGER OG FINANSIERINGSKILDER
(71)
LOT's samlede omstruktureringsomkostninger beløber sig til [2 000-2 400] mio. PLN og består af i) køb af fem B787-fly: […] mio. PLN, ii) omkostningen ved udtagning af B737-400- og Embraer-fly: […] mio. PLN, iii) delvis dækning af driftstab og udækket finansieringsbehov: […] mio. PLN, iv) omkostningen ved reorganisering af arbejdsstyrken: […] mio. PLN, og v) tilbagebetaling af redningslånet (med påløbne renter): 423 mio. PLN.
(72)
Omstruktureringsomkostningerne skal dækkes af i) et egetbidrag på [1 200-1 600] mio. PLN bestående af en finansiel leasingkontrakt på fem B787-fly og salg af anlægsaktiver, ii) statsstøtte på 804 mio. PLN. Egetbidraget udgør [60-67] % af omstruktureringsomkostningerne. Omstruktureringsomkostningerne og finansieringskilderne er gengivet i nedenstående tabel.
Tabel 3
Omstruktureringsomkostninger og finansieringskilder (mio. PLN)
Omstruktureringsomkostninger
[2 000-2 400]
Køb af fem B787-fly
(…)
Udtagning af B737-400-fly og Embraer-fly
(…)
Delvis dækning af driftstab og udækket finansieringsbehov
(…)
Reorganisering af arbejdsstyrken
(…)
Tilbagebetaling af redningslån (med påløbne renter)
423
Finansieringskilder
[2 000-2 400]
Finansiel leasing af fem B787-fly
(…)
Salg af anlægsaktiver
(…)
Egetbidrag i alt
[1 200-1 600]
Statsstøtte
804
Kilde: Omstruktureringsplan.
Omstruktureringsomkostninger
(73)
LOT har underskrevet en kontrakt med Boeing om at købe i alt otte B787-fly. Ifølge omstruktureringsplanen anses den udgift, som selskabet har på køb af de første fem fly for […] mio. PLN, for at være en omstruktureringsomkostning.
(74)
Som led i flådemoderniseringsforanstaltningerne vil selskabet tage seks B737-400-fly, […] E170-fly og […] E175-fly ud af flåden. Det vil bære omkostningen ved leasingforpligtelserne og vedligeholdelsen i udtagningsperioden, før flyene returneres, sælges eller fremlejes. Den samlede udtagningsomkostning vurderes at være […] mio. PLN.
(75)
I begyndelsen af omstruktureringsperioden forventes selskabet at give tab og have negative pengestrømme. For at dække disse tab og opretholde likviditeten vil det have brug for anslået […] mio. PLN.
(76)
Omstruktureringsplanen omfatter en personalenedskæring med 833 fuldtidsækvivalenter. LOT anslår, at den samlede omkostning ved personalenedskæringen vil beløbe sig til ca. […] mio. PLN og bestå af følgende elementer: i) en frivillig fratrædelsesordning ([…] mio. PLN), ii) den kollektive fyringsrunde ([…] mio. PLN), iii) hensættelser for medarbejdere i udlandet, som er omfattet af den lokale lovgivning ([…] mio. PLN) og iv) andre typer afskedigelser, f.eks. tidlig pensionering ([…] mio. PLN).
Finansieringskilder
(77)
I efteråret 2012 indgik selskabet en finansiel leasingaftale med den amerikanske forretningsbank […] til køb af fem B787-fly, som den anmeldte som en kilde til egetbidraget. LOT valgte tilbuddet fra […] ud af 24 kommercielle tilbud, det indhentede i markedet. Valget blev truffet på basis af en analyse af nettonutidsværdien og den vægtede gennemsnitlige rentesats.
(78)
Tilbagebetalingsperioden for leasingaftalen er 12 år fra datoen for levering af flyene. Selskabet er forpligtet til at betale et startgebyr på datoen for levering af flyene og kvartalsvis leje forud til en rentesats af 3-måneders LIBOR + […] % for det første fly og faste satser på mellem […] % og […] % for de næste fire fly. Den finansielle leasingstruktur bygger på et SPV (special purpose vehicle), som er et selskab registreret i USA, der tjener som mellemled mellem […] og LOT (17).
(79)
Der er stillet sikkerhed for leasingaftalen på følgende måder: i) en eksportgaranti fra Export Import Bank of the United States (i det følgende benævnt »Ex-Im Bank«) ydet i overensstemmelse med reglerne i Large Aircraft Sector Understanding (i det følgende benævnt »LASU«) (18), ii) pant i flyene, iii) overdragelse af rettigheder i forsikringspolicer og iv) pant i aktierne i SPV.
(80)
Ex-Im Bank-garantien har begrænset varighed og beløb, dvs. den vedrører køb af fem B787-fly i form af finansiel leasing med en varighed på 12 år. Garantien dækker en del af købsprisen på et fly ([75-90] %). Resten skal dækkes af LOT. Ex-Im Banks ydelse af garantien var baseret på en due diligence-undersøgelse af LOT med en vurdering af selskabets finansielle situation og evne til at honorere sine leasingforpligtelser.
(81)
De anden kilde til egetbidraget ud over leasingaftalen er salget af anlægsaktiver, som forventes at give et provenu på […] mio. PLN.
(82)
Statsstøtten består i konvertering af redningslånet til egenkapital på 423 mio. PLN og en yderligere egenkapitalinvestering på 381,29 mio. PLN, jf. betragtning 19.
3.3. GENOPRETTELSE AF DEN LANGSIGTEDE RENTABILITET
(83)
Ifølge omstruktureringsplanen skal den langsigtede rentabilitet være genoprettet i 2015. De finansielle fremskrivninger for perioden 2013-2018 er blevet udarbejdet ifølge et worst case-, et reference- og et best case-scenarie. Selskabet forventes at kunne notere et overskud på kerneforretningen, generere positive pengestrømme fra driften og et positivt afkast af den investerede kapital (ROCE) fra 2014 og fremad. Der forventes nettooverskud fra 2015 og fremad. Tabellen nedenfor viser udvalgte fremskrevne finansielle data i referencescenariet.
Tabel 4
Udvalgte fremskrevne data i referencescenariet (mio. PLN)
2013
2014
2015
2016
2017
2018
Omsætning
[2 900-3 400]
[2 900-3 400]
[2 650-3 150]
[3 300-3 800]
[4 050-4 550]
[4 300-4 800]
Overskud/tab på kerneforretning
[- 157 til - 130]
71,0
[113-137]
[200-240]
[210-250]
[175-215]
Nettooverskud/-tab
196,1
[-20 til -16]
[67-80]
[155-190]
[180-220]
[140-170]
Pengestrøm fra driften
[- 175 til - 145]
[170-206]
[300-360]
[360-440]
[370-450]
[335-415]
ROCE
[- 4,4 til - 3,6] %
[2,7-3,3] %
[5-6] %
[9-11] %
[10-12] %
[8-10] %
Kilde: Omstruktureringsplan.
(84)
Den finansielle fremskrivning er baseret på en række antagelser vedrørende flåden, rutenettet, den interne organisation, driftsmæssige og finansielle parametre, makroøkonomiske indikatorer, brændstofpriser og omstruktureringsforanstaltningernes gennemførelsesgrad. De primære antagelser angives herunder:
-
gennemførelse af omstruktureringsforanstaltningerne (med hensyn til den potentielle finansielle virkning): 85 % af potentialet
-
brændstofpris: 1 153 USD/t i hele fremskrivningsperioden
-
kursen på PLN over for USD: 3,22
-
belægning: under [67-83] % i vintersæsonen og ca. [76-94] % i sommersæsonen
-
antal befordrede passagerer (i tusind): 2012/13 - 4 766, 2013/14: [4 300-5 300], 2014/15 - [3 800-4 600], 2015/16 - [4 200-5 100], 2016/17 - [4 800-5 900], 2017/18 - [5 100-6 300]
-
væksten i enhedsindtjeningen pr. passager for hele LOT's fulde net af flyforbindelser: i gennemsnit 2,5 % p.a. (medregnet virkningen af stigningen i antal fjernflyvninger i 2016-2018 samt den stigende belægningsgrad på business class og premium economy class).
3.4. KOMPENSATIONSFORANSTALTNINGER
(85)
Som en kompensationsforanstaltning foreslår LOT at lukke 19 ruter og nedsætte frekvensen på fem destinationer (19). Den foreslåede foranstaltning svarer til en nedsættelse af kapaciteten med [13,5-16,5] % i ASK sammenlignet med perioden før omstruktureringsperioden, nemlig november 2011-oktober 2012. Ifølge LOT var ingen af ovennævnte ruter tabsgivende forud for omstruktureringen, sådan som det kræves i punkt 40 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (20) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«).
(86)
Desuden planlægger LOT at lukke fem ruter (21), hvilket udgør en yderligere nedbringelse af kapaciteten med [1,4-1,7] %, men anser ikke dette for at være kompensationsforanstaltninger, eftersom de blev vurderet af LOT til at være tabsgivende forud for omstruktureringen.
(87)
Det er ikke hensigten at øge kapaciteten på fjernruterne i omstruktureringsperioden.
(88)
Som følge af ændringerne i LOT's net vil selskabet også frigøre et antal slots.
3.5. ÅBNINGSAFGØRELSEN
(89)
Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure den 6. november 2013. I åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til princippet om engangsstøtte, genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet, kompensationsforanstaltningerne og egetbidraget.
Princippet om engangsstøtte
(90)
Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt LOT reelt modtog rednings- eller omstruktureringsstøtte i strid med princippet om engangsstøtte på grund af den udsættelse af lufthavnsafgifter, som LOT fik af de statsejede lufthavne (22). Spørgsmålet kom til Kommissionens kendskab igennem en klage fra Ryanair, som hævdede, at LOT havde fået en ubegrænset kredit af de statsejede lufthavne til dækning af lufthavnsafgifterne til skade for alle andre luftfartsselskaber (se afsnit 1.2 ovenfor).
(91)
Navnlig udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til Polens argument om, at de statsejede lufthavnes midler ikke er statslige midler. Desuden udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt udsættelsen, som LOT fik af de statsejede lufthavne på betaling af lufthavnsafgifterne, faktisk blev ydet på markedsvilkår, når det tages i betragtning, at udsættelsesperioderne var lange, renten ofte lav, og sikkerhedsstillelsen ofte beskeden (23). Desuden synes ikke alle de udsatte beløb at være blevet betalt i sidste ende.
Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(92)
Kommissionen udtrykte skepsis med hensyn til, om den nuværende omstruktureringsplan vil genoprette LOT's rentabilitet, og bad Polen underbygge påstanden bedre. Den bemærkede, at LOT tidligere havde gjort omstruktureringsforsøg, som ikke førte til genoprettelse af rentabiliteten, selv om de blev udført i et øjensynligt gunstigere forretningsklima.
(93)
LOT's likviditetssituation vakte også bekymring. Selskabet mistede likviditet i december 2012, og prognosen var, at det igen ville løbe tør for likviditet i august 2013 (trods redningsstøtten). Selv om denne prognose ikke holdt stik, var sikkerhedsmarginen stadig for lille, idet LOT havde udtømt sine interne finansieringskilder efter salget af aktiver og ikke havde adgang til ekstern finansiering (undtagen leasing) på grund af sin vanskelige finansielle situation.
(94)
Kommissionen tvivlede på, at LOT's mangeårige strukturelle problemer i det store og hele ville blive løst ved indførelsen af de nye B787-fly. LOT planlagde at nå ca. 30 % af den samlede anslåede finansielle virkning af omstruktureringen gennem driften af B787-flyene. Kommissionen påpegede, at driften af disse B787-fly kun ville have en direkte virkning for fjernrutesegmentet (som i 2012 kun udgjorde [ 25] % af LOT's indtægter fra ruteflyvninger), og at der måske ikke var tilstrækkelig efterspørgsel til at sikre effektiv udnyttelse af de nye fly.
(95)
Den antagelse, at over 30 % af omstruktureringsfordelene ville blive opnået gennem indtægtsrelaterede foranstaltninger (f.eks. biindtægter og indtægtsforvaltning), forekom at være en overvurdering, idet det til dels afhang af eksterne faktorer, f.eks. ændret forbrugeradfærd, om dette ville lykkes. Desuden så nogle af de planlagte foranstaltninger (f.eks. indførelse af catering mod betaling), der normalt forbindes med lavprisselskaber, ud til potentielt at være i strid med LOT's strategi om at forblive et traditionelt flyselskab.
(96)
LOT's antagelse af, at resultatet fra kerneforretningen ville forbedres fra et tab på [130-157] mio. PLN i 2013 til et overskud på [64-78] mio. PLN i 2014, dvs. en forbedring på [194-235] mio. PLN på 12 måneder, syntes urealistisk på baggrund af selskabets hidtidige resultater (selskabet havde ikke noteret et overskud på kerneforretningen siden 2008) og det betydelige foreløbige tab i de første fire måneder af 2013.
(97)
Kommissionen betvivlede også flere af de underliggende antagelser for den finansielle fremskrivning i omstruktureringsplanen, navnlig:
a)
forholdsvis små afvigelser i centrale parametre (gennemsnitlig enhedsindtjening pr. passager: 1 %, antal passagerer: 1 %, kursen på PLN over for USD: 10 %) fra referenceværdien, der blev antaget i følsomhedsanalysen, og en fast brændstofpris over en seksårig fremskrivningsperiode, som forekom tvivlsom i betragtning af de historisk set meget volatile brændstofpriser
b)
LOT's evne til at generere den planlagte indtjening på fremleje af B787-fly og Embraer-fly i 2013-2018
c)
opnåelsen af 85 % af de planlagte omstruktureringsfordele, der blev antaget i den finansielle fremskrivnings referencescenarie.
Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger (kompensationsforanstaltninger)
(98)
Kommissionen udtrykte forbehold over for LOT's metodologi til beregning af ruternes rentabilitet. Ifølge punkt 40 i rammebestemmelserne kan lukning af tabsgivende aktiviteter ikke anses for at være en gyldig kompensationsforanstaltning. I betragtning af ovennævnte forbehold havde Kommissionen ikke tilstrækkelig vished for, at betingelsen var opfyldt.
Begrænsning af støtten til et minimum, egetbidrag
(99)
Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt den finansielle leasingkontrakt på B787-fly med garanti fra eksportkreditbureauet Ex-Im Bank kunne accepteres som en gyldig kilde til egetbidraget. I betragtning af, at udlejeren med så stærk en sikkerhedsstillelse sandsynligvis ville få det fulde beløb dækket ind, hvis LOT ikke betalte, forekom leasingaftalen ikke at være et tegn på markedernes tillid til LOT's tilbagevenden til rentabilitet, sådan som det kræves i punkt 43 i rammebestemmelserne.
IV. POLENS BEMÆRKNINGER
(100)
Polen fremsendte bemærkninger og dokumentation til alle de spørgsmål, der var blevet rejst i åbningsafgørelsen. De polske myndigheder konkluderede, at den anmeldte foranstaltning opfyldte alle betingelser i rammebestemmelserne. Polen fremsendte også en ajourført status over gennemførelsen af omstruktureringsplanen, som påviste, at LOT havde gjort betydelige fremskridt i omstruktureringsprocessen, og at selskabets aktuelle finansielle resultater i 2013 var meget bedre end planlagt.
Princippet om engangsstøtte
(101)
For så vidt angår opfyldelsen af princippet om engangsstøtte, bekræftede Polen, at LOT's forpligtelser vedrørende lufthavnsafgifter var blevet udsat af de statsejede lufthavne. Samtidig fastholdt Polen sit synspunkt om, at udsættelserne ikke udgjorde statsstøtte.
(102)
Ifølge Polen er lufthavnenes midler ikke statslige midler, og lufthavnenes beslutninger kan ikke tilskrives staten. Selv om udsættelserne fra lufthavnenes side skulle finansieres med statslige midler, opfylder udsættelserne af lufthavnsafgifterne imidlertid princippet om den private kreditor og udgør derfor ikke statsstøtte.
(103)
Med hensyn til tilregnelse bekræftede Polen, at alle lufthavne, der gav LOT udsættelser, var kontrolleret direkte eller indirekte af den polske stat. Virksomheden PPL, der forvalter Warszawas lufthavn, er fuldt ejet af staten. De regionale lufthavne i Gdansk, Krakow, Poznan, Katowice og Wrocław ejes af PPL, regionale myndigheder og et statsejet selskab.
(104)
Ikke desto mindre fremførte Polen igen det argument, at beslutningerne, som lufthavnene traf, ikke kunne tilregnes staten, da statens evne til at kontrollere lufthavnene ikke automatisk berettiger den antagelse, at disses handlinger kan tilskrives staten. I denne forbindelse henviste Polen atter til Stardust Marine-dommen (24). Polen understregede, at lufthavnene ikke er en del af den offentlige forvaltning, og at de driver deres kommercielle aktiviteter uafhængigt af enhver statslig indgriben.
(105)
Navnlig forklarede Polen, at PPL var en juridisk person og blev drevet i overensstemmelse med loven om den statslige lufthavnsvirksomhed af 23. oktober 1987 (25) (i det følgende benævnt »PPL-loven«). Ifølge PPL-loven drives PPL uafhængigt, i overensstemmelse med rationelle forretningsprincipper og er finansielt selvstændig. PPL tilhører ikke den offentlige sektor; den er ikke finansieret over statens budget, men dækker sine driftsomkostninger ved hjælp af indtægter fra driften af sin egen virksomhed. PPL's drift kontrolleres og tilses af transportministeren, som dog kun har ret til at ændre eller ophæve beslutninger truffet af generaldirektøren for PPL, hvis de er lovstridige. Ministeren har ikke beføjelse til at gribe ind i beslutningsprocessen vedrørende PPL's kommercielle relationer.
(106)
Om de regionale lufthavne forklarede Polen, at de alle er privatretlige selskaber (26) og er underlagt almindelig selskabsret, dvs. den polske lov om kommercielle selskaber (27) (i det følgende benævnt »loven«). Det er kapitalselskaber, som er juridiske personer og har egne aktiver. De agerer uden for de offentlige forvaltningsstrukturer. Den øverste myndighed for selskaberne, der forvalter de regionale lufthavne i Polen, er generalforsamlingen, bestyrelsen og direktionen. De offentlige myndigheder er repræsenteret på generalforsamlingen og i bestyrelsen. Ifølge loven leder direktionen selskabets daglige drift og træffer uafhængige beslutninger om andre anliggender end dem, der er forbeholdt andre af selskabets organer. Da direktionens indgåelse af aftaler om udsættelse af betaling ikke kræver bestyrelsens eller generalforsamlingens godkendelse, var beslutningerne om udsættelse ifølge Polen uafhængige beslutninger truffet af lufthavnene uden statens indblanding.
(107)
Med hensyn til princippet om den private kreditor fremførte Polen flere typer argumenter for, at udsættelserne af lufthavnsafgifterne blev bevilget på markedsvilkår.
(108)
For det første nævnte Polen den økonomiske sammenhæng, hvori lufthavnene besluttede at udsætte LOT's betaling af lufthavnsafgifterne, nemlig et alvorligt økonomisk tilbageslag i 2009 (28) samt andre ekstraordinære begivenheder (askeskyen fra Eyjafjallajökull i april 2010). Ifølge Polen kunne lufthavnene derfor have antaget, da de gav udsættelse til LOT, at selskabets vanskeligheder var af midlertidig karakter.
(109)
For det andet understregede Polen, at LOT som hovedkunde hos lufthavnene genererede en betydelig del af disses indtjening, mens udsættelserne kun udgjorde en brøkdel af omsætningen mellem lufthavnene og LOT (29). Derfor var parterne interesserede i at fortsætte deres samarbejde. I et kontrafaktisk scenarie ville LOT's insolvens have haft en negativ virkning for lufthavnenes aktiviteter (30).
(110)
For det tredje forklarede Polen, at det set fra lufthavnenes perspektiv var bedre at udsætte dele af LOT's betalinger, end at selskabet gik i betalingsstandsning. Især fordi LOT, da udsættelsesbeslutningerne blev truffet, stadig havde aktiver, som kunne være stillet som sikkerhed. Til sammenligning ville lufthavnene i tilfælde af konkurs have været efterstillede kreditorer og få en meget lavere procentdel af deres tilgodehavende dækket end i tilfælde af udsættelse (31). Desuden tager konkursbehandling i Polen i gennemsnit 3-3,5 år, hvilket rækker langt ud over den gennemsnitlige udsættelsesperiode på ca. 6,5 måneder, som LOT fik af lufthavnene, se betragtning 114 nedenfor.
(111)
For det fjerde afspejlede vilkår og betingelser for udsættelserne ifølge Polen fuldt ud markedsvilkårene, hvad angår i) rente, ii) sikkerhedsstillelse og iii) udsættelsesperioder.
(112)
Navnlig for så vidt angår renten (32), anfører Polen, at der skal sondres mellem den rentesats, der blev anvendt på udsættelsesaftalerne, og den lovbestemte rentesats (33), som er en slags morarente, mens formålet med udsættelsesaftalerne var at sætte skyldner i stand til at betale sine forpligtelser inden for en rimelig frist.
(113)
Med hensyn til sikkerhedsstillelsen understreger Polen, at det udsatte beløb i to tredjedele af udsættelsesaftalerne var sikret ved pantebreve og håndpant i LOT's aktiver. I de fleste af de resterende udsættelsesaftaler var de udsatte beløb (34) sikret ved blankoveksler, som sikrer en hurtig inddrivelse af gælden. Kun i seks aftaler blev der ikke stillet sikkerhed. I alle tilfælde anerkendte LOT imidlertid sin gæld til en given lufthavn, således at denne om nødvendigt let kunne indbringe sagen for retten.
(114)
Hvad angår udsættelsesperioderne, understreger Polen, at den gennemsnitlige udsættelsesperiode var ca. 6,5 måneder, hvilket er gunstigt sammenlignet med retssagers varighed i Polen (mere end to år) (35) eller konkursbehandlingers varighed (gennemsnitligt 3-3,5 år) (36).
(115)
Polen fastholdt også, at andre af LOT's private kreditorer tillod selskabet at udsætte betaling af gæld på hundreder af millioner PLN over lignende udsættelsesperioder og på lignende vilkår, herunder en lavere rente end den lovbestemte eller uden renter og i visse tilfælde også uden sikkerhedsstillelse (37).
(116)
Endelig bekræftede Polen, at alle udsatte betalinger er fuldt honoreret.
(117)
For desuden at dokumentere sit synspunkt som gengivet i betragtning 101-116 ovenfor fremsendte Polen en rapport udarbejdet af KPMG Advisory Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością sp. k. (i det følgende benævnt »KPMG« hhv. »KPMG-rapporten«). KPMG-rapporten beskriver beslutningsprocessen i lufthavnene, som førte til de enkelte udsættelsesaftaler, og giver desuden en markedsanalyse af hver af dem. Den metodologi, som KPMG har brugt til markedsanalysen, er baseret på en sammenligning af et referencescenarie (38) (dvs. udsættelse af lufthavnsafgifter) med et alternativt scenarie (39) (ingen udsættelse til LOT). For at kontrollere det økonomiske rationale i udsættelsesaftalerne blev referencescenariet og de alternative scenarier sammenlignet på basis af den aktuelle værdi og nettonutidsværdien. Sammenligningen mellem disse to scenarier viste, at udsættelsen af lufthavnsafgifterne i hvert enkelt tilfælde var økonomisk set rationel og mere gavnlig for lufthavnene end det alternative konkursscenarie.
Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(118)
Polen anførte, at LOT nu står bedre med hensyn til at genoprette rentabiliteten end under de tidligere forgæves forsøg på omstrukturering. For det første har selskabet fået de længe ventede B787-fly, som er en hovedhjørnesten i dets omstruktureringsplan. For det andet har LOT afhjulpet svaghederne ved de tidligere forsøg ved at fokusere på hidtil uløste problemer (f.eks. mere konsekvent personalenedskæring). For det tredje er det makroøkonomiske klima bedre. Endelig er LOT's faktiske finansielle resultater efter fem gennemførte kvartaler af omstruktureringsplanen meget bedre end planlagt.
(119)
LOT's likviditetssituation er blevet bedre. Ikke blot mistede selskabet ikke likviditet i august 2013, som det var ventet ifølge omstruktureringsplanen, men det fandt yderligere finansieringskilder, f.eks. […] fra Boeing […]. Faktisk har de reelle pengestrømme fra driften i 2013 været bedre end planlagt.
(120)
Ligeledes viste den faktiske finansielle virkning af indførelsen af B787-fly sig at være bedre end planlagt. Det havde en positiv virkning på ikke blot fjernruterne, men hele rutenettet. Flyene forventes ikke at kunne løse LOT's mangeårige strukturelle problemer alene, men i kombination med andre omstruktureringsforanstaltninger. Trafikken på de ruter, der skal beflyves med B787-fly (Nordamerika, Nord- og Sydøstasien), forventes at stige med 6,5 % til 10,6 % p.a., hvorfor flyene ikke vil blive underudnyttet.
(121)
I 2013 genererede de indtægtsrelaterede foranstaltninger [ 100] % af det planlagte finansielle potentiale, man antog i omstruktureringsplanen. I august 2013 indførte LOT med held catering mod betaling og fik ikke negativ respons fra kunderne. Ifølge markedsundersøgelser har passagererne ikke noget imod at betale for serviceydelser. Stigningen i biindtægterne falder i tråd med den øjeblikkelige tendens til, at de traditionelle luftfartsselskaber går i retning af hybridformer i deres forretningsmodeller med træk fra lavprisselskaber, og ventes derfor ikke at underminere LOT's brand eller afskrække kunderne.
(122)
Det faktiske finansielle resultat for 2013 var meget bedre end antaget i omstruktureringsplanen. LOT har identificeret potentielle kilder til yderligere forbedring. Dette tyder på, at den forventede fortjeneste på kerneforretningen i 2014 kan nås.
(123)
Polen fremlagde en følsomhedsanalyse, som viser, at LOT selv med større afvigelser fra udgangspunktet i de centrale parametre end antaget i omstruktureringsplanen fastholder likviditeten i hele den finansielle fremskrivningsperiode 2014-2018. Brændstofprisen, som allerede indgik med en meget konservativ antagelse (over LOT's 10-årige historiske maksimum og 12,1 % højere end markedsprisen på anmeldelsestidspunktet), stiger sandsynligvis ikke brat igen. Med hensyn til det planlagte provenu fra fremleje af fly har LOT udarbejdet et alternativt flådescenarie med længere udnyttelse af visse af flyene. Polen fremlagde finansielle fremskrivninger, som viser, at LOT stadig ville genoprette rentabiliteten, hvis det scenarie faktisk blev gennemført. Polen anførte også, at selskabet i 2013 nåede [ 100] % af de planlagte omstruktureringsfordele (mod antaget 85 % i planen).
Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger (kompensationsforanstaltninger)
(124)
Polen klarlagde endvidere, hvordan LOT beregner rentabilitet for ruterne (se afsnit 7.3.4). Polen understregede, at metodologien er i overensstemmelse med branchestandarden.
Begrænsning af støtten til et minimum, egetbidrag
(125)
Polen fremlagde dokumentation for, at eksportkreditbureauet Ex-Im Bank gennemførte en due diligence-undersøgelse af LOT forud for tilsagnet om garantistillelsen, og forklarede, at ca. 30 % af flyfinansieringstransaktionerne i hele verden i 2012 blev indgået med deltagelse af eksportkreditbureauer. Polen oplyste også Kommissionen om, at en af tilbudsgiverne tilbød LOT finansiering uden garanti fra eksportkreditbureauet. Desuden blev LOT's risiko vurderet af det amerikanske kapitalmarked, hvor leasingaftalen med held blev refinansieret af private investorer i 2013.
(126)
Desuden påpegede Polen, at en finansiel leasingkontrakt er en acceptabel form for egetbidrag ifølge Kommissionens afgørelsespraksis, og gentog, at det er en typisk form for finansiering af køb af fly. Ifølge Polen er finansiel leasing af et nyt fly på vilkår, der svarer til dem, LOT fik, se betragtning 77-80 ovenfor, (inklusive den anvendte type sikkerhedsstillelse) en standardfinansieringsform i luftfartsbranchen og er for nylig blevet brugt af mange andre europæiske luftfartsselskaber, f.eks. Ryanair, KLM, Norwegian Air, Czech Airlines, Austrian Airlines og Alitalia.
V. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(127)
Kommissionen modtog bemærkninger fra syv interesserede parter: Ryanair, International Airlines Group (i det følgende benævnt »IAG«), to parter, der ikke ønskede deres identitet offentliggjort, fagforeningen »NSZZ Solidarność 80« hos PPL (i det følgende benævnt »fagforeningen«), PPL selv og arbejdsgiverforeningen »Polske arbejdsgivere«.
(128)
Ryanair gentog den påstand, som selskabet oprindelig fremførte i klagen, at LOT allerede havde modtaget statsstøtte i form af udsatte lufthavnsafgifter bevilget af Polens statsejede lufthavne. Desuden udtrykte Ryanair tvivl med hensyn til LOT's genoprettelse af rentabiliteten på baggrund af, at de tidligere omstruktureringsforsøg var mislykkedes, at fordelene ved indførelsen af B787-flyene var for optimistiske, og at LOT måske ikke ville kunne nedbringe sine personaleomkostninger på grund af eventuelt pres fra fagforeningerne.
(129)
Ifølge IAG bør LOT's fjernrutenet også omstruktureres. Nærmere bestemt mener IAG, at der ikke er tilstrækkelig efterspørgsel til den kapacitet, som LOT har udrullet på det amerikanske marked. IAG nævner eksemplet Malév, som forgæves forsøgte at opretholde en direkte forbindelse fra Budapest til New York. Med henvisning til den finansielle leasingkontrakt på B787-fly bemærkede IAG, at den vurdering, som Ex-Im Bank og den amerikanske långivende forretningsbank foretog, måtte være foregået enten før de nuværende likviditetsproblemer eller i forventning om statsstøtte.
(130)
Den første af de to interesserede parter, som ikke ønskede deres identitet offentliggjort, fremførte, at LOT's omstruktureringsplan hverken var troværdig eller gennemførlig, og at den ikke ville genoprette LOT's langsigtede rentabilitet. Vedkommende part påpegede, at det forventede ROCE er overoptimistisk, og bemærkede, at LOT har planer om at øge sin kapacitet, samtidig med at det polske marked lider af overkapacitet. Desuden mente man, at de udsatte lufthavnsafgifter udgjorde statsstøtte. Yderligere bemærkede denne part, at en måling alene på grundlag af variable omkostninger af rentabiliteten på de ruter, der er foreslået som kompensationsforanstaltninger, var uhensigtsmæssig på langt sigt. Ifølge denne interesserede part bør alle ruter på langt sigt måles på grundlag af det, som LOT kalder Margin 2. Vedkommende gav også udtryk for, at den finansielle leasingkontrakt på B787-fly ikke bør accepteres som en kilde til egetbidrag, da den ikke godtgør markedets tillid til LOT's genoprettelse af rentabiliteten.
(131)
Den anden interesserede part, som ikke ønskede sin identitet offentliggjort, bemærkede, at LOT takket være statsstøtten havde øget sin kapacitet på det polske chartermarked, hvilket angiveligt havde ødelagt den interesserede parts konkurrencemæssige stilling og var i strid med EU's statsstøtteregler. Denne part udtrykte også tvivl om LOT's genoprettelse af rentabiliteten, bl.a. på baggrund af at fordelen ved B787-flyene var overvurderet, og at de finansielle prognoser forekom urealistiske. Vedkommende betvivlede også rentabiliteten på de ruter, der blev foreslået som kompensationsforanstaltninger. Endelig mener denne part, at den finansielle leasingkontrakt ikke bør tages i betragtning som egetbidrag, da den i praksis ikke indebar nogen risiko for de finansierende banker.
(132)
Derudover nævnte denne part også spørgsmålet om de udsatte lufthavnsafgifter (40). Desuden gjorde vedkommende Kommissionen opmærksom på andre af LOT's transaktioner, som angiveligt udgjorde statsstøtte. Disse transaktioner omfatter:
a)
salg af fast ejendom, nemlig i) salget i 2011 af LOT's kontorbygning sammen med grunden 17 Stycznia Street 43 (i det følgende benævnt »hovedkvarteret«) til det statsejede selskab Powszechny Zakład Ubezpieczeń S.A./PB1 (i det følgende benævnt »PZU«, »PZU/PB1«) for et beløb af […] mio. PLN (ca. […] mio. EUR) og ii) salget i 2012 af LOT's ejendom på 17 Stycznia Street 39 til det statsejede selskab TF Silesia for et beløb af […] mio. PLN (ca. […] mio. EUR)
b)
salget af nogle af LOT's datterselskaber til statsejede selskaber, nemlig salget i 2010 af LOT Services over markedsprisen, selv om selskabet var insolvent, salget af LOT AMS, selv om det var »i en meget ringe finansiel situation«, salget i december 2012 af Petrolot, salget i september 2012 af Eurolot, salget i 2009-2010 af LOT Cargo S.A. (i det følgende benævnt »LOT Cargo«) og af Casinos Poland.
(133)
Fagforeningen hævder primært, at omstruktureringsstøtten vil stride mod princippet om engangsstøtte, fordi LOT allerede havde modtaget statsstøtte i form af en række foranstaltninger, væsentligst de udsatte lufthavnsafgifter. Fagforeningen gjorde Kommissionen opmærksom på flere andre af LOT's transaktioner, som angiveligt udgjorde statsstøtte. Disse transaktioner omfatter:
a)
LOT's salg af fast ejendom til andre statsejede selskaber (nemlig salget af LOT's hovedkvarter, salget af ejendommen på 17 Stycznia Street 39, salget af en investeringsejendom sammen med anlægsaktiverne i godsterminalen (i det følgende benævnt »godsterminalen«) og salget af en investeringsejendom sammen med anlægsaktiverne i cateringlokaliteterne (i det følgende benævnt »cateringanlægget«))
b)
salget af LOT's datterselskaber til en pris over markedsværdien til andre statsejede selskaber (nemlig salget af LOT Services, LOT Catering Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »LOT Catering«), LOT AMS, Petrolot og Eurolot)
c)
lån til LOT ydet af statsejede selskaber, hvis aktiviteter ikke primært vedrører kreditgivning (nemlig to lån ydet af selskaber i PZU Group i december 2009 og februar 2010 for et samlet beløb af […] PLN (ca. […] EUR), lån ydet af TF Silesia, Operator Logistyczny Paliw Płynnych Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »OLPP«) og Polski Koncern Naftowy ORLEN S.A. (i det følgende benævnt »PKN Orlen«) for en samlet sum af […] PLN (ca. […] EUR))
d)
levering af andre tjenesteydelser: PKN Orlen og dets datterselskab Petrolot leverede angiveligt brændstof til LOT til nedsatte priser.
(134)
Desuden gav fagforeningerne udtryk for, at omstruktureringsplanen ikke ville genoprette LOT's langsigtede rentabilitet, og at leasingaftalen ikke var et tegn på markedets tiltro til genoprettelsen af rentabiliteten.
(135)
Virksomheden PPL, som ejer Warszawa Chopin Lufthavn, anførte, at dens handlinger ikke kan tilregnes staten, da dens forretningsbeslutninger træffes uafhængigt. De aftaler, der blev indgået med LOT om at udsætte betalingen af lufthavnsafgifterne var i tråd med markedet og økonomisk set meget rationelle. PPL erklærede, at lignende ordninger omend i mindre målestok var aftalt med andre luftfartsselskaber og var blevet tilbudt lavprisselskaberne. LOT er en strategisk partner for PPL og har en betydelig indvirkning på Warszawa Chopin Lufthavns langsigtede udvikling. LOT's potentielle insolvens ville mindske trafikken til og fra Warszawa og få en negativ virkning for Polens økonomi.
(136)
Arbejdsgiverforeningen »Polske arbejdsgivere« regner med, at Kommissionen godkender omstruktureringsstøtten. Den mener, at LOT er på rette spor mod genoprettelse af sin rentabilitet, hvilket bekræftes af de forbedrede faktiske finansielle resultater. Efter foreningens mening ville LOT's insolvens have en negativ virkning for forbindelsesmulighederne, hvilket igen ville påvirke passagererne, de forretningsrejsende og turistbranchen negativt.
VI. POLENS KOMMENTARER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(137)
Polen fremsatte bemærkninger til alle de interesserede parters påstande.
(138)
I henseende til manglende overholdelse af princippet om engangsstøtte:
a)
I forbindelse med de udsatte lufthavnsafgifter gentog Polen sine argumenter vedrørende den manglende tilregnelse og overholdelsen af princippet om den private kreditor.
b)
I forbindelse med andre af LOT's transaktioner, som angiveligt udgjorde statsstøtte, afgav Polen detaljerede forklaringer. Polen påpegede navnlig, at nogle af disse transaktioner allerede var godkendt af Kommissionen, mens andre enten ikke kunne tilregnes staten (f.eks. aktiver købt af private selskaber) eller på anden vis overholdt det markedsøkonomiske investorprincip. Med hensyn til sidstnævnte har Polen fremlagt beviser (f.eks. uafhængige værdiansættelser) til støtte for sin påstand.
(139)
Med hensyn til især transaktionerne vedrørende fast ejendom forklarede Polen:
a)
at salget og tilbageleasingen af LOT's hovedkvarter foregik på grundlag af en aftale, der var indgået den 10. maj 2011 mellem LOT og PZU/PB1. PB1 er et selskab, der indirekte ejes fuldt PZU. Staten ejer en minoritetsandel af PZU (41). Salgsprisen var […] PLN (ca. […] EUR)
b)
at salget af ejendommen på 17 Stycznia Street 39 foregik på grundlag af en aftale, der var indgået den 31. juli 2012 mellem LOT og TF Silesia. Staten er eneaktionær i TF Silesia. Salgsprisen var […] PLN (ca. […] EUR)
c)
at salget af godsterminalen foregik på grundlag af en aftale, der var indgået den 25. november 2011 mellem LOT og LS Airport Services S.A. (i det følgende benævnt »LS Airport Services«). Staten er eneaktionær i LS Airport Services. Salgsprisen var […] PLN (ca. […] EUR)
d)
at salget af cateringanlægget foregik på grundlag af en aftale, der var indgået den 8. december 2011 mellem LOT og LOT Catering. Den regionale økonomiske fond (i det følgende benævnt »RØF«), som er 100 % statsejet, er eneaktionær i LOT Catering. Salgsprisen var […] PLN (ca. […] EUR).
(140)
Polen forklarede angående salgs- og tilbageleasingtransaktionen vedrørende LOT's hovedkvarter, at LOT modtog ni købstilbud, hvoriblandt PZU/PB1 blev valgt som det mest fordelagtige. Ifølge Polen er de midler, som ejes af selskaberne i PZU Group, ikke statslige midler, og deres beslutninger kan ikke tilregnes staten. Derfor er der ikke tale om statsstøtte. Desuden forklarede Polen, at ejendomsværdien var genstand for en uafhængig forudgående vurdering (42).
(141)
Desuden forklarede Polen om salget af ejendommen på 17 Stycznia Street 39, godsterminalen og cateringanlægget, at der ikke indkom bud, og udbudsproceduren derfor ikke blev gennemført. I disse tilfælde var værdien af den faste ejendom dog genstand for en uafhængig forudgående vurdering (43).
(142)
Med hensyn til låneaftalerne forklarede Polen:
a)
at selskaberne i PZU Group ydede LOT to lån: først et på […] PLN (ca. […] EUR) den 14. december 2009 og så et andet på […] PLN (ca. […] EUR) den 17. februar 2010. Staten ejer en minoritetsandel af PZU
b)
at der blev ydet et lån på […] PLN (ca. […] EUR) til LOT af PKN Orlen den 28. juni 2012. Staten ejer en minoritetsandel af PKN Orlen (44)
c)
at der blev ydet et lån på […] PLN (ca. […] EUR) til LOT af TF Silesia den 30. marts 2009. Staten er eneaktionær i TF Silesia
d)
at der blev ydet et lån på […] PLN (ca. […] EUR) til LOT af OLPP den 9. marts 2012. PERN Przyjaźń S.A. (i det følgende benævnt »PERN«), som er 100 % statsejet, er eneaktionær i OLPP.
(143)
Ifølge Polen er de midler, som ejes af selskaberne i PZU Group og PKN Orlen, ikke statslige midler, og deres beslutninger kan ikke tilregnes staten, da staten kun ejer en minoritetsandel i disse selskaber. Derfor er der ikke tale om statsstøtte.
(144)
Hvad angår lån, som blev ydet af statsejede virksomheder (dvs. TF Silesia og OLPP), mener Polen, at hvis såvel deres midler som beslutninger anses for at kunne tilregnes staten, så blev begge lån ydet på markedsvilkår, idet sikkerhedsstillelsen var stærk (45), og den anvendte rentesats svarede til den, der blev anvendt af private kreditorer 43 (46).
(145)
Med hensyn til salget af LOT's datterselskaber forklarede Polen:
a)
at salget af LOT Services, LOT Catering, LOT AMS og LOT Cargo skete i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse i sag SA. 33337 (47), hvorved Kommissionen konkluderede, at ingen af disse transaktioner udgjorde statsstøtte
b)
at 33,3 % af LOT's aktier i Casinos Poland blev solgt til Vicco Investment Sp. z o.o. (48) (i det følgende benævnt »Vicco«) på grundlag af en aftale, der var indgået den 8. april 2013 for et beløb af […] mio. PLN (ca. […] mio. EUR). Vicco er et privat selskab. Derfor er dets midler ikke statslige midler, og dets beslutninger kan ikke tilregnes staten. Ifølge Polen svarede værdien af transaktionen til den markedspris, som en privat tilbudsgiver vil byde i et offentligt udbud
c)
at 49 % af LOT's aktier i Petrolot blev solgt til PKN Orlen på grundlag af en aftale, der var indgået den 21. december 2012 for et beløb af […] PLN (ca. […] EUR). PKN Orlen er et privat selskab. Derfor er dets midler ikke statslige midler, og dets beslutninger kan ikke tilregnes staten, jf. betragtning 142 ovenfor. Ifølge Polen svarede værdien af transaktionen til den markedsværdi, som blev fastslået ved en uafhængig forudgående vurdering (49)
d)
at 37,9 % af LOT's aktier i Eurolot blev solgt til TF Silesia på grundlag af en aftale, der var indgået den 27. februar 2013 for et beløb af [ 188] PLN (ca. [ 29] EUR). Ifølge Polen foregik salget af aktier i Eurolot i en konkurrencepræget procedure gennem forhandlinger på grundlag af en offentlig indkaldelse med henblik på forhandling (50). Aktierne blev købt af det 100 % statsejede TF Silesia, som var eneste tilbudsgiver. Transaktionsprisen var baseret på en uafhængig forudgående værdiansættelse (51).
(146)
Med hensyn til transaktionerne vedrørende PKN Orlens og dets datterselskab Petrolots levering af brændstof til LOT til nedsatte priser forklarede Polen, at PKN Orlen og Petrolot er private selskaber, deres midler er ikke statslige midler, og deres beslutninger kan ikke tilregnes staten, hvorfor disse transaktioner ikke involverer statsstøtte (52).
(147)
For så vidt angår andre bemærkninger fra berørte parter, hævder Polen, at LOT står bedre til at gennemføre sine planer nu end tidligere. Det makroøkonomiske klima er bedre nu, hvor EU's og Polens økonomi forventes at vokse hurtigere end ifølge tidligere prognoser. Flytrafikken forventes at stige, især i Central- og Østeuropa. LOT har lært lektien fra de tidligere forgæves forsøg på omstrukturering og har afhjulpet hidtil uløste problemer (f.eks. skar den ned på personalet i hidtil uset omfang, hvilket gav en besparelse på […] mio. PLN i 2013). Personalenedskæringerne er foregået uden væsentlig modstand fra fagforeningerne. Desuden har LOT endelig modtaget B787-flyene, hvis manglende levering blev angivet som en af grundene til tidligere vanskeligheder. Polen har givet detaljerede oplysninger om økonomien i driften af B787-flyene og virkningen heraf for omstruktureringen. Navnlig viser LOT's cost-benefit-analyse af B787-flyene, at økonomien i disse fly er langt bedre end forgængeren i LOT's flåde, nemlig B767-typen. I løbet af seks måneders drift i 2013 genererede B787-flyene et bedre finansielt resultat (med […] mio. PLN) end forgængeren B767 i en sammenlignelig periode i 2012.
(148)
Med hensyn til den påståede utilstrækkelige efterspørgsel efter fjernruter fremlagde Polen bevis for, at landet har et af de største og voksende markeder for nordamerikanske destinationer og større end en række etablerede vesteuropæiske storlufthavne og større end Prag og Budapest tilsammen. Polen hævder, at LOT i modsætning til det ungarske eksempel har et stærkere fundament for at oprette et nichemarked for fjernruter takket være omfattende etnisk trafik og trafikstrømme fra østlige markeder såsom Ukraine, Hviderusland og Rusland.
(149)
Vedrørende den finansielle leasingkontrakt på B787-flyene som en kilde til egetbidraget og et tegn på markedets tillid til LOT præciserede Polen, at de kommercielle långivere og Ex-Im Bank udførte en professionel og omfattende due diligence-undersøgelse forud for ydelsen af finansiering til LOT. Vurderingen skete lige før levering af flyene i november 2012, og kreditorerne var fuldt informeret om LOT's finansielle situation. På det tidspunkt vidste de ikke, at LOT ville få statsstøtte, da Polen først anmeldte redningsstøtten den 14. december 2012.
(150)
Polen gav detaljerede forklaringer på den metodologi, som LOT brugte til at beregne ruternes rentabilitet. Polen mindede også om undersøgelsesdata, der viste, at et flertal af luftfartsselskaberne har brugt en lignende regnemetode.
(151)
Vedrørende genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet og især det angiveligt overvurderede ROCE oplyste Polen Kommissionen om, at LOT har foretaget en analyse af ROCE blandt 73 luftfartsselskaber over hele verden gennem de sidste seks år og fundet ud af, at LOT's fremskrevne ROCE ligger omkring medianen for europæiske luftfartsselskaber og meget lavere end de fleste effektive europæiske luftfartsselskaber det seneste regnskabsår. På dette grundlag hævder Polen, at det antagne ROCE ikke bør anses for at være urealistisk.
(152)
Med henvisning til den påståede overkapacitet på markedet påpeger Polen, at luftfartskapaciteten i Polen de seneste tre år målt i udbudte sæder er steget med 6,2 % p.a. i gennemsnit, mens den samlede passagerefterspørgsel er steget 7,3 % årligt. På denne baggrund bemærker Polen, at LOT i 2014 vil tilbyde […] % færre sæder fra/til Polen end før omstruktureringen, mens konkurrenterne anslås at øge deres tilbud med over 30 %.
(153)
Med hensyn til LOT's påståede ekspansion på chartermarkedet oplyste Polen, at LOT faktisk har nedbragt sin andel af dette segment fra [ 3] % i 2012 til [ 1,5] % i 2013 (reduceret fra [ 15] % in 2010). LOT har ingen planer om at fortsætte sin tilstedeværelse på chartermarkedet efter omstruktureringen.
VII. VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
7.1. STATSSTØTTE
(154)
Efter artikel 107, stk. 1, i TEUF er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
7.1.1. Omstruktureringsstøtte
(155)
Omstruktureringsstøtten skal ydes af finansministeriet, hvorfor det er klart, at der er tale om statslige midler, og at støtten kan tilregnes staten.
(156)
Omstruktureringsstøtten skal ydes til en bestemt virksomhed, dvs. LOT, på betingelser, som selskabet ikke ville have kunnet opnå på markedet på baggrund af sin finansielle situation. Polen bekræfter dette i omstruktureringsplanen, hvori det hedder, at statsstøtte er den eneste mulige finansieringskilde, som kan sætte selskabet i stand til at fortsætte driften og gennemføre omstruktureringsforanstaltningerne. Derfor konkluderer Kommissionen, at foranstaltningen giver støttemodtageren en selektiv fordel.
(157)
Desuden kan støtten forbedre LOT's konkurrencemæssige stilling i luftfartsbranchen. Virksomheder fra forskellige medlemsstater konkurrerer i luftfartsbranchen i EU, især efter ikrafttrædelsen af tredje fase af liberaliseringen af luftfarten (»tredje luftfartspakke«) den 1. januar 1993 (53). Foranstaltningen fordrejer eller truer således med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(158)
Ud fra disse betragtninger finder Kommissionen, at den anmeldte støtteforanstaltning udgør statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.
7.1.2. Udsættelse af lufthavnsafgifter og andre transaktioner
Udsættelse af lufthavnsafgifter
(159)
Med hensyn til tilregnelse bemærker Kommissionen, at alle lufthavne, der gav LOT udsættelser, er kontrolleret direkte eller indirekte af den polske stat jf. betragtning 103 ovenfor. Med baggrund i fast retspraksis (54) for, at »den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, […] ikke i sig selv [er] tilstrækkelig til at tilregne staten de af den trufne foranstaltninger«, skal Kommissionen i denne sag se nærmere på, med hvilken intensitet staten førte tilsyn med forvaltningen af lufthavnene. Desuden skal Kommissionen undersøge, om der er andre tegn på statslig involvering i udsættelsen af LOT's betaling af lufthavnsafgifterne, eller om disse beslutninger blev truffet af lufthavnene uafhængigt og uden statens indgriben.
(160)
Kommissionen bemærker, at KPMG's rapport, som Polen har fremlagt, beskriver beslutningsprocessen i hver lufthavn vedrørende hver enkelt udsættelsesaftale, herunder igangsættelsen af gældsinddrivelsesproceduren, rykkere og forhandlinger om vilkår og betingelser for udsættelserne. KPMG-rapporten angiver også de involverede parter i forhandlingerne (f.eks. lufthavnenes jura-, debitor- og finansafdelinger). KPMG-rapporten viser ingen statslig indgriben i beslutningen om udsættelsen af LOT's lufthavnsafgifter.
(161)
Ikke desto mindre bemærker Kommissionen vedrørende virksomheden PPL, som driver Warszawa Chopin Lufthavn, at den er underlagt offentlig ret og 100 % ejet af staten, som udnævner generaldirektøren for virksomheden. PPL er genstand for en betydelig grad af tilsyn fra de offentlige myndigheders side (55), jf. betragtning 103 og 105 ovenfor. Desuden er lufthavnen i Warszawa den vigtigste polske lufthavn med ca. 10 mio. passagerer om året, og den har afgørende betydning for Polens forbindelser til resten af verden. Med hensyn til de regionale lufthavne bemærker Kommissionen, at der her er tale om privatretlige selskaber, som direkte eller indirekte kontrolleres af staten, og bl.a. at PPL i hvert tilfælde er en af de offentlige aktionærer (56), jf. betragtning 103 ovenfor. Desuden har driften af de regionale lufthavne en stor indvirkning på den lokale økonomi, hvorfor det er usandsynligt, at de lokale myndigheder ikke på en eller anden måde er involveret i betydningsfulde driftsbeslutninger i den lufthavn, de fører tilsyn med.
(162)
I betragtning af de virkninger, som beslutningerne om udsættelse af lufthavnsafgifterne kunne have for LOT og alle disse lufthavnes aktiviteter på lokalt og nationalt plan, af LOT's status som storkunde hos PPL og af de stærke bånd mellem PPL og staten og endelig af det forhold, at PPL er underlagt offentlig ret, er det højst usandsynligt, at disse beslutninger kunne være truffet uden nogen som helst statslig involvering. Derfor konkluderer Kommissionen, at de offentlige myndigheder må anses for at være involveret i de nævnte beslutninger på en eller anden måde, om end det ikke kan påvises nøjagtigt, at den polske stat overtalte PPL til at udsætte betalingen af de lufthavnsafgifter, som LOT skyldte. Derfor konkluderer Kommissionen, at der er tilstrækkelig dokumentation for at anse udsættelserne af lufthavnsafgifterne for at kunne tilregnes staten. Fordi udsættelserne indebærer et potentielt tab af offentlige selskabers midler, er disse foranstaltninger ydet med statsmidler.
(163)
For ikke desto mindre at fastslå, om disse foranstaltninger giver LOT en økonomisk fordel efter artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal Kommissionen fastslå, om PPL og de regionale lufthavne (ved at give udsættelse) handlede som en privat kreditor i en lignende situation. Hvis det er tilfældet, kan LOT ikke anses for at have opnået en fordel, som den ellers ikke ville have kunnet få på normale markedsvilkår, og foranstaltningerne ville derfor ikke udgøre statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF (den markedsøkonomiske aktørtest).
(164)
Navnlig bemærker Kommissionen, at den baggrund, på hvilken udsættelserne blev bevilget til LOT, i overensstemmelse med fast retspraksis (57), dvs. den økonomiske krise og andre usædvanlige omstændigheder, jf. betragtning 108 herover, bør tages i betragtning i vurderingen af udsættelsernes overensstemmelse med markedsvilkårene.
(165)
Kommissionen bemærker også, at LOT er hovedkunde i lufthavnene i Polen og genererer en betydelig del af deres indtjening jf. betragtning 109 ovenfor. Derfor har lufthavnene en særlig interesse i at fortsætte samarbejdet med LOT.
(166)
Desuden har Kommissionen set nærmere på oplysningerne om sammenligningen mellem fordele og ulemper ved lufthavnenes forskellige alternative måder at inddrive gælden fra LOT på, dvs. udsættelse af lufthavnsafgifterne, retssager eller konkursbegæring indgivet af Polen. Især med hensyn til tidsrammen bemærker Kommissionen, at den gennemsnitlige udsættelsesperiode, som lufthavnene gav LOT, var ca. 6,5 måneder. Dette forekommer at være gunstigt for lufthavnene, når man sammenligner med den gennemsnitlige tid, det tager at inddrive gæld i Polen (dvs. over to år), eller med den gennemsnitlige varighed af konkursbehandling i Polen (dvs. i gennemsnit tre år). Det er stadig også fordelagtigt i sammenligning med den længste udsættelsesperiode, som LOT fik, nemlig ca. et år. Kommissionen bemærker desuden, at LOT, da udsættelsesbeslutningerne blev truffet, stadig havde aktiver, som kunne være stillet som sikkerhed (58). Udsættelserne var derfor bedre for lufthavnene end at indgive konkursbegæring, for lufthavnenes fordringer ville i så fald have været efterstillede og være blevet dækket med en muligvis meget lavere procentdel, end hvis betalingen blot blev udsat, jf. betragtning 110 og 114 ovenfor.
(167)
For så vidt angår vilkår og betingelser for udsættelserne, bemærker Kommissionen, at den rente, som lufthavnene beregnede sig, afspejlede markedsvilkårene, da den blev fastsat på niveau med den gennemsnitlige rentesats (59) på lån ydet til branchen i den pågældende periode, samtidig med at lufthavnene ikke var forpligtet til at anvende den lovbestemte rente. Desuden bemærker Kommissionen, at der var stillet sikkerhed i LOT's aktiver for størstedelen af beløbet for de udsatte betalinger. I de resterende tilfælde gav LOT en blankoveksel og/eller anerkendte sin gæld til en given lufthavn, hvilket gav den pågældende lufthavn en betydelig fordel i tilfælde af gældsinddrivelse, jf. betragtning 112 og 113 herover.
(168)
Desuden bemærker Kommissionen, at også LOT's private kreditorer tillod selskabet at udsætte betaling af gæld på lignende vilkår, herunder til en lavere rente end den lovbestemte eller endda rentefrit og i visse tilfælde også uden sikkerhedsstillelse, jf. betragtning 115 herover.
(169)
Endelig anerkender Kommissionen, at alle udsatte lufthavnsafgifter er blevet fuldt honoreret af LOT, jf. betragtning 116 ovenfor.
(170)
Hvad angår rapporten fra KPMG, som Polen fremlagde, bemærker Kommissionen, at der er foretaget en analyse af hver enkelt udsættelsesaftales overensstemmelse med markedsvilkårene, jf. betragtning 117 ovenfor. Navnlig er det objektivt kontrollerbare data (statistikker, konkrete eksempler osv.), som KPMG har benyttet til sin sammenligning af referencescenariet, hvor LOT får bevilget udsættelse af lufthavnsafgifterne, med det alternative scenarie, hvor LOT ikke får bevilget udsættelse af lufthavnsafgifterne, og der indgives konkursbegæring for LOT. Scenarierne blev sammenlignet i tre forskellige delscenarier, hvilket bidrager til det objektive resultat. For at kontrollere det økonomiske rationale i udsættelsesaftalerne blev referencescenariet og de alternative scenarier sammenlignet på basis af den aktuelle værdi og nettonutidsværdien. Sammenligningen mellem disse to scenarier bekræfter, at udsættelsen af lufthavnsafgifterne i hvert enkelt tilfælde var økonomisk set rationel og mere gavnlig for lufthavnene end det alternative konkursscenarie. KPMG-rapporten bygger på alment udbredte metoder til evaluering og rejser ikke tvivl om de anvendte metodologier og standarder. Baseret på disse overvejelser mener Kommissionen, at resultaterne af rapporten giver en pålidelig bekræftelse af udsættelsesaftalernes overensstemmelse med markedet.
(171)
Kommissionen bemærker, at en kreditor, som overvejer at udsætte betalingen af sine fordringer, ikke kan sammenlignes med en investor, da forretningsvilkårene i sådanne tilfælde er forskellige, idet en investor agter at tjene et afkast, nøje vurderer risici, kræver tilfredsstillende sikkerhed og i mangel af samme måske fravælger investeringen osv., mens en kreditor er i en anden situation. Kreditorens fordring eksisterer allerede og er ikke sikret. Kreditoren kan derfor kun vælge mellem at søge fordringen dækket gennem en retssag eller indgå forlig og kan derfor være villig til at acceptere anderledes og sommetider mindre fordelagtige vilkår for tilbagebetalingen af gælden, end en investor ville. Navnlig accepterer kreditoren måske visse indrømmelser fra debitors side, som letter fuldbyrdelsen (f.eks. anerkendelse af gælden, frivillig kreditorordning), eller om muligt en sikkerhedsstillelse. Kreditor kan derfor have interesse i at tillade en gældsudsættelse, hvis det senere kan bidrage til at gennemføre fuldbyrdelsen (60).
(172)
På baggrund af disse overvejelser konkluderer Kommissionen, at de statsejede lufthavne handlede som en kreditor på markedsøkonomiske vilkår, da de gav LOT udsættelse på betaling af lufthavnsafgifterne. Derfor gav disse transaktioner ikke LOT en fordel, som selskabet ikke ville have kunnet opnå på normale markedsvilkår. Det følger heraf, at udsættelsesaftalerne ikke udgør statsstøtte.
Andre transaktioner
(173)
For så vidt angår LOT's transaktioner med fast ejendom, når Kommissionen på baggrund af Polens præciseringer frem til følgende konklusioner.
(174)
Med hensyn til salget af LOT's hovedkvarter til PZU/PB1 konkluderer Kommissionen, at køberen er et privat selskab, jf. betragtning 139 og 140 herover, hvorfor dets midler ikke er statslige midler. Derfor udgør denne transaktion ikke statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(175)
Med hensyn til i) salg af ejendommen på 17 Stycznia Street 39 til TF Silesia, ii) salget af godsterminalen til LS Airport Services og iii) salget af cateringanlægget til LOT Catering bemærker Kommissionen, at køberen var et selskab, der var direkte eller indirekte statskontrolleret. Både TF Silesia og LS Airport Services er direkte kontrolleret af staten. Hvad angår LOT Catering, er eneaktionæren heri RØF, som også er 100 % statsejet, jf. betragtning 139 ovenfor. Alle disse selskaber er privatretlige og underlagt lov om kommercielle selskaber. Denne lov kræver generalforsamlingens samtykke til køb og salg af fast ejendom, når der er tale om selskaber med begrænset ansvar, og på visse betingelser, når der er tale om aktieselskaber (61). I betragtning af at staten direkte eller indirekte udøver alle stemmerettigheder på generalforsamlingen i TF Silesia, LS Airport Services og LOT Catering, var staten uvægerligt indblandet i beslutningsprocessen vedrørende de pågældende transaktioner. Under indtryk af disse forhold konkluderer Kommissionen, at de beslutninger, der blev truffet i TF Silesia, LS Airport Services og LOT Catering, kan tilregnes staten. Eftersom disse selskaber er offentlige, er deres midler også statslige.
(176)
I alle disse tilfælde var værdien af den faste ejendom genstand for en uafhængig værdiansættelse i overensstemmelse med almindeligt accepterede markedsindikatorer og værdiansættelsesstandarder (herunder inddragelse af sammenlignelige transaktioner og lokale markedsforhold). De, der vurderede aktiverne, havde egnede kvalifikationer og passende erfaring. Kommissionen bemærker, at værdiansættelserne foregik, før transaktionerne fandt sted. Kommissionen bemærker også, at de pågældende transaktioner opfylder kravene til en uafhængig ekspertvurdering som foreskrevet i Kommissionens meddelelse om statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger (62). På denne baggrund konkluderer Kommissionen, at resultaterne af disse værdiansættelser er en passende tilnærmelse til markedspriserne på de ovenfor beskrevne ejendomme.
(177)
Derfor konkluderer Kommissionen, at de ovennævnte transaktioner vedrørende LOT's salg af fast ejendom ikke gav LOT en fordel, som selskabet ikke kunne have opnået på normale markedsvilkår, hvorfor de ikke udgør statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.
Lån
(178)
For så vidt angår lån ydet til LOT, når Kommissionen på baggrund af Polens præciseringer frem til følgende konklusioner.
(179)
Hvad angår lån ydet til LOT af PZU Group og PKN Orlen, jf. betragtning 142 og 143 ovenfor, bemærker Kommissionen, at der her er tale om private selskaber. Derfor kan deres beslutninger ikke tilregnes staten, og deres midler er ikke statslige. Derfor udgør disse lån ikke statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(180)
Hvad angår det lån, der er blevet ydet LOT af TF Silesia, kan TF Silesias beslutninger, som det allerede er konkluderet i betragtning 175 ovenfor, tilregnes staten, og selskabets midler er statsmidler.
(181)
Med hensyn til OLPP's lån til LOT bemærker Kommissionen, at selskabets eneaktionær, dvs. PERN, er 100 % statsejet, jf. betragtning 142 ovenfor. Staten udøver således alle stemmerettigheder på dette selskabs generalforsamling og udnævner alle medlemmer af dets direktion. På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at OLPP's beslutninger kan tilregnes staten, og at dets midler er statslige.
(182)
Med hensyn til de lån, som LOT fik af TF Silesia og OLPP, skulle Kommissionen således vurdere, om disse lån blev ydet på markedsvilkår. I betragtning af at sikkerhedsstillelsen for de pågældende lån var stærk, og de anvendte rentesatser var på niveau med dem, som private kreditorer anvendte, jf. betragtning 144 ovenfor, konkluderer Kommissionen, at disse lån blev ydet på markedsvilkår.
(183)
Kommissionen konkluderer derfor, at lånene til LOT ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.
Salg af datterselskaber
(184)
For så vidt angår LOT's salg af datterselskaber, når Kommissionen på baggrund af Polens præciseringer frem til følgende konklusioner.
(185)
Hvad angår salget af LOT Services, LOT Catering, LOT AMS og LOT Cargo, bemærker Kommissionen, at disse transaktioner var genstand for Kommissionens afgørelse i sag SA.33337 (63), hvori Kommissionen konkluderede, at ingen af disse transaktioner udgjorde statsstøtte Den afgørelse blev ikke anfægtet og står dermed ved magt.
(186)
Med hensyn til de interesserede parters bemærkninger om, at LOT solgte aktier i disse datterselskaber til over markedsværdien, og navnlig at salgsprisen på LOT AMS og LOT Services ikke afspejlede det forhold, at: i) LOT AMS var et selskab i særlig dårlig finansiel stand, og at ii) LOT Services' forgænger, LOT Ground Services Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »LOT Ground Services«), var under konkursbehandling, jf. betragtning 132 ovenfor, bemærker Kommissionen, at ovenstående transaktioner allerede var genstand for Kommissionens undersøgelse.
(187)
Hvad navnlig angår LOT AMS, var salgskursen på aktierne baseret på tre uafhængige forudgående værdiansættelser, som var beskrevet og vurderet i Kommissionens afgørelse i sag SA.33337 (64). Ligeledes var transaktionerne vedrørende LOT Cargo beskrevet og vurderet i Kommissionens afgørelse i sag SA.33337 (65). Hvad angår LOT Ground Services og LOT Services, kontrollerede Kommissionen, hvorvidt LOT Services var retssuccessor til LOT Ground Services, og nåede til den konklusion, at LOT Services kun overtog nogle af det afviklede selskabs aktiver (66). Kommissionen har i lyset af ovenstående ikke grund til at ændre sin vurdering i sin afgørelse af statsstøttesag SA.33337.
(188)
Vedrørende salget af Casinos Poland til Vicco, jf. betragtning 145 ovenfor, bemærker Kommissionen, at Vicco er et privat selskab. Derfor kan Viccos beslutninger ikke tilregnes staten, og selskabets midler er ikke statslige.
(189)
Angående salget af Petrolot til PKN Orlen, jf. betragtning 145 ovenfor, har Kommissionen allerede konkluderet i betragtning 179 ovenfor, at PKN Orlen er et privat selskab, hvorfor dets beslutninger ikke kan tilregnes staten, og dets midler ikke er statslige.
(190)
Angående salget af Eurolot til TF Silesia, jf. betragtning 145 ovenfor har Kommissionen allerede konkluderet, at selskabets beslutninger kan tilregnes staten, og dets midler er statslige. Ikke desto mindre bemærker Kommissionen også, at der forud for transaktionen var udsendt en offentlig indkaldelse med henblik på forhandlinger. Desuden blev værdien af aktierne i Eurolot fastlagt på grundlag af værdiansættelsesrapporterne, der blev udarbejdet, før transaktionen fandt sted. Værdiansættelserne var baseret på alment anvendte og accepterede metodologier (dvs. discounted cash flow-metoden og metoden med korrigerede nettoaktiver) og på troværdige antagelser. På denne baggrund konkluderer Kommissionen, at resultaterne af disse værdiansættelser er en passende tilnærmelse til markedspriserne på LOT's andel af Eurolot. Endvidere konkluderer Kommissionen, at denne transaktion stemmer overens med markedet.
(191)
Derfor konkluderer Kommissionen, at LOT's salg af datterselskaber ikke udgør statsstøtte.
Levering af tjenesteydelser
(192)
Hvad angår PKN Orlens og dets datterselskab Petrolots levering af brændstof til LOT til angiveligt nedsatte priser, jf. betragtning 146 ovenfor, bemærker Kommissionen, at PKN Orlen og dets datterselskab Petrolot er private selskaber. Derfor er PKN Orlens midler ikke statslige, og Kommissionen konkluderer, at transaktionerne vedrørende brændstofleverancer til LOT ikke udgør statsstøtte.
7.2. OMSTRUKTURERINGSSTØTTENS LOVLIGHED
(193)
I overensstemmelse med artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (67) må støtte ikke gennemføres, førend Kommissionen har eller må anses for at have truffet afgørelse om godkendelse af en sådan støtte (standstill-forpligtelse).
(194)
Polen har endnu ikke gennemført omstruktureringsstøtten til LOT. Derfor konkluderer Kommissionen, at standstill-forpligtelsen er overholdt.
7.3. OMSTRUKTURERINGSSTØTTENS FORENELIGHED
(195)
I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan der ydes støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(196)
Kommissionen finder, at den her omhandlede foranstaltning udgør omstruktureringsstøtte, som skal vurderes i lyset af rammebestemmelserne for at fastslå, om den er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, i TEUF.
7.3.1. Kriseramt virksomhed
(197)
I henhold til punkt 12 a) og 14 i rammebestemmelserne er kun kriseramte virksomheder berettiget til omstruktureringsstøtte. For at blive betegnet som en kriseramt virksomhed skal virksomheden opfylde de kriterier, der er angivet i punkt 10 eller 11 i rammebestemmelserne.
(198)
I henhold til punkt 10 anses en virksomhed for at være kriseramt:
a)
hvis der er tale om et selskab med begrænset ansvar, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder
b)
når virksomheden, uanset dens selskabsform, efter de nationale regler opfylder betingelserne for insolvensbehandling.
(199)
I åbningsafgørelsen bemærkede Kommissionen, at LOT som selskab med begrænset ansvar opfyldte kriterierne i punkt 10 a) i rammebestemmelserne, eftersom det pr. 31. december 2012 havde mistet over halvdelen af den tegnede kapital (169,7 %) og over en fjerdel heraf i løbet af de sidste 12 måneder (89,3 %) (68).
(200)
På grund af et nettooverskud i 2013 forekommer det, at LOT i øjeblikket ikke opfylder det andet underkriterium i punkt 10 a). Nettooverskuddet i 2013 blev imidlertid opnået takket være redningsstøtten. Uden den støtte ville der ikke have været overskud i 2013, idet selskabet ikke ville have overlevet. Derfor mener Kommissionen, at LOT var en kriseramt virksomhed efter punkt 10 a), da omstruktureringsprocessen begyndte, og stadig er det.
(201)
Desuden var LOT i december 2012 på randen af betalingsstandsning og var tvunget til at bede om redningsstøtte for at undgå at blive insolvent, jf. betragtning 17 ovenfor. Polen bekræftede, at selskabet uden redningsstøtten ville være gået konkurs i løbet af kort tid.
(202)
Kommissionen mener derfor, at LOT var en kriseramt virksomhed fra begyndelsen af omstruktureringsprocessen efter rammebestemmelsernes punkt 10 a) og c).
(203)
Desuden har Kommissionen også undersøgt, om LOT opfylder kriterierne i rammebestemmelsernes punkt 11.
(204)
I henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne vil en virksomhed, selv om ingen af kriterierne i punkt 10 er opfyldt, alligevel kunne anses for kriseramt, og blandt de sædvanlige tegn herpå nævnes faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overkapacitet, stigende gældsætning, stigende renteudgifter og faldende eller opbrugt nettoformue.
(205)
Selskabets årsregnskaber viser følgende tegn på en kriseramt virksomhed (se tabel 1 ovenfor):
-
faldende omsætning: I 2013 faldt omsætningen til 3 147 mio. PLN, hvilket er det laveste siden 2010, da tallet nåede ned på 2 958,8 mio. EUR
-
voksende lagerbeholdninger: Efter et fald i starten fra 252,1 mio. PLN i 2010 til 198,5 mio. PLN i 2012 voksede lagerbeholdningerne til 216,6 mio. PLN i 2013
-
overkapacitet: Selskabet har indskrænket personalet og flåden og planlægger yderligere nedskæringer, hvilket er et tegn på overkapacitet
-
stigende gældsætning: Den kort- og langsigtede gæld steg fra 1 606,9 mio. PLN i 2010 til 3 223 mio. PLN i 2013
-
stigende renteudgifter: Renteudgifterne steg fra 60,2 mio. PLN i 2010 til 123,8 mio. PLN i 2013
-
faldende eller opbrugt nettoformue: Nettoformuen faldt fra 500,1 mio. PLN i 2010 til -265,5 mio. PLN i 2012 og -258,1 mio. PLN i 2013.
Desuden har selskabet noteret tab hvert regnskabsår siden 2008. Denne tendens blev først vendt i 2013, da LOT kunne notere et nettooverskud, efter at det havde fået redningsstøtte. Kommissionen finder, at et selskab, der har noteret tab af den størrelse i flere år, sandsynligvis er kriseramt.
(206)
Ifølge revisorens udtalelse om årsregnskabet for 2013 er der desuden væsentlig usikkerhed om selskabets evne til at videreføre driften på grund af den negative egenkapital og det forhold, at de aktuelle forpligtelser overstiger de aktuelle aktiver. I tidligere sager (69) har Kommissionen vurderet, at når en virksomhed har negativ egenkapital, må det på forhånd antages, at kriterierne i punkt 10 a) i rammebestemmelserne er opfyldt, og det forekommer at have været tilfældet med LOT siden 2012. Retten har også konkluderet (70), at et selskab med en negativ egenkapital er en kriseramt virksomhed.
(207)
I betragtning af ovenstående mener Kommissionen, at LOT også er en kriseramt virksomhed efter rammebestemmelsernes punkt 11.
(208)
LOT blev stiftet i 1929 (registreret i sin nuværende form i 2001) og har drevet virksomhed inden for lufttransport af passagerer lige siden, hvorfor det ikke kan betragtes som en nyoprettet virksomhed i henhold til punkt 12 i rammebestemmelserne.
(209)
Ifølge punkt 13 i rammebestemmelserne kan en virksomhed, der tilhører eller er i færd med at blive overtaget af en større koncern, normalt ikke modtage omstruktureringsstøtte, medmindre det kan påvises, at virksomhedens vanskeligheder hidrører fra virksomheden selv og ikke er et resultat af en vilkårlig omkostningsfordeling inden for koncernen, og at virksomhedens vanskeligheder er for alvorlige til, at koncernen selv kan løse dem.
(210)
LOT er moderselskab for en koncern, men selskabets vanskeligheder er uløseligt knyttet til dets virksomhed og skyldes ikke en vilkårlig omkostningsfordeling inden for LOT-koncernen. De faktorer, der anses for at have givet anledning til selskabets vanskeligheder, beskrives i betragtning 20 ovenfor.
(211)
Datterselskaberne i LOT-koncernen må anses for at være for små og ikke kunne generere et tilstrækkeligt stort kontant overskud til at redde moderselskabet. Deres samlede omsætning i 2013 udgjorde kun ca. 2,5 % af LOT's omsætning, og de noterede et nettotab på 2 mio. PLN tilsammen. Dertil kommer, at LOT-koncernen selv synes at være kriseramt, idet den noterede et konsolideret nettotab på 164 mio. PLN i det regnskabsår, der sluttede 31. december 2011 (da datterselskaberne er så ubetydelige, har LOT ikke haft pligt til at udarbejde konsoliderede årsregnskaber lige siden), og akkumulerede tab på 270 mio. PLN pr. samme dato. Derfor er selskabets vanskeligheder for alvorlige til, at koncernen selv kan løse dem.
(212)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at LOT er en kriseramt virksomhed, og at den er berettiget til omstruktureringsstøtte.
7.3.2. Princippet om engangsstøtte
(213)
Ifølge punkt 73 i rammebestemmelserne gælder, at hvis virksomheden allerede tidligere har modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte, herunder ikkeanmeldt støtte, og der er gået under ti år, siden denne redningsstøtte blev ydet, omstruktureringsperioden sluttede, eller omstruktureringsplanens gennemførelse blev indstillet (alt efter hvad der sker senest), vil Kommissionen ikke tillade nogen yderligere rednings- eller omstruktureringsstøtte.
(214)
Kommissionen vurderede i denne sag, hvorvidt de udsatte lufthavnsafgifter, som var genstand for klagen fra Ryanair, der omtales i afsnit 1.2 ovenfor, og som andre interesserede parter fremsatte bemærkninger om, jf. betragtning 130, 132, 133 og 135 ovenfor, påvirkede Polens overholdelse af princippet om engangsstøtte. Da Kommissionen nåede frem til den konklusion, at de udsatte lufthavnsafgifter ikke udgjorde statsstøtte, jf. betragtning 172 ovenfor, har disse transaktioner ikke nogen indflydelse på Polens overholdelse af princippet om engangsstøtte.
(215)
Det samme gælder for de øvrige transaktioner, som de interesserede parter mener, er statsstøtte, nemlig i) salget af fast ejendom, ii) ydelse af lån, iii) salget af datterselskaber og iv) levering af andre tjenesteydelser jf. betragtning 132 og 133 ovenfor, idet Kommissionen drog den konklusion, at de ikke udgør statsstøtte, jf. betragtning 177, 183, 191 og 192 ovenfor.
(216)
I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at hverken udsættelsen af lufthavnsafgifterne eller de transaktioner, der nævnes af de interesserede parter, udgør statsstøtte. Desuden har Polen bekræftet, at selskabet ikke har fået rednings- eller omstruktureringsstøtte inden for de seneste 10 år. Kommissionen konkluderer derfor, at princippet om engangsstøtte er overholdt.
7.3.3. Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(217)
For at en foranstaltning kan anses for forenelig i henhold til punkt 34-37 i rammebestemmelserne, skal en omstruktureringsplan inden for en rimelig tidshorisont og på basis af en realistisk vurdering kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt. Planen skal kunne sætte selskabet i stand til at dække alle omkostninger efter omstruktureringen, og det forventede afkast af egenkapitalen skal være tilstrækkeligt til, at den omstrukturerede virksomhed kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp. Omstruktureringsplanen skal beskrive de omstændigheder, der førte til vanskelighederne, således at det bliver muligt at vurdere, om de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger er hensigtsmæssige.
(218)
Ifølge omstruktureringsplanen skal den langsigtede rentabilitet være genoprettet i 2015 (se tabel 4). Selskabet forventes at generere et nettooverskud, hvilket betyder, at det bør være i stand til at dække alle omkostninger efter gennemførelsen af omstruktureringen, herunder nedskrivninger og finansielle omkostninger. Det forventede afkast af den investerede kapital varierer fra [5-6] % til [10-12] % i perioden efter omstruktureringen. Da afkastet af 10-årige polske statsobligationer, som normalt opfattes som en tilnærmelse til et afkast af en risikofri investering, er ca. 3,4 %, giver det forventede afkast af kapitalen en rimelig risikopræmie og kan anses for at være tilstrækkelig til at sætte LOT i stand til at klare sig i konkurrencen ved egen hjælp. Da medianen for ROCE for europæiske luftfartsselskaber var 6,9 % i det sidste regnskabsår (10,3 %, hvis der kun tages hensyn til rentable luftfartsselskaber), og de meste effektive europæiske luftfartsselskaber havde et ROCE på 13,4 %, forekommer LOT's mål på den anden side hverken urealistisk eller for højt efter en vellykket omstrukturering.
(219)
Omstruktureringsplanen indeholder en detaljeret redegørelse for de omstændigheder, som førte til LOT's vanskeligheder, og omfatter de foranstaltninger, som skal afhjælpe disse vanskeligheder, som er beskrevet nærmere i kapitel III ovenfor.
(220)
Kommissionen har gennemgået de centrale underliggende antagelser i de finansielle fremskrivninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen, og vurderet omstruktureringsforanstaltningerne samt de spørgsmål, som de interesserede parter har rejst i henseende til genoprettelse af den langsigtede rentabilitet. Den mener herefter, at LOT står bedre til at gennemføre sine planer nu end i 2009-2012.
(221)
Først i 2013 satte LOT de længe ventede B787-fly i drift. De er det centrale element i den nye strategi, og en vigtig drivkraft bag omstruktureringsfordelene. Forsinkelsen af B787-flyene blev af Polen udlagt som en af hovedårsagerne til selskabets tidligere finansielle vanskeligheder og dets manglende evne til at genoprette rentabiliteten. LOT's nye strategi er baseret på anvendelsen af B787 på niche-fjernruter og på et effektivt tilslutningsopland i Polen og Centraleuropa, der er bygget op omkring Warszawa Chopin Lufthavn, som for nylig er blevet moderniseret og er under udvidelse (71).
(222)
De første reelle resultater af driften af B787 bekræfter den antagelse, at indførelsen af disse fly vil give betydelige omstruktureringsfordele. I juni-november 2013 var overskuddet på B787-flådens drift […] mio. PLN større end det overskud, som forgængeren B767 genererede i en sammenlignelig periode i 2012. Det var mere end forventet ifølge omstruktureringsplanen. Hvis det antages, at flyene anvendes i 12 fulde måneder (modsat i 2013, da de stod på jorden i et halvt år), synes den planlagte årlige finansielle virkning på [135-165] mio. PLN at være realistisk. De nye fly gav også betydelige besparelser, idet brændstofomkostningerne var [ 15] % lavere, og de samlede direkte omkostninger [ 25] % lavere.
(223)
Polen har også fremlagt kvantitativ dokumentation for, at indførelsen af B787-flyene har en positiv virkning på ikke blot fjernruterne, men hele rutenettet, herunder kort- og mellemdistanceruterne, som sikrer tilslutning til fjernruterne. LOT's overskud på forbindelser, der beflyves med B787-fly, målt med Margin 2 (72) (dvs. inklusive bidragseffekt på hele rutenettet) nåede op på [ 100] mio. PLN i juni-november 2013 og var [ 100] % højere end i en sammenlignelig periode i 2012, da selskabet brugte de gamle B767-fly.
(224)
Vedrørende den potentielle underudnyttelse af B787-flyene, der er nævnt i åbningsafgørelsen, præciserede Polen, at LOT indtil 2013 havde anvendt fem B767-fly på ruterne fra Polen til USA og Canada. I dag har LOT seks B787-fly, som kan dække de samme ruter og yderligere en rute til Beijing. LOT planlægger efter omstruktureringsperioden at åbne nye fjernruter til Asien. Ifølge IATA forventes transatlantiske flyvninger fra Polen at vokse med 6,5 % p.a. i 2013-2017, og passagertrafikken fra Central- og Østeuropa til Asien med 9,1-10,6 % p.a. Polen fremlagde data til dokumentation for, at landet har et af de største og voksende lokale markeder for nordamerikanske destinationer og større end en række etablerede vesteuropæiske storlufthavne (München, Wien, København og på visse ruter Zürich) og større end Prags og Budapests nuværende markedsstørrelse lagt sammen. Dette giver mere sikkerhed for, at B787-flyene kan bruges effektivt.
(225)
For det andet har LOT afhjulpet svaghederne ved de tidligere omstruktureringsforsøg ved at fokusere på hidtil uløste problemer, f.eks. mere konsekvent personalenedskæring. Allerede i november 2013 havde LOT indskrænket jordpersonalet med en hidtil uset nedskæring på 35 %, og der planlægges flere nedskæringer. Selskabet har også styrket overvågningen af gennemførelse af omstruktureringsplanen.
(226)
I 2013 genererede de indtægtsrelaterede foranstaltninger [ 100] % af det planlagte finansielle potentiale. I august 2013 indførte selskabet catering mod betaling og fik ikke negativ respons fra kunderne. Ifølge LOT's markedsundersøgelser vil passagererne på økonomiklasse sandsynligvis ikke have noget imod at betale for serviceydelser, på nær bagagegebyr (som LOT ikke agter at indføre). Passagererne på det polske marked, hvor lavprisselskaberne har en markedsandel på over 50 %, er vant til at betale for serviceydelser.
(227)
Der synes at være et potentiale for vækst i biindtægter. LOT's biindtægter udgør […] % af den samlede indtjening og er lavere end gennemsnittet for traditionelle luftfartsselskaber (3,1 % med stigende tendens) og meget lavere end Air Lingus (13-14 %), som LOT opfatter som sit strategiske benchmark (samme størrelse og forretningsmodel). LOT har oprettet en særlig enhed med ansvar for biindtægter. Da traditionelle luftfartsselskaber går i retning af en forretningsmodel, hvor man blander flere biindtægter med traditionelle elementer for ruteselskaber, forekommer det ubegrundet, at LOT's skift i samme retning skulle underminere strategien (om at forblive et traditionelt selskab) og skræmme kunderne væk.
(228)
For så vidt angår den videre gennemførelse af omstruktureringsplanen, havde LOT allerede pr. 31. december 2013 realiseret 69 % af den forbedring, der var planlag for 2014. For at nå målet for det regnskabsår, der slutter 31. december 2014 (overskud på kerneforretning på 71 mio. PLN) skal LOT stadig forbedre de finansielle resultater med 75 mio. PLN, hvilket er et realistisk mål.
(229)
Navnlig har LOT fundet kilder til denne nødvendige forbedring, f.eks. indtjening fra allerede gennemførte omstruktureringsforanstaltninger, som har tilbagevendende finansiel virkning ([ 100] mio. PLN i 2013), fravær af engangsudgiften til grounding af B787-flyene i første halvår af 2013 ([ 25] mio. PLN), ekstra indtægt fra B787-flyet, hvis det anvendes hele året i stedet for et halvt år som i 2013 ([ 50] mio. PLN) og besparelser på brændstof ([ 75] mio. PLN). Hvis blot en brøkdel af disse potentielle forbedringer faktisk bliver realiseret, bør LOT nå sine finansielle mål for 2014.
(230)
For det tredje er det makroøkonomiske klima, som underminerede de tidligere omstruktureringsforsøg, blevet bedre. Efter recessionen i 2009 og 2012 synes EU's økonomi at komme sig, idet væksten forventes at være 1,6 % i 2014 og 2,0 % i 2015. Polens økonomi forventes at vokse med 3,2 % i 2014, dvs. hurtigere end forventet, da omstruktureringsplanen blev udarbejdet (2,2 %), og med 3,4 % i 2015 (73). Baseret på historiske data, som LOT nævner, har efterspørgslen efter lufttransport af passagerer været stærkt knyttet til den økonomiske vækst. IATA forventer, at verdens passagertrafik vil vokse med 5,4 % p.a. i 2013-2017. Ifølge Sammenslutningen af Europæiske Luftfartsselskaber (AEA) vil det fremgå af flyplanerne for sommeren 2014, at Central- og Østeuropa udviser den største vækst (7 % flere flyvninger) af alle europæiske områder. Polen står for ca. 25 % af den samlede lufttrafik i Central- og Østeuropa.
(231)
Som følge heraf kunne LOT notere et nettooverskud på 26 mio. PLN (imod et forventet tab på 196 mio. PLN) i det første hele regnskabsår (som sluttede 31. december 2013) i omstruktureringsperioden. Ifølge selskabets analyse skyldtes dette første overskud siden 2007 primært gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltningerne og ikke så meget eksterne faktorer.
(232)
LOT's likviditet var også betydeligt bedre. De faktiske pengestrømme fra driften i 2013 var 285 mio. PLN større end forventet. Mens man i omstruktureringsplanen antog, at LOT ville få brug for omstruktureringsstøtte i august 2013, har selskabet hidtil klaret sig uden og endda genereret ekstra finansieringskilder såsom […] fra Boeing på […] mio. USD og nettoprovenu ved salg og tilbageleasing af det sjette B787-fly på […] mio. USD (74). Selvom selskabet stadig har brug for hjælp til at overleve, er sikkerhedsmarginen for likviditeten øget, hvilket yderligere underbygger påstanden om genoprettelse af rentabiliteten.
(233)
I åbningsafgørelsen satte Kommissionen spørgsmålstegn ved visse underliggende antagelser i de finansielle fremskrivninger, f.eks. en forholdsvis lille afvigelse fra udgangspunktet i de centrale parametre bag de finansielle fremskrivninger (f.eks. gennemsnitlig enhedsindtjening pr. passager (afkast): 1 %, antal passagerer: 1 %, kursen på PLN over for USD: 10 %), en fast brændstofpris over en seksårig fremskrivningsperiode, en gennemførelsesprocent for omstruktureringsforanstaltningerne på 85 % samt det forventede provenu fra aftalen om fremleje af flyet.
(234)
Polen fremlagde en ajourført følsomhedsanalyse, hvori man antog større afvigelser i de centrale parametre fra udgangspunktet: afkast: 4 %, antal passagerer: 3,5 %, nedskrivning af PLN over for USD: 55 %. Ifølge denne analyse forventes LOT i alle scenarier stadig at opretholde sin rentabilitet i hele fremskrivningsperioden 2014-2018. Uanset dette har Polen understreget, at referenceniveauerne er konservativt sat. Det planlagte afkast begrundes i historiske værdier og er blevet bekræftet af faktiske resultater (i 2013 steg afkastet hurtigere end forventet). Antallet af passagerer, der allerede antages at være faldet betydeligt på grund af omstrukturerings- og kompensationsforanstaltninger, er sat lavere, end det kan begrundes ved sammenligning med tilsvarende luftfartsselskaber og den forventede vækst på det polske marked. Ifølge finansielle institutioners prognoser, som LOT citerer, forventes kursen på PLN over for USD endelig at forblive lavere end antaget i omstruktureringsplanen indtil slutningen af fremskrivningsperioden, dvs. 2016.
(235)
Referenceniveauet for brændstofprisen i omstruktureringsplanen ligger over LOT's 10-årige historiske maksimum og 12,1 % over markedsprisen på anmeldelsestidspunktet, dvs. forholdsvis højere end de priser, som Kommissionen analyserede i tidligere sager om omstrukturering af luftfartsselskaber (75) (f.eks. var den maksimale brændstofpris ifølge analysen af Czech Airlines 5 % og af Air Malta 4,5 % over den samtidige markedspris). LOT kan i øjeblikket låse sig fast på en brændstofpris […] % under referenceniveauet indtil 2015, hvilket betyder, at selskabet kan sikre, at prisen ikke overstiger det låste niveau indtil udgangen af omstruktureringsperioden. Ifølge en følsomhedsanalyse ville LOT i øvrigt, selv om dette meget konservative referenceniveau steg med 15 %, stadig opretholde sin likviditet i hele den finansielle fremskrivningsperiode.
(236)
For så vidt angår det forventede provenu fra aftalen om fremleje af flyene, har LOT fremlejet et enkelt B787-fly til rejseselskaber og arbejder i øjeblikket på en endelig aftale med lejeren af det andet fly. LOT vurderer sandsynligheden for at indgå en lejeaftale som værende stor. Ifølge kommentarer fra en interesseret part er B787-flyet meget let afsætteligt. Antagelsen om fremleje af to B787-fly synes således realistisk.
(237)
LOT søger stadig købere eller lejere til sine […] E170-fly. Ikke desto mindre har selskabet udarbejdet et alternativt flådescenarie med den antagelse, at man fortsætter brugen af flyene for at sikre, at rentabiliteten genoprettes, selv om disse forsøg ikke lykkes. Kommissionen har undersøgt, hvordan det alternative scenarie, hvis det gennemføres, ville påvirke de finansielle fremskrivninger. Den fandt, at de samlede pengestrømme ud af selskabet i 2014-2018 ville være [64-78] mio. PLN højere end i referencescenariet. Den negative varians forbliver inden for den sikkerhedsmargin, der er fastlagt i omstruktureringsplanen. Selv i worst case-scenariet forventedes LOT at generere akkumuleret likviditet på [ 150] mio. PLN i 2014-2018.
(238)
Desuden har LOT planlagt yderligere omstruktureringsforanstaltninger (som ikke er omfattet af omstruktureringsplanen) for at afbøde potentielle negative virkninger af det alternative flådescenarie. Den anslåede finansielle virkning af disse yderligere foranstaltninger beløber sig til [ 50] mio. PLN p.a. og overstiger langt det eventuelle udækkede finansieringsbehov på [64-78] mio. PLN i 2014-2018. Ifølge de finansielle fremskrivninger i det alternative flådescenarie kombineret med yderligere omstruktureringsforanstaltninger forventes LOT's likviditetsstilling at blive endda en smule bedre end antaget i omstruktureringsplanen.
(239)
Med hensyn til omstruktureringsplanens gennemførelsesgrad baseret på analysen ovenfor mener Kommissionen, at den antagne gennemførelsesprocent for omstruktureringsforanstaltningerne på 85 % er realistisk. Desuden bemærker den, at LOT i 2013 nåede 137 % af de planlagte omstruktureringsfordele.
(240)
Kommissionen mener derfor, at den ajourførte følsomhedsanalyse yderligere godtgør, at de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger kan genoprette selskabets langsigtede rentabilitet.
(241)
Desuden bemærker Kommissionen, at varigheden af omstruktureringsplanen er begrænset til tre år og et kvartal fra sidste kvartal i 2012 til udgangen af 2015, hvilket forekommer passende i den foreliggende sag under indtryk af omstruktureringsforanstaltningerne, der er fastlagt i planen, tidsplanen for deres gennemførelse, og de første resultater af disse foranstaltninger. Omstruktureringsperioden er kortere end i de tidligere godkendte sager om omstrukturering af luftfartsselskaber (76), hvor perioden var fem år.
(242)
Endelig bemærker Kommissionen, at den anmeldte omstruktureringsplan er dateret den 14. juni 2013, mens omstruktureringsprocessen påbegyndtes i slutningen af 2012. Omstrukturering af en kriseramt virksomhed kræver da også generelt mange forskellige foranstaltninger, hvoraf nogle kan iværksættes straks, mens andre måske kræver mere tid at definere og gennemføre. Det ville derfor virke mod hensigten at forlange, at førstnævnte foranstaltninger - for at kunne blive betragtet som en del af samme omstruktureringsproces - ikke må gennemføres, så længe sidstnævnte ikke er defineret i alle detaljer. Et sådant forbud mod gennemførelsen af foranstaltninger, som kunne iværksættes uden videre, ville øge selskabets vanskeligheder og behov for yderligere statsstøtte.
(243)
Derfor konkluderer Kommissionen, at de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger kan genoprette selskabets langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidsfrist og på basis af realistiske antagelser.
7.3.4. Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger (kompensationsforanstaltninger)
(244)
I henhold til punkt 38-42 i rammebestemmelserne skal der træffes kompensationsforanstaltninger for at sikre, at støttens negative virkninger for samhandelen afbødes i videst muligt omfang. Støtten må ikke være urimeligt konkurrencefordrejende. Dette betyder normalt, at virksomhedens tilstedeværelse på sine markeder begrænses i slutningen af omstruktureringsperioden. De kompenserende foranstaltninger skal stå i et rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og navnlig virksomhedens størrelse og relative vægt på dens marked(er). Lukning af tabsgivende aktiviteter kan ikke anses for at være en gyldig kompensationsforanstaltning. Graden af kompensationsforanstaltninger skal bestemmes fra sag til sag og i henseende til målet om at genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. Desuden vil Kommissionen ifølge punkt 7 i rammebestemmelserne kræve kompensationsforanstaltninger, som minimerer virkningen for konkurrenterne.
(245)
I henhold til punkt 56 i rammebestemmelserne er betingelserne for godkendelse af støtte mindre restriktive, hvad angår gennemførelsen af kompensationsforanstaltninger på de områder, hvor der er ydet støtte. I så henseende bemærker Kommissionen, at LOT ligger i et område, der er støtteberettiget efter artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF.
(246)
Kommissionen bemærker, at LOT er en forholdsvis lille virksomhed, der er i konkurrence med traditionelle luftfartsselskaber og lavprisselskaber. LOT's andel af den samlede europæiske passagerflytrafik anslås til at være under 1 %. Selskabet har en forholdsvis stærkere (om end vigende) stilling på de internationale ruter til/fra Polen med en andel af markedet på anslået 27 %. Derfor mener Kommissionen, at kompensationsforanstaltningerne er nødvendige. Ikke desto mindre konkluderer Kommissionen ud fra LOT's forholdsvis beskedne størrelse og begrænsede markedsandel, at støttens konkurrencefordrejende virkninger vil være begrænsede. Dette bør også tages i betragtning i vurderingen af kompensationsforanstaltningerne.
(247)
Som kompensationsforanstaltninger regner LOT med at lukke 19 ruter og nedsætte frekvensen på fem destinationer (se nærmere i afsnit 3.4). De foreslåede kompensationsforanstaltninger svarer til en nedsættelse af kapaciteten med [13,5-16,5] % i ASK sammenlignet med perioden før omstruktureringsperioden, nemlig november 2011-oktober 2012. LOT hævder, at ingen af de pågældende forbindelser var tabsgivende forud for omstruktureringen.
(248)
LOT beregner rentabiliteten på ruterne ved hjælp af to mål: »Margin 1« og »Margin 2«. I Margin 1 indregnes indtjening og variable omkostninger på en given rute, f.eks. salg, passagerer og omkostninger pr. flyvning. I Margin 2 indregnes yderligere det såkaldte bidrag (den finansielle virkning af en rute for hele LOT's rutenet) og indirekte omkostninger, der kan henføres til en given rute (f.eks. driftsleasingaftale, afskrivning, faste personaleomkostninger, markedsføring og annoncering). Alle de berørte ruter var rentable målt i Margin 1.
(249)
Det er Kommissionens praksis at anse ruter som rentable, hvis de gav et positivt dækningsbidrag i året før lukningen (77). Dækningsbidraget (som svarer til LOT's Margin 1) omfatter omsætning og variable omkostninger (f.eks. ved flyvninger, passagerer og distribution), som kan henføres til hver enkelt rute. Dækningsbidraget er det rette mål, eftersom det omfatter alle omkostninger, der er knyttet direkte til den pågældende rute. Ruter med et positivt dækningsbidrag dækker ikke blot de variable omkostninger ved en given rute, men bidrager også til selskabets kapacitetsomkostninger.
(250)
Det er normal forretningspraksis at fortsætte drift, som dækker variable omkostninger på kort til mellemlangt sigt. Kapacitetsomkostninger varierer i princippet ikke med omfanget af driften og skal afholdes, uanset om en forbindelse drives eller ej. Det er derfor mere gunstigt for et luftfartsselskab at beholde en sådan forbindelse, så længe den i det mindste dækker en del af kapacitetsomkostningerne, end at opgive den. Dette er blevet implicit anerkendt af en af de interesserede parter, som bemærkede, at måling af rentabilitet alene ud fra de variable omkostninger ikke egner sig til langsigtede overvejelser.
(251)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at de pågældende ruter udgør passende kompensationsforanstaltninger, eftersom de ikke var tabsgivende forud for omstruktureringen.
(252)
Med hensyn til en interesseret parts påstand om, at LOT takket være statsstøtte havde øget sin kapacitet på det polske chartermarked, bemærker Kommissionen for det første, at LOT hidtil kun har modtaget redningsstøtte, som udelukkende gik til at indfri forfaldne forpligtelser og til at dække et likviditetsunderskud på driften i redningsperioden. Derfor havde LOT ikke statsstøtte til overs til at finansiere den påståede ekspansion på chartermarkedet. Den fremtidige omstruktureringsstøtte er ikke beregnet til dette formål heller, men udelukkende til at finansiere omstruktureringsforanstaltninger.
(253)
For det andet har LOT ikke øget sin kapacitet på det polske chartermarked. Tværtimod har LOT indskrænket sin tilstedeværelse på det voksende polske chartermarked fra [ 3] % i 2012 til [ 1,5] % i 2013 (historisk havde LOT en meget større markedsandel på [ 15] % i 2010). LOT's aktiviteter på chartermarkedet er midlertidige og drives alene med det formål at sikre en effektiv udnyttelse af flåden i overensstemmelse med omstruktureringsplanen. LOT har ingen planer om at fortsætte sin tilstedeværelse på chartermarkedet efter udgangen af omstruktureringsperioden.
(254)
For det tredje er charteraktiviteten marginal for LOT, idet den kun udgør [ 1] % af virksomheden. Rammebestemmelserne kræver en nedbringelse af kapaciteten på hovedmarkedet, dvs. i LOT's tilfælde rutefarten.
(255)
Den samlede nedbringelse af kapaciteten som følge af de kompensationsforanstaltninger, som LOT har foreslået, er altså [13,5-16,5] % og dermed større end den nedbringelse, som Kommissionen accepterede i førnævnte sager om omstrukturering af luftfartsselskaber, nemlig Czech Airlines og Air Malta. Det er også værd at bemærke, at den faktiske kapacitetsnedsættelse, der blev noteret hos LOT i 2013, var 1,6 procentpoint større end planlagt.
(256)
Desuden bemærker Kommissionen, at LOT har lukket en række ruter fra de fuldt koordinerede (78) lufthavne i Frankfurt, München, Düsseldorf, Wien, Zürich, Helsinki, Paris, Nice, Rom, Amsterdam og Stockholm. Som følge heraf er der frigjort sæt af ankomst- og afgangstidspunkter (slots) i disse lufthavne, hvilket skaber nye forretningsmuligheder for konkurrerende luftfartsselskaber for at drive ruter til og fra disse lufthavne og øge deres tilstedeværelse her.
(257)
I lyset af ovenstående er de foreslåede kompensationsforanstaltninger tilstrækkelige til at sikre, at statsstøttens negative virkninger for samhandelen minimeres. Derfor opfylder de foreslåede kompensationsforanstaltninger punkt 38-42 i rammebestemmelserne.
7.3.5. Begrænsning af støtten til et minimum, egetbidrag
(258)
I henhold til punkt 43-45 i rammebestemmelserne skal støtten være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at kunne gennemføre omstruktureringen. Støttemodtageren forventes selv at yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler, herunder ved afhændelse af aktiver, som ikke er nødvendige for virksomhedens overlevelse, eller ved ekstern finansiering på markedsvilkår. Et sådant bidrag skal være reelt, dvs. et faktisk bidrag, hvilket udelukker forventede fremtidige gevinster såsom pengestrømme, og er et udtryk for, at markederne har tillid til, at virksomheden igen kan blive rentabel. For en stor virksomhed som LOT skal egetbidraget være mindst 50 % af omstruktureringsomkostningerne.
(259)
LOT's anmeldte egetbidrag beløber sig til [1 200-1 600] mio. PLN og udgør [60-67] % af omstruktureringsomkostningerne. Det består af i) den finansielle leasingkontrakt vedrørende B787-flyene på […] mio. PLN og ii) salget af anlægsaktiver, som skulle indbringe […] mio. PLN.
(260)
Den finansielle leasingkontrakt blev indgået med en privat amerikansk bank […], som finansierede købet af fem B787-fly. Der er stillet sikkerhed ved hjælp af bl.a. garantien fra Ex-Im Bank og håndpant i flyene.
(261)
Ifølge rammebestemmelserne kan et egetbidrag komme fra »ekstern finansiering på markedsvilkår«. Den omhandlede finansielle leasingkontrakt opfylder dette krav. For det første er den indgået med en privat bank. For det andet valgte LOT tilbuddet fra […] i en åben udbudsprocedure blandt 24 kommercielle bud, som selskabet modtog fra markedet. For det tredje er leasing af fly en almindelige form for finansiering (herunder typen af sikkerhedsstillelse) i luftfartsbranchen og bruges også af LOT's konkurrenter. Ifølge oplysninger fra Polen har flere europæiske luftfartsselskaber gennem de seneste tre år købt fly med garantier fra eksportkreditagenturer, herunder Air France, British Airways, Lufthansa, Norwegian og KLM. I 2012 blev ca. 30 % af flyfinansieringstransaktionerne i hele verden indgået med deltagelse af eksportkreditagenturer. Endelig dækker finansieringen kun en del af købsprisen på et fly ([75-90] %), mens resten skal betales af LOT.
(262)
På den anden side står der i rammebestemmelserne, at egetbidraget »… er udtryk for, at markederne har tillid til, at virksomheden igen kan blive rentabel«. På grund af sikkerhedsstillelsens høje kvalitet og tilsyneladende lille eller ingen iboende risiko udtrykte Kommissionen forbehold i åbningsafgørelsen med hensyn til, hvorvidt den omhandlede leasingkontrakt kan anses for at bevise, at markedet har tillid til, at LOT kan genoprette sin langsigtede rentabilitet.
(263)
Polen fremsendte yderligere klarlægning og dokumentation for at fjerne denne tvivl. Før Ex-Im Bank gav garantien, udførte den en due diligence-undersøgelse og analyserede LOT's finansielle situation og driften. Den konkluderede, at LOT havde en levedygtig forretningsmodel og ville kunne honorere leasingaftalen på langt sigt.
(264)
Det forhold, at 24 private selskaber tilbød forskellige finansieringsvilkår for den samme transaktion, viser desuden, at de trods sikkerhedsstillelsens høje kvalitet stadig mente, at finansieringen af LOT involverede en vis risiko (ellers ville alle tilbudsgivere have tilbudt den samme risikofrie sats). En fornuftig markedsøkonomisk kreditor ville vurdere denne risiko og tage LOT's rentabilitet i betragtning, da det er en central faktor, som påvirker en debitors evne til at betale sin leje.
(265)
Desuden tilbød en af tilbudsgiverne finansiering uden garanti fra et eksportkreditagentur, hvilket viser, at markedet var rede til at tilbyde finansiering, selv uden medvirken af et eksportkreditagentur. Baseret på den analyse, som blev udført af en ekstern konsulent, valgte LOT tilbuddet fra […] som det bedste.
(266)
LOT's risiko blev også evalueret af det amerikanske kapitalmarked, hvor leasingaftalen i 2013 med held blev refinansieret fra den oprindelige finansieringsstruktur baseret på en lånemekanisme til en finansieringsstruktur baseret på udstedelse af obligationer. Obligationerne blev købt af private investorer, som accepterede den tilhørende risiko og dermed stiltiende udtrykte deres tillid til, at de underliggende leasingforpligtelser ville blive honoreret.
(267)
Det er normal markedspraksis for udlejere at minimere risikoen ved at søge at få sikkerhedsstillelse af højest mulige kvalitet og om muligt en garanti. Det forhold, at […] ydede finansiering på basis af en garanti fra et eksportkreditagentur, er dermed ikke et bevis for, at markedet ikke havde tillid til LOT's rentabilitet. På den anden side ville en udlejer ikke yde finansiering, blot fordi sikkerhedsstillelsen er god, hvis vedkommende er overbevist om, at lejeren ikke vil kunne betale lejen. Udlejeren løber under alle omstændigheder en vis kreditrisiko, idet han ville lide tab, hvis lejeren misligholdt aftalen (nemlig det umiddelbare tab af indtægt fra lejen, hvilket fortsætter, indtil flyet kan lejes ud igen til en anden kunde, foruden den omkostning, der påløber ved omkonfigurering af flyet til et andet flyselskab, og omkostningerne ved at få fuldbyrdet sikkerhedsstillelsen og garantien).
(268)
I lyset af ovenstående kan den finansielle leasingkontrakt anses for at være udtryk for markedets tillid til LOT's genoprettelse af rentabiliteten. Kommissionen bemærker i denne henseende, at den allerede har godkendt en finansiel leasingkontrakt som en gyldig kilde til egetbidrag i sagerne om Czech Airlines og airBaltic (79).
(269)
Hvad angår den anden kilde til det anmeldte egetbidrag, nemlig salget af anlægsaktiver, oplyste Polen, at der hidtil er realiseret provenu på […] PLN. Desuden fremlagde Polen uafhængige ekspertværdiansættelser, der bekræftede, at markedsværdien af yderligere fast ejendom var […] PLN. Kommissionens analyse af disse værdiansættelser afdækkede ingen fejl. Værdiansættelserne er sket ved brug af accepterede metodologier og bygger på troværdige antagelser. Derfor mener Kommissionen, at resultaterne af disse værdiansættelser er en passende tilnærmelse til markedspriserne på de solgte aktiver. Værdien af de resterende aktiver (80), der er tænkt som egetbidrag, er enten ikke blevet bekræftet ved en uafhængig værdiansættelse eller et andet pålideligt bevis, eller også er værdiansættelserne forældede. Kommissionen mener derfor, at et egetbidrag på 30 650 928 PLN (dvs. det faktisk opnåede provenu og de planlagte provenuer underbygget af uafhængige ekspertværdiansættelser) er acceptabelt set i forhold til salget af disse aktiver.
(270)
På grundlag af disse oplysninger konkluderer Kommissionen, at egetbidraget på [1 200-1 600] PLN opfylder kriterierne i rammebestemmelserne. Dette beløb udgør [60-67] % af de samlede omstruktureringsomkostninger og ligger også pænt over tærsklen på 50 % for store virksomheder. Den finansielle leasingkontrakt alene dækker [60-67] % af de samlede omstruktureringsomkostninger og ville dermed være tilstrækkelig til at opfylde kravet om minimum 50 %.
(271)
I lyset af alt det ovenstående konkluderer Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning opfylder rammebestemmelsernes betingelser for forenelighed.
VIII. KONKLUSION
(272)
Kommissionen konkluderer, at den anmeldte støtteforanstaltning udgør statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF, som er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF læst i sammenhæng med rammebestemmelserne.
(273)
Kommissionen konkluderer også, at udsættelserne af lufthavnsafgifterne som nævnt i betragtning 90 og andre transaktioner som nævnt i betragtning 132 og 133 ikke udgør statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
(274)
Endelig bemærker Kommissionen, at Polen har accepteret, at nærværende afgørelse vedtages og offentliggøres på engelsk -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den statsstøtte på 804,29 mio. PLN, som Polen påtænker at yde til LOT Polish Airlines S.A., er forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 2
Følgende foranstaltninger er ikke statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.
1)
Den udsættelse, som LOT fik af de statsejede lufthavne på betaling af lufthavnsafgifterne fra maj 2009 til april 2013.
2)
Følgende transaktioner vedrørende fast ejendom:
a)
Salget og tilbageleasingen af LOT's hovedkvarter på grundlag af en aftale, der var indgået den 10. maj 2011 mellem LOT og PZU/PB1 med en salgspris på […] PLN (ca. […] EUR).
b)
Salget af ejendommen på 17 Stycznia Street 39 på grundlag af en aftale, der var indgået den 31. juli 2012 mellem LOT og TF Silesia med en salgspris på […] PLN (ca. […] EUR).
c)
Salget af godsterminalen på grundlag af en aftale, der var indgået den 25. november 2011 mellem LOT og LS Airport Services med en salgspris på […] PLN (ca. […] EUR).
d)
Salget af cateringanlægget på grundlag af en aftale, der var indgået den 8. december 2011 mellem LOT og LOT Catering med en salgspris på […] PLN (ca. […] EUR).
3)
Følgende låneaftaler:
a)
To lån ydet til LOT af selskaberne i PZU Group: først et på […] PLN (ca. […] EUR) den 14. december 2009 og så et andet på […] PLN (ca. […] EUR) den 17. februar 2010.
b)
Et lån på […] PLN (ca. […] EUR) ydet til LOT af PKN Orlen den 28. juni 2012.
c)
Et lån på […] PLN (ca. […] EUR) ydet til LOT af TF Silesia den 30. marts 2009.
d)
Et lån på […] mio. PLN (ca. […] mio. EUR) ydet til LOT af OLPP den 9. marts 2012.
4)
Salget af følgende af LOT's datterselskaber:
a)
Salget af 33,3 % af LOT's aktier i Casinos Poland til Vicco på grundlag af en aftale, der var indgået den 8. april 2013 til et beløb af […] mio. PLN (ca. […] mio. EUR).
b)
Salget af 49 % af LOT's aktier i Petrolot til PKN Orlen på grundlag af en aftale, der var indgået den 21. december 2012 til et beløb af […] PLN (ca. […] EUR).
c)
Salget af 37,9 % af LOT's aktier i Eurolot til TF Silesia på grundlag af en aftale, der var indgået den 27. februar 2013 til et beløb af [ 118 mio.] PLN (ca. [ 29 mio.] EUR).
5)
Transaktionerne vedrørende PKN Orlens og dets datterselskab Petrolots levering af brændstof til LOT.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Republikken Polen.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2014.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/119 HATÁROZATA
(2014. július 29.)
a Lengyelország által a LOT Polish Airlines S.A. javára végrehajtani tervezett SA.3687 (2013/C) (ex 2013/N) számú állami támogatásról és a Lengyelország által a LOT Polish Airlines S.A. javára végrehajtott SA.36752 (2014/NN) (ex 2013/CP) számú intézkedésről
(az értesítés a C(2014) 5429. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a Bizottság határozatára, amelyben a Bizottság az SA.36874 (2013/C, korábbi 2013/N) támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott (2),
miután a fent hivatkozott rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (3), és tekintettel a benyújtott észrevételekre,
mivel:
I. AZ ELJÁRÁS
1.1. AZ SA.36874 SZÁMÚ ÜGYHÖZ KAPCSOLÓDÓ ELJÁRÁS - A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS BEJELENTÉSE
(1)
2013. június 20-án kelt levelében Lengyelország értesítette a Bizottságot a LOT Polish Airlines S.A. (a továbbiakban: „LOT”, illetve „a Társaság”) számára nyújtandó, 804,29 millió PLN (mintegy 200 millió EUR) összegű szerkezetátalakítási támogatásról. Az értesítést megelőzően, 2012. december 20-án a Társaság már 400 millió PLN összegű megmentési támogatást kapott, amelyet a Bizottság 2013. május 15-én összeegyeztethetőnek ítélt (4) azzal a feltétellel, ha Lengyelország vállalja, hogy 2013. június 20-ig benyújtja a Bizottságnak a LOT szerkezetátalakítási tervét.
(2)
2013. november 6-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot, hogy a szerkezetátalakítási támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése (5) szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Lengyelország 2014. január 10-én és február 12-én kelt leveleiben tette meg a határozatra vonatkozó észrevételeit. A Bizottság 2014. május 8-i levelében további információkat kért Lengyelországtól, amelyre az 2014. május 20-án kelt levelében válaszolt.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megküldésére.
(4)
A Bizottsághoz hét érdekelt féltől érkeztek észrevételek. Ezeket elküldte Lengyelországnak, és lehetőséget biztosított számára az észrevételek megválaszolására. Lengyelország 2014. március 28-i levelében ismertette álláspontját.
1.2. AZ SA.36752 SZÁMÚ ÜGYHÖZ KAPCSOLÓDÓ ELJÁRÁS - A RYANAIR PANASZA
(5)
A Bizottsághoz 2013. május 23-án panasz érkezett a Ryanairtől, amelyben a vállalat azt állítja, hogy a Társaság meghatározatlan összegű hitelkeretet kapott a repülőtéri díjakra az állami tulajdonú repülőterektől, ami hátrányos helyzetbe hozta az összes többi légitársaságot; a panaszos szerint ez az intézkedés állami támogatásnak minősül. A Bizottság az SA.36752 ügyszámon iktatta a panaszt.
(6)
A Bizottság 2013. június 19-én egy tájékoztatási kérelem kíséretében továbbította a panaszt Lengyelországnak, amelyre az 2013. augusztus 13-án válaszolt.
(7)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (99) preambulumbekezdésével összhangban a panaszt a Bizottság a jelenlegi vizsgálat keretében értékeli.
1.3. NYELVI MENTESSÉG
(8)
2014. június 26-án kelt levelében Lengyelország lemondott az EUMSZ 342. cikke és az 1. rendelet (7) 3. cikke útján számára biztosított jogról, és beleegyezett, hogy e határozatot angol nyelven fogadják el és tegyék közzé.
II. AZ ÜGY LEÍRÁSA
2.1. KEDVEZMÉNYEZETT
(9)
A LOT a lengyel állami légitársaság (alapítás éve: 1929). A Társaság székhelye Mazowieckie (Mazóvia) régióban található, amely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatásra jogosult. A Társaság tulajdonosa az Államkincstár (67,97 %), a Towarzystwo Finansowe „Silesia” Sp. z o.o. állami tulajdonú befektetési alap (a továbbiakban: TF Silesia) (25,1 %), valamint a LOT alkalmazottai (6,93 %).
(10)
A LOT a (2013. december 31-i állapot szerint) további 4 leányvállalatot - egy idegenforgalmi (LOT Travel Sp. z o.o.), két repülőtéri szolgáltatásokkal és földi kiszolgálással foglalkozó (GLT-LOT Uslugi Lotniskowe Sp. z o.o., WRO-LOT Uslugi Lotniskowe Sp. z o.o.) és egy légijármű-karbantartó (Central European Engine Services Sp. z o.o.) vállalatot - magában foglaló LOT csoport anyavállalata.
(11)
Az elmúlt években a LOT csoport szerkezete jelentősen megváltozott, mivel a Társaság több leányvállalatot is értékesített, hogy főtevékenységére összpontosítva nagyobb bevételt termelhessen. A Bizottság 2012-ben megvizsgálta és állami támogatástól mentesnek találta a LOT három leányvállalatának - LOT Services Sp. z o.o. (a továbbiakban: LOT Services), LOT Catering Sp. z o.o. (a továbbiakban: LOT Catering) és LOT Aircraft Maintenance Services Sp. z o.o. (a továbbiakban: LOT AMS) - 2010-2012-ben történt értékesítését (8). A LOT a közelmúltban (2012-2013-ban) eladta a Petrolot Sp. z o.o. (a továbbiakban: Petrolot), az Eurolot Sp. z o.o. (a továbbiakban: Eurolot) és a Casinos Poland Sp. z o.o. (a továbbiakban: Casinos Poland) vállalatokban birtokolt részesedését.
(12)
2013. december 1-jén a LOT-nak 1 661 alkalmazottja volt (szemben a 2012. október 31-i2 130 fővel) (9). A Társaság árbevétele a 2013. december 31-ével záródó pénzügyi évben 3 147 millió PLN (mintegy 787 millió EUR) volt, így nagyvállalatnak minősül.
(13)
A LOT a Star Alliance tagja. A Társaság 47 légi járműből álló flottát üzemeltet. A szerkezetátalakítást megelőzően (2011. november és 2012. október között) a Társaság 70 európai, észak-amerikai, közel-keleti és ázsiai úti célra - ezen belül 51 európai, 11 Európán kívüli és 8 belföldi célállomásra - működtetett menetrend szerinti járatokat.
(14)
Lengyelország becslése szerint 2012-ben a LOT európai légi személyszállítási üzletágban való részesedése nem érte el az 1 %-ot. Lengyelország nemzeti légitársaságaként a LOT hagyományosan erős pozícióval rendelkezett a tagállamban. Az elmúlt években azonban egyre növekvő versennyel szembesült mind a diszkont, mind a hagyományos légitársaságok részéről, így a bővülő lengyelországi légi személyszállítási piacban birtokolt részesedése a 2000. évi 55 %-ról 2013-ra 27 %-ra csökkent. A LOT 2012-ben mintegy 5 millió, 2013-ban (a jelenlegi szerkezetátalakítás első teljes évében) megközelítőleg 4,7 millió utast szállított.
(15)
A LOT legfőbb versenytársai a Ryanair, a Wizzair és a Lufthansa. A LOT fő bázisa és csomópontja a varsói Chopin repülőtér. A Társaság ezenkívül öt lengyelországi regionális repülőtérről is működtet nemzetközi járatokat.
(16)
A LOT fő tevékenységi területei a következők:
-
belföldi és nemzetközi légi személy-, csomag-, postaiküldemény- és teherszállítás,
-
légijármű-bérlés,
-
a légi közlekedéshez kapcsolódó szolgáltatások nyújtása.
A LOT főtevékenysége a menetrend szerinti légi személyszállítás. Legtöbb utasa kis távolságú járatokat vesz igénybe, és ez a tevékenység biztosítja a Társaság árbevételének legnagyobb részét is.
(17)
Az elmúlt években a LOT - elsősorban a kevéssé hatékony működés, az élesedő versenyhelyzet, valamint a globális gazdasági és pénzügyi válság miatt - súlyos pénzügyi nehézségekkel szembesült. A Társaság főtevékenysége keretében 2008 óta minden egyes pénzügyi évben veszteséget termelt. Leányvállalatainak és egyéb eszközeinek fokozatos értékesítése (amelyből 2009 (10) óta [1 200-1 400] (11) millió PLN bevételre tett szert) ellenére a LOT állandó cash flow problémákkal küzd: ezek 2012 decemberére olyan mértékben felerősödtek, hogy a Társaságot illikviditás fenyegette, és a fizetésképtelenség elkerülése érdekében kénytelen volt megmentési támogatásért folyamodni. A Társaság kiválasztott pénzügyi adatait az alábbi 1. táblázat mutatja be.
1. táblázat
A LOT kiválasztott pénzügyi adatai (2010-2013, millió PLN)
2013
2012
2011
2010
Értékesítés árbevétele
3 147,0
3 303,3
3 156,8
2 958,8
Főtevékenység eredménye
- 3,8
- 146,5
- 124,6
- 167,2
Nettó eredmény
25,8
- 399,9
- 118,0
- 56,2
Készletek
216,6
198,5
230,8
252,1
Eszközök nettó értéke
- 258,1
- 265,5
186,8
500,1
Adósságállomány (12)
3 223,0
2 683,2
2 016,7
1 606,9
Kamatterhek
123,8
87,4
81,4
60,2
Működésből származó pénzáramlás
123,8
- 240,9
- 63,9
- 13,8
Forrás: A 2013., 2012., 2011. és 2010. évi pénzügyi kimutatás.
(18)
A Társaság 2012-ben rekordszintű, 400 millió PLN összegű nettó veszteségről, valamint jelentős negatív működési cash flowról, növekvő adósságállományról és negatív sajáttőke-állományról számolt be.
2.2. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS
(19)
A bejelentett szerkezetátalakítási támogatást a lengyel Államkincstári Minisztérium nyújtja részesedésszerzés formájában. A támogatás a tervek szerint magában foglalja majd a megmentési kölcsön részvénytőkévé alakítását 423 millió PLN összegben, beleértve a 2013. június 20-ig felhalmozott kamatot (a tényleges kamat összegét az átváltás időpontjában újraszámolják), valamint a részvénytőke 381,29 millió PLN összeggel történő felemelését. Lengyelország 2013. június 20-án kelt levelében értesítette a Bizottságot a szerkezetátalakítási támogatásról és a szerkezetátalakítási tervről (lásd a fenti (1) preambulumbekezdést). A szerkezetátalakítási terv egy 2012 utolsó negyedévétől 2015-ig tartó szerkezetátalakítási időszakról rendelkezik.
III. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(20)
A LOT szerint nehézségeit a következő jelentősebb tényezők okozták: a B787-as repülőgépek szállításának és üzembe helyezésének késedelme; a globális gazdasági válság, amely a vállalati és intézményi ügyfeleknél az utazási költségek csökkenését eredményezte; a diszkont légitársaságok térhódítása és piaci részesedésének megerősödése; a helyi versenytárs diszkont légitársaság, az OLT Express rövid távú tevékenysége során a belföldi piacon bekövetkezett áresés; keresletcsökkenés a teherszállítási piacon; a légi járművekhez használt üzemanyagok árának emelkedése; a valutaárfolyamok ingadozása; a szállítók kedvező alkupozíciója; a hitelkártya-szolgáltatók elszámolási politikájának szigorítása; a privatizációs lehetőségeket korlátozó jogszabályi akadályok; a hosszú távú stratégia és a következetes irányítás hiánya; a flottaoptimalizálás és a hatékony erőforrás-felhasználás hiánya; erős szakszervezetek és alacsony munkaerő-hatékonyság; rossz hatékonyságú bevételgazdálkodás; versenyképtelen távolsági szállítási ajánlatok és képtelenség a magas árfekvésű forgalom bevonzására; a magas árrésű kiegészítő bevételek alacsony részaránya; rossz hatékonyságú értékesítési csatornák; elégtelen kapitalizáció, beruházás és pénzügyi stabilitás; kevéssé hatékony kockázatkezelés.
(21)
E tényezők kezelése érdekében 2012 utolsó negyedévében a LOT megkezdte egy szerkezetátalakítási terv végrehajtását, amely célja a Társaság hosszú távú életképességének 2015-ig történő helyreállítása.
3.1. SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
(22)
A szerkezetátalakítási terv számos szerkezetátalakítási intézkedés végrehajtásáról rendelkezik, amelyek a következő főbb területeket ölelik fel: i. a járathálózat és a flotta korszerűsítése; ii. bevételgazdálkodás; iii. termékek, értékesítés és kiegészítő bevételek; iv. szervezeti hatékonyság és belső optimalizáció; v. a külső kereskedelmi kapcsolatok optimalizációja; vi. kiegészítő támogató kezdeményezések. E területeket a következő szakaszok ismertetik részletesen.
3.1.1. A járathálózat és a flotta korszerűsítése
A flotta korszerűsítése
(23)
A flotta korszerűsítése a szerkezetátalakítási terv sarokköveként várhatóan nagymértékű megtakarításokat tesz majd lehetővé a működési költségek terén. A LOT jelenlegi flottája a vélemények szerint túlzottan diverzifikált, elavult és költséges. A legfontosabb változás a jelenleg használt B767-es flottának az új B787-es modellre történő lecserélésre lenne a távolsági járatokon. A LOT ezenfelül tervezi a flotta többi részének szerkezetátalakítását is, azaz a repülőgéptípusok és -altípusok számának csökkentését és azok hatékony használatának biztosítását. A flotta korszerűsítése nem jár a rendelkezésre álló ülőhelyek számának növelésével, azaz a Társaság kapacitásának bővítésével. A flottakészletet 59 légi járműről (2012. december) 47-re csökkentették (jelenlegi adat), a szerkezetátalakítási időszak végére pedig a tervek szerint 38-ra építik le.
Boeing 787
(24)
A LOT nyolc darab B787-es repülőgépet rendelt, amelyből 2014. április 30-ig hatot szállítottak le. A fennmaradó két repülőgép kiszállítására a tervek szerint a szerkezetátalakítási időszak lezárulta után kerül sor. A szerkezetátalakítási időszak alatt négy B787 használatát tervezik, a másik kettőt pedig […] áron bérbe adják.
(25)
A LOT szerint az új B787-es repülőgép bevezetése az életképesség helyreállításának egyik fő mozgatórugóját jelenti. A LOT úgy véli, hogy a B787 jelentős költségelőnyöket kínál a B767-hez képest. Ilyen előnyök például a következők:
-
alacsonyabb, mintegy 8-11 %-os repülési időre és rendelkezésre álló üléskilométerre vetített üzemanyag-fogyasztás, ami a rövidebb menetidővel együtt járatonként körülbelül 15 %-kal alacsonyabb üzemanyag-fogyasztást tesz lehetővé,
-
nagyobb járatsebesség, amely (a LOT távolsági járathálózatán átlag 5 %-kal) rövidebb menetidőt eredményez, így lehetővé teszi a személyzet munkaidejének optimalizálását (13),
-
mintegy 30 %-kal alacsonyabb műszaki karbantartási költségek,
-
jobb hatékonyságú teherszállítás, amely mintegy 15 %-os bevételnövekedést jelent,
-
a flotta standardizációja a jelenleg használatban lévő, a konfiguráció és felszereltség szempontjából igen vegyes összetételű B767-flottával szemben.
(26)
A becslések szerint a B787 bevezetése a B767-es flotta által generált eredményhez képest (2015-től) mintegy évi [135-165] millió PLN-nel fogja növelni a LOT pénzügyi eredményét.
Boeing 737-400
(27)
A B737-400-as repülőgépek számát a szerkezetátalakítási tervnek megfelelően kilencről háromra csökkentették. A terv arról is rendelkezett, hogy a […] […] idénytől kezdve a fennmaradó B737-400-as modelleket újabb generációs, keskeny törzsű repülőgépek (B737NG vagy A319/A320) váltják fel. A cserére azonban nem került sor a tervezett időn belül, mivel a LOT később hozzájárult a fennmaradó B737-400-as gépek bérletének újabb […] évre ([…]-ig) történő meghosszabbításához. A havi bérleti díj a megállapodás utolsó évében […] USD/repülőgép összegről fokozatosan […] USD/repülőgép összegre csökkenne.
Embraer 170
(28)
A Társaság ki akarta vonni a forgalomból mind a tíz Embraer 170 („E170”) repülőgépet, és azokat a Bombardier Q400 („DH4”) modellel kívánta felváltani. A szerkezetátalakítási terv különösen arról rendelkezett, hogy a […] idénytől […] E170-es repülőgépet adnak el vagy adnak ki bérletbe, a fennmaradó […] gépet pedig a […] idénytől vonják ki a forgalomból. Az első […] repülőgépet a mai napig még nem értékesítették, illetve nem adták bérbe. Miközben a Társaság továbbra is aktívan keresi a vásárlókat vagy bérlőket ezekre a gépekre, azok folytatódó használata esetére kidolgozott egy alternatív flotta-forgatókönyvet is, amely célja a késedelmes kivonás által a pénzügyi életképességre gyakorolt hatás minimalizálása. Az alternatív forgatókönyvet abban az esetben fogják alkalmazni, ha a LOT-nak nem sikerül sem eladnia, sem kiadnia az Embraereket, illetve kellően alacsony bérleti díjat kialkudnia a DH4-re.
Embraer 175
(29)
A Társaság a 2014. téli idénytől a tizennégyből […] Embraer 175 („E175”) repülőgépet ki akart vonni a flottájából. Az E175-ös flotta leépítése azon a feltevésen alapult, hogy a LOT a kivont gépek helyettesítésére további DH4-es gépeket bérel majd. Mivel kiderült, hogy nem biztos, hogy rendelkezésre állnak további bérelhető DH4 repülőgépek, a LOT úgy tervezi, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig tovább használja a tizennégy E175-ös repülőgépből álló teljes flottáját.
(30)
A LOT kiegészítő flottaszerkezet-átalakítási intézkedéseket hajtott végre az alternatív flotta-forgatókönyv által a pénzügyi életképességre gyakorolt hatás enyhítésére. Először is a fenti (27) preambulumbekezdéssel összhangban csökkentette a három B737-400-as gép operatívlízing-díját, ami a tervek szerint akár […] millió USD (mintegy […] millió PLN) megtakarítást tesz lehetővé a meghosszabbított bérleti időszak során. Másodszor, tervei szerint a LOT évi […] millió PLN összegű kiegészítő hasznot érhet el a teherszállítási tevékenység hatékonyságának javítása révén (a teherszállítási tevékenység pusztán 2013-ban a tervezettnél […] millió PLN-nel nagyobb összeggel járult hozzá az EBIT növeléséhez).
Járathálózat
(31)
A Társaság öt olyan útvonal […] megszüntetését tervezi, amely nem felelt meg a jövedelmezőséggel kapcsolatos kritériumainak.
(32)
A LOT becslése szerint a veszteséges járatok megszüntetése mintegy évi [2,2-2,6] millió PLN-nel növeli majd a pénzügyi eredményt.
3.1.2. Bevételgazdálkodás
(33)
A bevételgazdálkodás terén teendő szerkezetátalakítási intézkedések a díjszabási struktúra változtatásaira összpontosulnak majd.
(34)
A szerkezetátalakítási terv szerint a LOT a [76-94] %-nál magasabb kihasználtsági tényezőjű járatokon a jelenlegi szint feletti díjkategória esetében [9-11] %-kal, a jelenlegi szint feletti második díjkategória esetében pedig [4-6] %-kal kívánja növelni a magasabb osztályon utazó utasok arányát. Ezenkívül megváltozik a rövid távolságra közlekedő járatok üzleti utasainak kínált díjszabás is (14). A LOT egyes kiválasztott távolsági járatok kapcsán agresszívebb díjszabások kialakítását is tervezi, ami várhatóan szintén hozzájárul majd a légitársaság bevételének növekedéséhez. Becslések szerint az ezen intézkedés végrehajtásától várt haszon 2015-ben eléri a […] millió PLN-t.
(35)
A business (üzleti) osztály kihasználtsági tényezőjének elemzése szerint 2012-ben […] ülés maradt üresen. A Társaság ezért bevezeti annak lehetőségét, hogy a járat indulása előtt felár megfizetésével magasabb osztályú jegyre lehessen váltani. Ez az intézkedés várhatóan az ellenkező esetben üresen maradó ülések 10 %-ának megtöltését teszi majd lehetővé, és mintegy […] millió PLN összeggel javítja a 2015. évi pénzügyi eredményt.
(36)
A LOT megváltoztatja jelenlegi „First Minute” (első perc) elnevezésű promóciós programjának díjszabási struktúráját, hogy elkerülje a múltban gazdaságilag indokolatlan módon kínált szélsőségesen alacsony árakat. Ez az intézkedés szintén további bevételnövekedést eredményez majd.
(37)
A belföldi járatokon megszüntetik a business osztály opcióját. A LOT ezáltal a repülőgépek hatékonyabb üléskihasználására törekszik. Jelenleg a DH4-es gépeken 3 ülés van business osztályon utazó utasok számára fenntartva, noha azoknak semmiféle külön szolgáltatást nem biztosítanak. Ezeknek az üléseknek a felszabadítása a becslések szerint mintegy […] millió PLN-nel javítja majd a 2015. évi pénzügyi eredményt.
(38)
A LOT belső ellenőrzése feltárta, hogy a belső kontrollrendszer hiányossága miatt a Társaság a múltban indokolatlanul kedvező díjszabásokat kínált. Ennek a gyakorlatnak véget vetnek. Az intézkedéstől várt haszon a becslések szerint 2015-ben eléri a […] millió PLN-t.
(39)
A bevételgazdálkodási intézkedések eredményeképpen 2015-ben a Társaság várhatóan összesen [62-76] millió PLN-nel növelheti az értékesítésből származó eredményét.
3.1.3. Termékek, értékesítés és kiegészítő bevételek
(40)
E szerkezetátalakítási terület tekintetében a cél a jegyeladáshoz közvetlenül nem kötődő, magas árrésű kiegészítő szolgáltatásokból származó bevételek növelése. A LOT teljes bevételén belül a kiegészítő bevételek aránya a hasonló légitársaságoké alatt marad, és meg sem közelíti a diszkont légitársaságokét. A LOT megállapította, hogy ezen a területen van lehetőség a fejlődésre.
(41)
A kapcsolódó főbb kezdeményezések a „SkyBar” (fizetős vendéglátó szolgáltatás) bevezetése a rövid távolságra közlekedő járatokon, a turistaosztályon utazó utasoknak nyújtott fedélzeti szolgáltatások korlátozása, valamint egy sor fizetős kiegészítő szolgáltatás (például vámmentes [„duty free”] bevásárlási lehetőség, extra poggyászfeladás, megnövelt lábtér, üléskiválasztás, elsőbbségi beszállás, biztosítás, autóbérlés és szállodafoglalás) bevezetése.
(42)
E szerkezetátalakítási terület másik célja az értékesítési költségek csökkentése. A LOT összes költségén belül az értékesítési költségek részaránya eléri a […] %-ot, azaz jóval nagyobb, mint a Társaság által elemzett többi hagyományos légitársaság esetében.
(43)
A LOT jelenleg a teljes értékesítési forgalomnak csak mintegy […] %-át generálja a LOT.com weboldalon keresztül. Ehhez képest a hagyományos légitársaságok körében 40 %, a diszkont légitársaságok esetében pedig 80 % az online értékesítés átlagos aránya. Az online értékesítési csatornáról megállapították, hogy viszonylag alacsony költsége és az értékesítési folyamat fölötti nagymértékű kontrollja révén jelentős potenciállal bír a jövőbeni növekedésre. A Társaság ezért továbbfejleszti online értékesítését: a cél az, hogy az értékesítési csatornának a teljes értékesítésen belüli részaránya évente legalább […] %-kal emelkedjen.
(44)
A LOT értékesítési ügynökei számára új motivációs programot vezet be […]. A LOT ezenkívül átszervezi a repülőtereken és belvárosokban működő belföldi és külföldi értékesítési hálózatát is. E tevékenység magas költségére tekintettel a Társaság úgy döntött, hogy ezt az értékesítési csatornát a szükséges minimális szintre építi le.
(45)
A LOT a marketing terén meglévő potenciális bevételtermelő kapacitását többek között (a repülőgépeken belül vagy kívül rendelkezésre álló) reklámhelyek külső hirdetőpartnereknek való értékesítése útján kívánja növelni.
(46)
A Társaság a vállalati ügyfeleknek történő értékesítéseket is fokozni akarja. Ennek érdekében - LOT Travel (IATA ügynök) leányvállalata révén - nagy intézményeknek és vállalatoknak nyújtandó utaztatási szolgáltatási pályázatokon fog részt venni, ahol saját szolgáltatásain túl más légitársaságok szolgáltatásait, elektronikus biztosítást, szálláshely-szolgáltatásokat és vonatjegyeket is értékesít majd. A Társaság ezenkívül a kkv-szektort célzó „LOT for Business” programjának promóciója révén kívánja növelni üzletiutas-forgalmát.
(47)
A (41)-(46) preambulumbekezdésben felsorolt szerkezetátalakítási intézkedések 2015-ben a tervek szerint összesen közel [76-94] millió PLN-nel növelik majd a LOT pénzügyi eredményét.
3.1.4. Szervezeti hatékonyság és belső optimalizáció
(48)
E szerkezetátalakítási területen a legfontosabb intézkedések i. az üzemanyagköltségek csökkentése, ii. a foglalkoztatási költségek csökkentése, valamint iii. egyes állóeszközök értékesítése voltak.
(49)
Az üzemanyagköltség a Társaság teljes költségének […] %-át teszi ki. A LOT új szoftver bevezetését tervezi a járatprofil optimalizálása érdekében. A járatprofilt ezenkívül összekapcsolják egy új dinamikus költségindex bevezetésével is, amely segítségével választani lehet az üzemanyag-fogyasztás minimalizálása és a tervezett repülési idő teljesítése között. A teljes program várhatóan mintegy […] millió PLN-nel járul hozzá a 2015. évi pénzügyi eredmény javításához.
(50)
A szerkezetátalakítási terv rendelkezik továbbá a foglalkoztatottak számának (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve) 833 fővel történő csökkentéséről is, ami a 2012. október 31-i állapothoz képest 39 %-os leépítést jelent. A létszámcsökkentés az összes alkalmazotti kategóriát - a földi személyzetet (teljes munkaidős egyenértékben […] fő) és a fedélzeti személyzetet (teljes munkaidős egyenértékben […] fő) egyaránt - érintené. E leépítés célja a foglalkoztatottak számának a csökkentett járathálózathoz és flottamérethez való kiigazítása, valamint a munkaerő-hatékonyság növelése. A létszámcsökkentés várhatóan […] millió PLN hatást gyakorol majd a Társaság 2015. évi pénzügyi eredményére.
(51)
A LOT ezenfelül módosította a fedélzeti személyzet juttatási rendszerét is (az új intézkedések értelmében a pilóták és légiutas-kísérők munkabérét szigorúan a levegőben töltött idővel arányosan határozzák meg), amely a tervek szerint évente akár […] millió PLN megtakarítást tehet lehetővé, és az adminisztratív személyzet körében is mintegy évi […] millió PLN megtakarítást eredményező elbocsátásokat vett tervbe. A LOT ezenfelül úgy döntött, hogy központosítja beszerzéspolitikáját, ami évi […] millió PLN megtakarítást tesz lehetővé.
(52)
A Társaság által tervezett állóeszköz-eladásokból (földterületek, épületek és egyéb ingatlan) további […] millió PLN egyszeri bevétel, valamint […] millió PLN éves megtakarítás várható.
(53)
E szerkezetátalakítási területen ezenkívül további, kisebb pénzügyi hatású intézkedéseket (például a marketinggel, üzleti utakkal, jégtelenítéssel, képzéssel, irodaszerekkel, takarítással stb. kapcsolatos költségek csökkentése) is végrehajtanak majd.
(54)
Az e szerkezetátalakítási területen tervezett intézkedések 2015-ben a tervek szerint összesen több mint [156-190] millió PLN-nel növelik majd a LOT pénzügyi eredményét.
3.1.5. A külső kereskedelmi kapcsolatok optimalizációja
(55)
A Társaság a költségtakarékosság és az igénybe vett szolgáltatások körének optimalizálása érdekében újra kívánja tárgyalni kereskedelmi szerződéseit összes kulcsfontosságú szállítójával.
(56)
A LOT először is a varsói Chopin repülőteret üzemeltető Przedsiębiorstwo Państwowe Porty Lotnicze (a lengyel repülőtereket kezelő állami vállalat, a továbbiakban: PPL) vállalattal kívánja új alapokra helyezni kereskedelmi kapcsolatait. Mivel a varsói Chopin repülőtér hivatalos díjai magasabbak a hasonló repülőterek által felszámolt átlagos díjaknál (15), a Társaság újra kívánja tárgyalni a repülőtéri díjakat, azt is figyelembe véve, hogy a LOT ezt a repülőteret használja bázisrepülőtérként, így ott nagy forgalmat bonyolít.
(57)
Másodszor, a LOT újra kívánja tárgyalni a lengyel léginavigációs szolgáltató ügynökséggel (Polska Agencja Żeglugi Powietrznej, a továbbiakban: az Ügynökség) fenntartott kereskedelmi kapcsolatainak feltételeit is. […]
(58)
Harmadik intézkedésként a LOT jelezte, hogy újratárgyalná a javítási és műszaki szolgáltatásokat nyújtó LOT AMS vállalattal kötött szerződéseit. Az újratárgyalás elsősorban a karbantartási, javítási és elszámolási folyamatok optimalizálási módjának megállapítására irányul majd.
(59)
A LOT végül folytatja az Eurolottal folytatott, a […]-ra irányuló tárgyalásait.
(60)
A külső kereskedelmi kapcsolatok optimalizálásának eredményeképpen a Társaság több mint [54-66] millió PLN összeggel növelheti 2015. évi pénzügyi eredményét.
3.1.6. Kiegészítő támogató kezdeményezések
(61)
A szerkezetátalakítási tervben megfogalmazott további támogató kezdeményezések többek között i. a szervezeti kultúra és az irányítási rendszer reformját, ii. a pénzforgalmi gazdálkodás javítását, iii. a Társaság számára az üzemanyagárak hirtelen változásaival szemben védelmet nyújtó új kockázatkezelési politika végrehajtását és iv. a beszerzési folyamat fejlesztését, többek között új informatikai támogató eszközök bevezetését foglalják magukban. Ezen intézkedések hatásai nehezen számszerűsíthetők, ezért azokat a pénzügyi előrejelzések tekintetében nem vették figyelembe.
3.1.7. A szerkezetátalakítási intézkedések összefoglalása
(62)
A szerkezetátalakítási tervben előírt összes szerkezetátalakítási intézkedés végrehajtásának a 2015. pénzügyi évben (a szerkezetátalakítási időszak utolsó évében) várható pénzügyi hatását a következő táblázat foglalja össze.
2. táblázat
A szerkezetátalakítási intézkedések becsült pénzügyi hatása 2015-ben
Szerkezetátalakítási terület
millió PLN
A járathálózat és a flotta korszerűsítése
[132,8-167,6] (16)
Bevételgazdálkodás
[62-76]
Termékek, értékesítés és kiegészítő bevételek
[76-94]
Szervezeti hatékonyság és belső optimalizáció
[156-190]
A külső kereskedelmi kapcsolatok optimalizációja
[54-66]
Kiegészítő támogató kezdeményezések
-
Forrás: Szerkezetátalakítási terv.
3.1.8. A szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtásának jelenlegi állapota
(63)
A LOT korábban, saját források (leányvállalatok, földterületek, épületek, egyéb ingatlan és pénzügyi eszközök értékesítéséből származó jövedelem) felhasználásával is tett már kísérleteket a szerkezetátalakításra. A Társaság legutolsó alkalommal 2009-2012-ben hajtott végre szerkezetátalakítási programot, amely többek között az alkalmazotti állomány és a flotta leépítéséből, egyéb költségcsökkentési intézkedésekből, az alaptevékenységhez nem kapcsolódó (NCA) eszközök eladásából és adósságátütemezésből állt. A program kismértékben javította a LOT pénzügyi eredményét és készpénzforgalmát, azonban (különösen a költségcsökkentés szempontjából) végeredményben nem bizonyult kielégítőnek, és nem állította helyre a jövedelmezőséget. Ugyanakkor a szerkezetátalakítási kísérlet finanszírozása érdekében végrehajtott eszközeladások jelentősen korlátozták a LOT jelenlegi szerkezetátalakítási terv fedezésére felhasználható belső finanszírozási forrásait.
(64)
A 2013. június 20-án a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási terv elismerte, hogy a korábbi szerkezetátalakítási kísérletekre kedvezőbb piaci körülmények között került sor. 2012-ben a pénzügyi válság második szakasza kedvezőtlenül hatott a repülési ágazatra. Ezenfelül negatív tendenciák jelentkeztek az üzemanyagárak és a valutaárfolyamok tekintetében is. A diszkont és Európán kívüli légitársaságok fokozódó piaci konszolidációja és részesedése még inkább megnehezítette a LOT-hoz hasonló kisméretű hagyományos légitársaságok számára a sikeres önálló működést.
(65)
2013-ban, a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának első teljes évét követően javult a LOT pénzügyi teljesítménye. A Társaság ekkor 2007 óta első alkalommal számolhatott be nettó nyereségről. A tényleges pénzügyi eredmény ráadásul sokkal jobb lett a szerkezetátalakítási tervben előrevetítettnél (a Társaság a tervezett 196 millió PLN veszteséggel szemben 26 millió PLN nettó nyereséget termelt). 2012-höz képest - elsősorban a jobb pénzügyi eredményeknek köszönhetően - jelentősen javult a működésből származó pénzáramlás.
(66)
A LOT helyzete pénzügyi teljesítménye javulásának dacára nehéz maradt. A Társaság továbbra is jelentős negatív saját tőkével rendelkezett, és főtevékenységéből (azaz a légi fuvarozásból) veszteséget termelt. A szerkezetátalakítási tervben foglalt új repülőgépek beszerzéséhez kapcsolódó lízingkötelezettségek miatt adóssága is növekedett.
(67)
Ami a flotta modernizációját illeti, az összes B787-es repülőgépet késve szállították. Az első két repülőgép esetében ráadásul műszaki problémák is jelentkeztek, így azokat 2013. január és június között ki kellett vonni a közlekedésből. A LOT a cseregépek finanszírozása miatt is rendkívüli veszteségeket szenvedett el. A Társaság […]-án megállapodást írt alá a Boeinggel, amely szerint […].
(68)
Ezenfelül folytatta a megváltozott piaci körülményekhez való alkalmazkodást célzó új stratégiájának végrehajtását, amely a hosszú távú ügyfélhűség kialakítása, a Társaság költséghatékonyságának az európai élvonalba történő emelése, a növekedés helyreállítása és a Társaság magánbefektetőknek történő értékesítése révén törekszik a pénzügyi stabilitás megvalósítására.
(69)
A LOT különösen arra összpontosít, hogy Lengyelországból közvetlen összeköttetést biztosítson a legfontosabb európai és globális üzleti célállomásokra, valamint a észak-amerikai lengyel közösség legjelentősebb központjaiba. Ezenfelül a varsói csomópontból távolsági járatokat kíván biztosítani a közép- és kelet-európai ügyfelek számára. A Társaság nem törekszik a diszkont légitársaságokéihoz hasonló, turisztikai célpontok közötti közvetlen járatok kialakítására. A LOT elemzése szerint további növekedési potenciált kínál a Lengyelországot a világ különböző pontjaival összekötő távolsági járatok biztosítása, és jelezte azon szándékát, hogy e területen majd a szerkezetátalakítást követően terjeszkedni kíván, amihez a szerkezetátalakítás és az új stratégia fő pillérét képező új B787-es repülőgépeit tervezi felhasználni.
(70)
Ami a Társaság magánbefektetőknek történő tervezett értékesítését illeti, Lengyelország jogszabály-módosítást hajtott végre a LOT privatizációjának megkönnyítése érdekében. Az új törvény szerint uniós befektetők jogosultak lesznek többségi részesedést szerezni a Társaságban.
3.2. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS FINANSZÍROZÁSI FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE
(71)
A LOT [2 000-2 400] millió PLN összegű teljes szerkezetátalakítási költségét i. az öt B787-es repülőgép beszerzési költsége ([…] millió PLN), ii. a B737-400-as és Embraer repülőgépek kivonási költsége ([…] millió PLN), iii. a működési veszteségek és a finanszírozási hiány részleges fedezésének költsége ([…] millió PLN), iv. a foglalkoztatás terén végrehajtott szerkezetátalakítás költsége ([…] millió PLN), valamint v. a megmentési célú kölcsön visszafizetése (a felhalmozott kamatokkal együtt 423 millió PLN) alkotja.
(72)
A szerkezetátalakítás költségeit a tervek szerint a következő forrásokból fedezik majd: i. [1 200-1 600] millió PLN összegű, az öt B787-es repülőgép pénzügyi lízingjéből és egyes állóeszközök értékesítéséből származó saját hozzájárulás; ii. 804 millió PLN összegű állami támogatás. A saját hozzájárulás a szerkezetátalakítási költségek [60-67] %-át fedezi. A szerkezetátalakítási költségeket és a finanszírozási forrásokat a következő táblázat foglalja össze.
3. táblázat
Szerkezetátalakítási költségek és finanszírozási források (millió PLN)
Szerkezetátalakítási költségek
[2 000-2 400]
5 db B787-es repülőgép beszerzése
(…)
A B737-400-as és Embraer repülőgépek kivonása
(…)
A működési veszteségek és a finanszírozási hiány részleges fedezése
(…)
A foglalkoztatás szerkezetátalakítása
(…)
Megmentési kölcsön visszafizetése (a felhalmozott kamatokkal együtt)
423
Finanszírozási források
[2 000-2 400]
5 db B787 repülőgép pénzügyi lízingje
(…)
Állóeszközök értékesítése
(…)
Összes saját hozzájárulás
[1 200-1 600]
Állami támogatás
804
Forrás: Szerkezetátalakítási terv.
Szerkezetátalakítási költségek
(73)
A LOT összesen nyolc B787-es repülőgép beszerzéséről írt alá szerződést a Boeinggel. A szerkezetátalakítási terv szerint a Társaság által az első öt repülőgép megvásárlása kapcsán viselt költség ([…] millió PLN) szerkezetátalakítási költségnek minősül.
(74)
A LOT flottakorszerűsítési intézkedései keretében hat B737-400-as, […] E170-es és […] E175-ös repülőgépet szándékozik kivonni a forgalomból. Ezzel összefüggésben a kivonási időszak során - a gépek visszajuttatásáig, értékesítéséig vagy bérbe adásáig - a Társaság viseli azok lízingkötelezettségeit és fenntartási költségeit. A kivonás teljes becsült költsége mintegy […] millió PLN.
(75)
A szerkezetátalakítási időszak kezdetén a Társaság várhatóan veszteséget és negatív pénzforgalmat termel majd. E veszteségek fedezésére és a likviditás biztosítására a becslések szerint mintegy […] millió PLN-re lesz szükség.
(76)
A szerkezetátalakítási terv 833 fős létszámleépítésről is rendelkezik. A LOT becslése szerint az alkalmazottak létszámcsökkentése kapcsán felmerülő költség elérheti a […] millió PLN összeget. E költség a következő elemekből épül fel: i. önkéntes létszám-leépítési program ([…] millió PLN); ii. kollektív leépítési folyamat ([…] millió PLN); iii. a külföldi munkavégzést folytató és a helyi jog hatáskörébe tartozó alkalmazottaknak folyósítandó juttatások ([…] millió PLN); és iv. egyéb létszámcsökkentési intézkedések, például korai nyugdíjazás ([…] millió PLN).
Finanszírozási források
(77)
A Társaság 2012 őszén […] pénzügyi lízinget kapott a […] egyesült államokbeli kereskedelmi banktól öt B787-es repülőgép beszerzésére, amelyet saját hozzájárulási forrásként jelentett be. A LOT a piacról beérkezett 24 kereskedelmi ajánlat közül választotta ki a […]-ét. A kiválasztás alapja a nettó jelenérték és a súlyozott átlag kamatláb elemzése volt.
(78)
A lízing visszafizetési határideje a repülőgép leszállításától számított 12 év. A Társaság a repülőgép leszállításának napján egy indulórészletet tartozik fizetni, majd negyedévente előre folyósítja a lízingtörlesztéseket és az első repülőgép esetében a háromhavi Libor + […] %-os, a további négy gép esetében pedig a […] % és […] % között rögzített mértékű kamatokat. A pénzügyilízing-struktúra egy egyesült államokbeli vállalkozáson alapul, amely különleges célú gazdasági egységként közvetítői szerepet tölt be a […] és a LOT között (17).
(79)
A lízinget a következő biztosítékok biztosítják: i. az Export Import Bank of the United States (a továbbiakban: Ex-Im Bank) által a nagy légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás (Large Aircraft Sector Understanding, a továbbiakban: LASU) (18) szabályaival összhangban nyújtott exportgarancia; ii. a repülőgépre bejegyzett zálogjog; iii. a biztosítási szerződések jogosulti jogainak átruházása, valamint (iv) a különleges célú gazdasági egység részvényeire bejegyzett zálogjog.
(80)
Az Ex-Im Banktól kapott garancia időtartama és összege korlátozott, azaz az öt B787-es repülőgép 12 éves pénzügyi lízing keretében történő beszerzésére vonatkozik. A garancia az egyes repülőgépek beszerzési árának egy részét ([75-90] %) fedezi; a fennmaradó összeget a LOT-nak kell megfizetnie. Az Ex-Im Bank által nyújtott garancia a LOT átvilágításán alapult, amely során a bank értékelte a Társaság pénzügyi állapotát és lízingkötelezettségeinek teljesítésére való képességét.
(81)
A LOT saját hozzájárulását a lízingen felül állóeszközök eladásából fedezi, amely várhatóan […] millió PLN bevételt jelent.
(82)
Az állami támogatást 423 millió PLN összegű megmentési kölcsön részvénytőkévé történő konvertálása és a (19) preambulumbekezdésben ismertetett, további 381,29 millió PLN összegű sajáttőke-befektetés végrehajtása alkotja.
3.3. A HOSSZÚ TÁVÚ ÉLETKÉPESSÉG HELYREÁLLÍTÁSA
(83)
A szerkezetátalakítási terv értelmében várhatóan 2015-ben áll helyre a Társaság hosszú távú életképessége. A 2013-2018 közötti időszakra a legrosszabb és a legjobb eset forgatókönyve, illetve egy alapforgatókönyv szerint készítettek pénzügyi előrejelzéseket. Az előrejelzések szerint a Társaság 2014-től kezdve nyereséget termelhet főtevékenységéből, valamint pozitív működési pénzforgalmat és tőkearányos működési eredményt (ROCE) realizálhat. Nettó nyereség termelésére 2015-től számítanak. A következő táblázat néhány, az alapforgatókönyv szerint előrevetített pénzügyi adatot mutat be.
4. táblázat
Az alapforgatókönyv szerint előrevetített, válogatott pénzügyi adatok (millió PLN)
2013
2014
2015
2016
2017
2018
Értékesítés árbevétele
[2 900-3 400]
[2 900-3 400]
[2 650-3 150]
[3 300-3 800]
[4 050-4 550]
[4 300-4 800]
Főtevékenység eredménye
[- 157- - 130]
71,0
[113-137]
[200-240]
[210-250]
[175-215]
Nettó eredmény
196,1
[- 20- - 16]
[67-80]
[155-190]
[180-220]
[140-170]
Működésből származó pénzáramlás
[- 175- - 145]
[170-206]
[300-360]
[360-440]
[370-450]
[335-415]
Tőkearányos működési eredmény
[- 4,4- - 3,6] %
[2,7-3,3] %
[5-6] %
[9-11] %
[10-12] %
[8-10] %
Forrás: A szerkezetátalakítási terv.
(84)
A pénzügyi előrejelzés egy sor, a flottára, a járathálózatra, a belső szervezetre, a működési és pénzügyi paraméterekre, a makrogazdasági mutatókra, az üzemanyagárakra és a szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtási szintjére vonatkozó feltevésen alapul. A főbb feltevések a következők voltak:
-
a szerkezetátalakítási intézkedés végrehajtása (a potenciális pénzügyi hatás arányában): a potenciál 85 %-a,
-
üzemanyagár: a teljes előrevetített időszakban 1 153 USD/t,
-
a PLN/USD árfolyam: 3,22,
-
kihasználtsági tényező: kevesebb mint [67-83] % a téli idényekben és mintegy [76-94] % a nyári idényekben,
-
szállított utasok száma (ezer fő): 2012/2013: 4 766; 2013/2014: [4 300-5 300]; 2014/2015: [3 800-4 600]; 2015/2016: [4 200-5 100]; 2016/2017: [4 800-5 900]; 2017/2018: [5 100-6 300],
-
az utasonkénti egységbevétel növekedése a LOT teljes járathálózatán: átlag évi 2,5 % (figyelembe véve a működtetett távolsági járatok száma 2016-2018 közötti növekedésének, valamint a business és prémium economy osztályok növekvő kihasználtsági tényezőjének hatását is).
3.4. KOMPENZÁCIÓS INTÉZKEDÉSEK
(85)
A LOT kompenzációs intézkedésként 19 útvonal megszüntetését és 5 útvonalon a járatsűrűség csökkentését (19) javasolja. A javasolt intézkedés [13,5-16,5] %-os (rendelkezésre álló üléskilométerre vetített) kapacitáscsökkentést jelent a szerkezetátalakítási időszakot megelőző, azaz a 2011. november és 2012. október közötti időszakhoz képest. A LOT szerint - a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (20) (a továbbiakban: az iránymutatás) 40. pontjában előírt követelményekkel összhangban - az érintett útvonalak egyike sem volt veszteséges a szerkezetátalakítást megelőzően.
(86)
A LOT ezenfelül további öt útvonal (21) megszüntetését is tervezi, ami újabb [1,4-1,7] %-kal csökkentené kapacitását, de ezt nem tekinti kompenzációs intézkedésnek, mivel az érintett járatokat a LOT már a szerkezetátalakítás előtt veszteségesként értékelte.
(87)
A Társaság a szerkezetátalakítási időszakban nem szándékozik növelni a távolsági járatainak kapacitását.
(88)
A hálózatában bevezetett változások eredményeképpen a LOT több résidőről is le szándékozik mondani.
3.5. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT
(89)
2013. november 6-án a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. E határozatában a Bizottság kétségeinek adott hangot az „először és utoljára” elv teljesülése, a hosszú távú életképesség helyreállítása, a kompenzációs intézkedések és a saját hozzájárulás tekintetében.
Az „először és utoljára” elv
(90)
A Bizottság az állami tulajdonú repülőterek által a LOT-nak a repülőtéri díjak megfizetése tekintetében biztosított halasztás (22) miatt kétségbe vonta, hogy a Társaság nem kapott az „először és utoljára” elvet sértő megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást. A Bizottság a Ryanair által benyújtott panaszból értesült arról, hogy a LOT meghatározatlan összegű hitelkeretet kapott a repülőtéri díjakra az állami tulajdonú repülőterektől, ami hátrányos helyzetbe hozta az összes többi légitársaságot (lásd a fenti 1.2. szakaszt).
(91)
A Bizottság különösen kétségbe vonta Lengyelország azon érvét, miszerint az állami tulajdonú repülőterek forrásai nem tekinthetők állami forrásnak. A Bizottság ezenfelül kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy az állami tulajdonú repülőterek által a repülőtéri díjak tekintetében a LOT-nak biztosított fizetési halasztást piaci feltételek mellett nyújtották-e, tekintettel a hosszú halasztási időszakokra, a gyakran alacsony kamatokra és a jellemzően gyenge biztosítékokra (23). Ezenfelül úgy tűnt, hogy a halasztott kötelezettségeket végül nem is törlesztették teljes mértékben.
A hosszú távú életképesség helyreállítása
(92)
A Bizottság kétkedésének adott hangot arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi szerkezetátalakítási terv helyre fogja állítani a LOT életképességét, és arra kérte Lengyelországot, hogy indokolja meg jobban ezt az állítását. Megjegyezte továbbá, hogy a LOT több ízben már korábban is tett kísérletet a szerkezetátalakításra, azonban - a látszólag kedvezőbb üzleti környezet ellenére - azok egyikének sem sikerült helyreállítania a jövedelmezőséget.
(93)
Kételyek merültek fel a LOT likviditási viszonyai kapcsán is. A Társaság 2012 decemberében illikviddé vált, és az előrejelzések 2013 augusztusára (a kapott megmentési támogatás ellenére) ismét készpénzhiányt helyeztek kilátásba. Noha ez az előrejelzés végül nem igazolódott be, a biztonsági marzs igen keskeny maradt, mivel a LOT az eszközértékesítések révén kimerítette minden belső finanszírozási forrását, külső finanszírozáshoz pedig (a bérbeadáson kívül) nehéz pénzügyi helyzete miatt nem juthatott.
(94)
A Bizottság kétségbe vonta, hogy a LOT régóta fennálló strukturális problémáit az új B787-es repülőgépek bevezetése érdemben megoldaná. A LOT a szerkezetátalakítás teljes becsült pénzügyi hatásának mintegy 30 %-át a B787-es repülőgépek üzemeltetése révén kívánta elérni. A Bizottság rámutatott, hogy a B787-es gépek üzemeltetése csak a távolsági piaci szegmensre gyakorolna közvetlen hatást (amelyből 2012-ben a LOT menetrend szerinti járataiból szerzett jövedelmének csak [ 25] %-a származott), és hogy nem garantálható, hogy a kereslet elegendő lesz az új repülőgépek hatékony kihasználásához.
(95)
Túlzónak tűnt az a feltevés is, miszerint a szerkezetátalakításból származó haszon több mint 30 %-át a jövedelemhez kapcsolódó intézkedések (például kiegészítő jövedelmek és bevételgazdálkodás) révén sikerül majd megvalósítani, mivel azok sikere részben külső tényezőktől - például a fogyasztói magatartásban bekövetkező változástól - függ. Ezenfelül néhány tervezett, általában a diszkont légitársaságokra jellemző intézkedés (például a térítésköteles étkeztetés) a jelek szerint ellentmondott a LOT azon stratégiájának, hogy a jövőben is hagyományos légitársaság kíván maradni.
(96)
Nem tűnt reálisnak a LOT azon feltevése sem, miszerint a főtevékenységből származó eredmény a 2013. évi [130-157] millió PLN veszteségről 2014-re [64-78] millió PLN nyereségre emelkedik, azaz 12 hónap alatt [194-235] millió PLN-nel nő, tekintettel a Társaság múltbeli pénzügyi eredményeire (főtevékenysége kapcsán 2008 óta nem számolt be nyereségről) és a 2013 első négy hónapjában realizált jelentős előzetes veszteségre.
(97)
A Bizottság megkérdőjelezett néhány további, a szerkezetátalakítási tervben szereplő pénzügyi előrejelzés mögött húzódó feltevést is, mégpedig a következőket:
a)
a kulcsparamétereknek az érzékenységi elemzés feltevései szerinti referenciaértékekhez viszonyított relatíve kis eltérései (az utasonkénti egységbevétel esetében 1 %, az utasszám esetében 1 %, a PLN/USD átváltási arány esetében 10 %) és a feltevés szerint hatéves időtávlatban stabil üzemanyagár, ami a múltbeli igen magas áringadozás fényében megkérdőjelezhetőnek tűnt;
b)
az a feltevés, miszerint a LOT 2013 és 2018 között ki tudja termelni a tervezett bevételt a B787-es és Embraer repülőgépek bérbeadásából;
c)
a pénzügyi előrejelzés alapforgatókönyvének azon feltevése, amely a szerkezetátalakításból származó tervezett haszon 85 %-ának elérését vetíti előre.
Az indokolatlan versenytorzulás megelőzése (kompenzációs intézkedések)
(98)
A Bizottság fenntartásainak adott hangot a LOT által az útvonalak jövedelmezőségének kiszámítására alkalmazott módszert illetően. Az iránymutatás 40. pontja értelmében a veszteséget termelő tevékenység megszüntetése nem tekinthető érvényes kompenzációs intézkedésnek. E fenntartásra tekintettel a Bizottság nem volt maradéktalanul meggyőződve e feltétel teljesüléséről.
Minimumra korlátozott támogatás (saját hozzájárulás)
(99)
A Bizottság kétségbe vonta, hogy a B787-es repülőgépeknek az Ex-Im Bank exporthitel-ügynökség garanciájával fedezett pénzügyi lízingje elfogadható érvényes saját hozzájárulási forrásként. Tekintettel arra, hogy a LOT nemteljesítése esetén a lízingbe adó az erős biztosíték birtokában valószínűleg az adósság teljes összegét beszedné, az iránymutatás 43. pontja értelmében a lízingtranzakció a jelek szerint nem tükrözte a piac bizalmát abban, hogy a LOT visszaszerzi életképességét.
IV. LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(100)
Lengyelország az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett összes kérdés kapcsán nyújtott be észrevételeket és bizonyítékokat. A tagállam arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett intézkedések az iránymutatás minden feltételének megfelelnek. Lengyelország ezenkívül információt szolgáltatott a szerkezetátalakítási terv végrehajtásában időközben bekövetkezett fejleményekről, amelyekből kiderül, hogy a LOT nagymértékben előrehaladt a szerkezetátalakítási folyamatban, és tényleges 2013. évi pénzügyi eredményei sokkal jobbak lettek a tervezettnél.
Az „először és utoljára” elv
(101)
Ami az „először és utoljára” elv betartását illeti, Lengyelország megerősítette, hogy az állami tulajdonú repülőterek elhalasztották a LOT repülőtéri díjakkal kapcsolatos kötelezettségeit. A tagállam ugyanakkor fenntartja, hogy ez a halasztás nem minősül állami támogatásnak.
(102)
Lengyelország szerint ugyanis a repülőtéri források nem állami források, és a repülőterek döntései nem tulajdoníthatók az államnak. Mindamellett még ha a repülőterek által biztosított halasztást állami forrásból finanszíroznák is, a repülőtéri díjak megfizetésére adott haladék eleget tesz a magánhitelezői teszt követelményeinek, ezért nem tekinthető állami támogatásnak.
(103)
Ami a betudhatóságot illeti, Lengyelország megerősítette, hogy a LOT-nak haladékot nyújtó repülőterek mindegyike közvetlen vagy közvetett módon a lengyel állam irányítása alatt áll. A varsói repülőteret igazgató PPL teljes egészében az Államkincstár tulajdonában van. A gdański, krakkói, poznańi, katowicei és wrocławi repülőtér (a továbbiakban: regionális repülőterek) tulajdonosai a PPL, a regionális hatóságok és egy állami tulajdonú társaság.
(104)
Lengyelország mindamellett ismételten kiállt azon érve mellett, miszerint a repülőterek által hozott döntések nem tulajdoníthatók az államnak, mivel az a tény, hogy az állam ellenőrzési joggal rendelkezik a repülőterek felett, még nem indokolja automatikusan azt a feltevést, hogy azok fellépései az államnak tudhatók be. E tekintetben a tagállam ismét a Stardust Marine ügyben hozott ítéletre (24) hivatkozott. Lengyelország hangsúlyozta, hogy a repülőterek nem alkotják a közigazgatás részét, és kereskedelmi tevékenységüket minden állami beavatkozástól mentesen végzik.
(105)
Lengyelország különösen kifejtette, hogy a PPL jogi személyiséggel rendelkező, az állami tulajdonú repülőterekről szóló, 1987. október 23-i törvénnyel (25) (a továbbiakban: PPL-törvény) összhangban működő vállalat. A PPL-törvény értelmében a PPL független módon, ésszerű üzleti elveknek megfelelően és a pénzügyi önállóságot szem előtt tartva végzi tevékenységét. A PPL nem az államháztartási szektor része: finanszírozását nem az állami költségvetés biztosítja, hanem a saját gazdasági tevékenységéből származó bevételből fedezi működési költségeit. A PPL működését a közlekedési miniszter ellenőrzi és felügyeli, aki csak abban az esetben jogosult a PPL vezérigazgatója által hozott döntések módosítására vagy érvénytelenítésére, ha azok jogellenesek. Lengyelország nézete szerint a miniszter nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy beavatkozzon a PPL kereskedelmi kapcsolatait meghatározó döntéshozatali folyamatba.
(106)
Ami a regionális repülőtereket illeti, Lengyelország kifejtette, hogy azok mindegyikét magánjogi társaságok (26) üzemeltetik, így az általános társasági jog - azaz a gazdasági társaságokról szóló lengyel törvénykönyv (27) (a továbbiakban: a Törvénykönyv) - hatálya alá tartoznak. Önálló jogi személyiséggel és különálló eszközökkel rendelkező tőkeegyesítő társaságokról van szó, amelyek a közigazgatás szervezetén kívül folytatják tevékenységüket. A lengyelországi regionális repülőtereket üzemeltető társaságokat a részvényesi közgyűlés, a felügyelőbizottság és az igazgatótanács irányítja. A közhatóságok képviselői részt vesznek a részvényesi közgyűlésen, és tagsággal rendelkeznek a felügyelőbizottságokban is. A Törvénykönyv szerint az igazgatótanács irányítja a társaságok mindennapos működését, és önálló döntéseket hoz az egyéb társasági testületek számára külön fenn nem tartott kérdésekben. Ezért Lengyelország szerint mivel a fizetési halasztásról szóló megállapodások igazgatótanács általi megkötéséhez nincs szükség a felügyelőbizottság vagy a közgyűlés jóváhagyására, a halasztásra vonatkozó döntéseket a repülőterek önállóan, mindennemű állami beavatkozás nélkül hozták meg.
(107)
Ami a magánhitelezői tesztet illeti, Lengyelország különféle érveket hozott fel annak bizonyítására, hogy a repülőtéri díjak halasztása piaci feltételek mellett történt.
(108)
Lengyelország először is hangsúlyozta, hogy milyen gazdasági helyzetben döntöttek a repülőterek a LOT repülőtéri díjaira biztosított halasztásról: a 2009. évi súlyos gazdasági recessziót (28) különböző rendkívüli események kísérték, különös tekintettel az Eyjafjallajökull vulkán 2010. áprilisi kitörésére. Ezért a tagállam szerint a repülőterek a halasztás megítélésekor azt feltételezhették, hogy a LOT gondjai átmeneti jellegűek.
(109)
Másodszor, Lengyelország rámutatott, hogy a LOT a repülőterek egyik legfontosabb ügyfeleként azok bevételének jelentős részét szolgáltatta, míg a halasztások a repülőterek és a LOT közötti forgalomnak csupán töredékét tették ki (29). A feleknek ezért érdekükben állt az együttműködés fenntartása. Ellenkező esetben a LOT fizetőképtelensége kedvezőtlen hatást gyakorolt volna a repülőterek működésére (30).
(110)
Harmadszor, Lengyelország kifejtette, hogy a repülőterek szemszögéből azért is kedvezőbb volt a LOT kifizetéseinek részleges halasztása, mint a légitársaság fizetésképtelenné válása, mert az erről szóló döntés meghozatalának időpontjában a LOT még rendelkezett biztosítékként felhasználható eszközökkel. Ezzel szemben fizetésképtelenség esetén a repülőteret megillető összegeket a legutolsó hitelkategóriába sorolták volna, ami jóval alacsonyabb visszafizetési arányt jelentett volna, mint a halasztás által érintett összeg (31). Lengyelországban ráadásul a csődeljárás átlagosan 3-3,5 évet vesz igénybe, ami jóval meghaladja a repülőterek által a LOT-nak megítélt, mintegy 6,5 hónapos átlagos halasztási időt (lásd az alábbi (114) preambulumbekezdést).
(111)
Negyedszer, Lengyelország szerint a halasztások feltételei teljes mértékben a piaci feltételeket tükrözték i. mind a kamatláb, ii. mind a biztosíték, iii. mind a halasztási időszak tekintetében.
(112)
A kamatláb (32) tekintetében Lengyelország különösen rámutat arra, hogy különbséget kell tenni a halasztási megállapodások szerinti kamatláb és a törvényben meghatározott kamatláb (33) között, hiszen utóbbi egy késedelmes fizetés esetén alkalmazott büntetőkamat, a halasztási megállapodás célja pedig éppen az, hogy lehetővé tegye az adósnak a kötelezettségek ésszerű időn belüli visszafizetését.
(113)
Ami a biztosítékot illeti, Lengyelország hangsúlyozta, hogy a halasztási megállapodások kétharmada esetében a halasztott összegre a LOT saját eszközeire biztosított jelzálogjog és zálogjog formájában biztosítékot nyújtott. A fennmaradó halasztási megállapodások többsége (34) esetében a halasztott összeget az adóbehajtást megkönnyítő biankó fizetési ígérvény biztosította. Mindössze hat megállapodás esetében nem volt biztosíték. A LOT mindamellett minden esetben elismerte az adott repülőtérrel szemben fennálló adósságát, ami lehetővé tette azoknak, hogy szükség esetén könnyen keresetet nyújthassanak be a bíróságon.
(114)
A halasztási időszak tekintetében Lengyelország hangsúlyozta, hogy az átlagos halasztási időszak 6,5 hónap volt, ami a bírósági eljárások átlagos lengyelországi időtartamához (több mint két év) (35), illetve a csődeljárás időtartamához (átlagosan 3-3,5 év) (36) viszonyítva igen előnyös.
(115)
Lengyelország fenntartotta továbbá, hogy a LOT egyéb magánhitelezői is lehetővé tették számára több százmillió PLN összegű kintlevőségek azonos halasztási időszak és hasonló feltételek melletti halasztott megfizetését, beleértve a törvényben előírtnál alacsonyabb kamatlábat vagy a kamatmentességet, sőt egyes esetekben a biztosíték hiányát is (37).
(116)
Lengyelország végül megerősítette, hogy az elhalasztott díjak mindegyikét teljes mértékben visszafizették.
(117)
Ezenfelül a fenti (101)-(116) preambulumbekezdésben vázolt álláspontjának alátámasztása érdekében Lengyelország benyújtott egy, a KPMG Advisory Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością sp. k. által készített jelentést is (a továbbiakban: KPMG/a KPMG-jelentés). A KPMG-jelentés ismerteti a repülőtereknek az egyes halasztási megállapodásokhoz vezető döntéshozatali folyamatát. A KPMG-jelentés ezenfelül tartalmazza az egyes halasztási megállapodások piaci elemzését is. A KPMG által a piaci elemzéshez alkalmazott módszertan egy alapforgatókönyv (38) (a repülőtéri díjakra biztosított halasztás) és egy alternatív forgatókönyv (39) (a halasztás LOT-tal szembeni megtagadása) összehasonlításán alapul. A halasztási megállapodások gazdasági logikájának ellenőrzése érdekében az alapforgatókönyv és az alternatív forgatókönyv összevetését folyó árakon és nettó jelenértéken is elvégezték. A két forgatókönyv összehasonlításából kiderül, hogy a repülőtéri díjak elhalasztása minden egyes esetben gazdaságilag ésszerű volt, és előnyösebbnek bizonyult a repülőterek számára, mint az alternatív forgatókönyv, azaz a csődeljárás megindítása.
A hosszú távú életképesség helyreállítása
(118)
Lengyelország szerint a LOT most jobb helyzetben van életképességének helyreállításához, mint a korábbi sikertelen szerkezetátalakítási kísérletek esetében volt. Először is megérkeztek a régóta várt B787-es repülőgépek, amelyek szerkezetátalakítási tervének alapkövét képezik. Másodszor, a LOT orvosolta a korábbi kísérletek hiányosságait azáltal, hogy a korábban megoldatlanul hagyott problémákra összpontosított (például következetesebben végezte el a létszámleépítést). Harmadszor, javult a makrogazdasági környezet. Végül pedig a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának ötödik negyedéve után a LOT tényleges pénzügyi eredményei sokkal jobbak a vártnál.
(119)
Javult a Társaság likviditási helyzete is: a szerkezetátalakítási terv előrejelzéseivel ellentétben 2013. augusztusban már nem veszített likviditásából, sőt kiegészítő finanszírozási forrásokra tett szert (például […] a Boeing részéről […]). Valójában a 2013. évi tényleges működési pénzáramlás jobban alakult a tervezettnél.
(120)
Hasonlóképpen a B787 bevezetésének tényleges pénzügyi hatása is kedvezőbbnek bizonyult a terveknél: nem csak a távolsági szegmensre, hanem a teljes járathálózatra kedvező hatást gyakorolt. A tervek szerint a repülőgép bevezetésének nem önmagában, hanem más intézkedésekkel kombinálva kellene megoldania a LOT régóta fennálló strukturális problémáit. Az előrejelzések szerint a B787-es repülőgépek által kiszolgálandó útvonalakon (Észak-Amerika, valamint Észak- és Délkelet-Ázsia) a forgalom évi 6,5-10,6 %-kal nőhet, így a gépek kihasználtsága nem lesz alacsony.
(121)
2013-ban a jövedelemhez kapcsolódó intézkedések a szerkezetátalakítási tervben feltételezett pénzügyi potenciál [ 100] %-át termelték ki. A LOT 2013 augusztusában sikeresen bevezette a térítésköteles étkeztetést, és nem kapott negatív visszajelzést az ügyfelek részéről. A piackutatások szerint az utasok nem helytelenítik a fizetős szolgáltatásokat. A kiegészítő jövedelem növekedése összhangban van azzal a jelenlegi piaci trenddel, hogy a hagyományos légitársaságok - a diszkont légitársaságok egyes jellemzőit átvéve - egyfajta hibrid üzleti modell irányába mozdulnak el, így ez a jelenség aligha rontja a LOT brandjét vagy riasztja el ügyfeleit.
(122)
A tényleges 2013. évi pénzügyi eredmény sokkal jobb lett a szerkezetátalakítási tervben feltételezettnél. A LOT ezenkívül további potenciális lehetőségeket is azonosított a további fejlődésre. Ez arra mutat, hogy teljesíthető a 2014-ben a főtevékenységből szerzett nyereségre vonatkozó előrejelzés.
(123)
Lengyelország benyújtott egy érzékenységi elemzést is, amely bizonyítja, hogy még ha a kulcsparaméterek a szerkezetátalakítási tervben figyelembe vettnél nagyobb mértékben térnének is el a referenciaértékektől, a LOT a teljes, 2014-2018 közötti előrejelzési horizonton megőrzi likviditását. Nem valószínű, hogy a feltevésekben eleve igen konzervatív szinten (a LOT tízéves múltbeli maximuma felett, a bejelentés időpontjában érvényes piaci árnál 12,1 %-kal magasabban) beállított üzemanyagár nagyon meredeken megugrana. Ami a repülőgépek további bérbeadásából várt bevételeket illeti, a LOT elkészített egy alternatív flotta-forgatókönyvet is, amely egyes repülőgépek hosszabb távú használatát veszi figyelembe. A Lengyelország által benyújtott pénzügyi előrejelzések bizonyítják, hogy a LOT még ennek a forgatókönyvnek a megvalósulása esetén is visszanyerné életképességét. Lengyelország jelezte továbbá, hogy a Társaság 2013-ban a szerkezetátalakításból származó tervezett haszon [ 100] %-át valósította meg (szemben a tervben előrevetített 85 %-kal).
Az indokolatlan versenytorzulás megelőzése (kompenzációs intézkedések)
(124)
Lengyelország további magyarázatot fűzött az útvonalak jövedelmezőségének kiszámítása tekintetében a LOT által alkalmazott módszerhez (lásd a 7.3.4. szakaszt). A tagállam hangsúlyozta, hogy a módszer megfelel az ágazati szabványoknak.
Minimumra korlátozott támogatás (saját hozzájárulás)
(125)
Lengyelország bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy az Ex-Im Bank a garancia nyújtásáról hozott döntése előtt elvégezte a LOT átvilágítását, és kifejtette, hogy 2012-ben a világ összes légijármű-finanszírozási tranzakciójának mintegy 30 %-át valamely exporthitel-ügynökség közreműködésével hajtották végre. Lengyelország arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az egyik ajánlattevő exporthitel-ügynökségi garancia nélküli finanszírozást is felajánlott a LOT számára. A LOT kockázatértékelését ráadásul az Egyesült Államok tőkepiaca is elvégezte, amennyiben a lízinget magánbefektetők 2013-ban sikeresen újrafinanszírozták.
(126)
Lengyelország ezenfelül rámutatott arra is, hogy a pénzügyi lízing a Bizottság döntéshozatali gyakorlata szerint elfogadható saját hozzájárulási formának minősül, és ismét hangsúlyozta, hogy az a légijármű-beszerzések finanszírozásának igen jellemző eszköze. A tagállam szerint az új légi járművek pénzügyi lízingje - a LOT-nak biztosítotthoz hasonló feltételek (többek között a LOT esetében alkalmazott biztosíték) mellett; lásd a fenti (77)-(80) preambulumbekezdést - a repülőgépiparban hagyományos finanszírozási formának számít, és azt a közelmúltban számos más európai légitársaság (így a Ryanair, a KLM, a Norwegian Air, a Czech Airlines, az Austrian Airlines és az Alitalia) is alkalmazta.
V. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(127)
A Bizottsághoz a következő hét érdekelt féltől érkeztek észrevételek: Ryanair, International Airlines Group (a továbbiakban: IAG), két fél, akik nem kívánták nyilvánosságra hozni azonosságukat, a PPL „NSZZ Solidarność 80” nevű szakszervezete (a továbbiakban: a szakszervezet), maga a PPL, valamint a „Lengyel Munkáltatók Szövetsége” elnevezésű vállalkozói egyesület.
(128)
A Ryanair megismételte a panaszában előterjesztett eredeti állítását, miszerint a LOT a lengyel állam tulajdonában lévő repülőterek által a repülőtéri díjak megfizetésére megítélt halasztás formájában már részesült állami támogatásban. A Ryanair ezenfelül kétségbe vonta a LOT életképességének helyreállítását azon érvek alapján, hogy a múltbeli szerkezetátalakítási kísérletek kudarcba fulladtak, hogy a B787-es repülőgépek bevezetésétől várt hasznok túl optimisták, valamint hogy a LOT a szakszervezetek által gyakorolt nyomás miatt esetleg nem tudja majd kellő mértékben csökkenteni a személyi jellegű költségeit.
(129)
Az IAG szerint a LOT távolsági járathálózatán is szerkezetátalakítást kellene végezni. Az IAG különösen úgy véli, hogy nincsen elegendő kereslet a LOT által az Egyesült Államok piacára szánt kapacitás kihasználására. Ennek alátámasztására a Malév példáját hozza fel, amelynek nem sikerült fenntartania a Budapestet és New Yorkot összekötő közvetlen járatait. A B787-es repülőgép pénzügyi lízingje tekintetében az IAG megjegyzi, hogy az Ex-Im Bank és a hitelező kereskedelmi bank valószínűleg vagy a jelenlegi likviditási problémák előtt, vagy állami támogatásra számítva végezte el értékelését.
(130)
Az azonosságát nyilvánosságra hozni nem kívánó felek egyike szerint a LOT szerkezetátalakítási terve sem nem hiteles, sem nem megvalósítható, és nem fogja helyreállítani a LOT hosszú távú életképességét. Rámutatott arra is, hogy az előrejelzett ROCE túlzottan optimista, és megjegyezte, hogy a LOT olyan időben szándékozik többletkapacitást kialakítani, amikor a lengyel piacot egyébként is túlkínálat terheli. A fél véleménye szerint továbbá a repülőtéri díjakra biztosított halasztás állami támogatásnak minősül. Megjegyezte azt is, hogy hosszú távon nem megfelelő a kompenzációs intézkedésként javasolt útvonalak jövedelmezőségének változóköltség-modellel történő mérése. Az érdekelt fél szerint hosszú távon minden útvonalat - a LOT által használt kifejezéssel élve - „Margin 2” módszerrel kellene mérni. Hangot adott továbbá azon nézetének is, miszerint a B787-es repülőgépek pénzügyi lízingjét nem szabad saját hozzájárulási forrásként elfogadni, mivel az nem bizonyítja, hogy a piac bízna a LOT életképességének helyreállításában.
(131)
A második, magát megnevezni nem kívánó érdekelt fél megjegyezte, hogy a LOT az állami támogatásnak köszönhetően növelte kapacitását a lengyel charterpiacon, ami állítólag rontotta az érdekelt fél versenypozícióját, és sérti az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat. Az érdekelt fél ezenfelül kétségbe vonta a LOT életképességének helyreállítását, többek között azzal érvelve, hogy a B787-es repülőgépekhez kapcsolódó hasznot túlértékelték, és hogy a pénzügyi előrejelzések nem tűnnek valószerűnek. A fél ezenfelül kétségbe vonta a kompenzációs intézkedésként javasolt útvonalak jövedelmezőségét is. Végül pedig úgy gondolja, hogy a pénzügyi lízinget nem szabad saját hozzájárulásként figyelembe venni, mert az a finanszírozó bankok számára gyakorlatilag semmiféle kockázatot nem jelentett.
(132)
A szóban forgó érdekelt fél ezenkívül felvetette a repülőtéri díjakra biztosított halasztás kérdését is (40), és felhívta a Bizottság figyelmét több olyan további tranzakcióra is, amely véleménye szerint állami támogatásnak minősül. E tranzakciók a következők voltak:
a)
ingatlaneladás, azaz i. 2011-ben a LOT Ul. 17 Stycznia 43. címen található irodaépülete és a hozzá tartozó földterület (a továbbiakban: a székhely) értékesítése […] millió PLN (mintegy […] millió EUR) összegért az állami tulajdonban lévő Powszechny Zakład Ubezpieczeń S.A./PB1 vállalat (a továbbiakban: PZU, PZU/PB1) számára, valamint ii. 2012-ben a LOT Ul. 17 Stycznia 39. címen található ingatlanának értékesítése […] millió PLN (mintegy […] millió EUR) összegért az állami tulajdonban lévő TF Silesia számára;
b)
a LOT leányvállalatainak állami tulajdonú vállalatok számára történő értékesítése, azaz 2010-ben a LOT Services piaci ár feletti értékesítése, noha a társaság fizetésképtelen volt, és a LOT AMS értékesítése, noha az „igen rossz pénzügyi helyzetben” volt; továbbá 2012 decemberében a Petrolot, 2012 szeptemberében az Eurolot, valamint 2009-2010-ben a LOT Cargo S.A. (a továbbiakban: LOT Cargo) és a Casinos Poland értékesítése.
(133)
A szakszervezet elsődlegesen azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás sérti az „először és utoljára” elvet, mivel a LOT korábban egy sor intézkedés - így különösen a repülőtéri díjakra biztosított halasztás - formájában már kapott állami támogatást. A szakszervezet felhívta a Bizottság figyelmét több olyan további tranzakcióra is, amely véleménye szerint állami támogatásnak minősül. E tranzakciók a következők voltak:
a)
a LOT ingatlanainak állami tulajdonú vállalatok számára történő értékesítése (azaz a LOT székhelyének és Ul. 17 Stycznia 39. címen található ingatlanának értékesítése, egy befektetési célú ingatlan és azzal együtt a teherterminál állóeszközeinek (a továbbiakban: teherterminál) eladása, valamint egy befektetési célú ingatlan és azzal együtt a vendéglátó létesítmények állóeszközeinek (a vendéglátó létesítmények) eladása;
b)
a LOT leányvállalatainak (LOT Services, LOT Catering Sp. z o.o. (a továbbiakban: LOT Catering), LOT AMS, Petrolot és Eurolot) más állami vállalatok számára a piaci érték feletti áron történő értékesítése;
c)
a LOT számára elsősorban nem hitelezési tevékenységgel foglalkozó, állami tulajdonú vállalatok által nyújtott kölcsönök (azaz a PZU csoporthoz tartozó vállalatok által 2009. decemberben és 2010. februárban, összesen […] PLN (mintegy […] EUR) összegben nyújtott két kölcsön); a TF Silesia, az Operator Logistyczny Paliw Płynnych Sp. z o.o. (a továbbiakban: OLPP) és a Polski Koncern Naftowy ORLEN S.A. (a továbbiakban: PKN Orlen) által nyújtott, összesen […] PLN (mintegy […] EUR) összegű kölcsön;
d)
egyéb szolgáltatások biztosítása: a PKN Orlen és annak Petrolot nevű leányvállalata állítólag csökkentett áron szállított üzemanyagot a LOT-nak.
(134)
A szakszervezet ezenfelül hangot adott azon véleményének, miszerint a szerkezetátalakítási terv nem állítja helyre a LOT hosszú távú életképességét, és a lízing nem tanúskodik arról, hogy a piac hinne az életképesség helyreállításában.
(135)
A PPL - a varsói Chopin repülőtér tulajdonosa - kijelentette, hogy fellépései nem tulajdoníthatók az államnak, mivel üzleti döntéseit önállóan hozza. A LOT-tal a repülőtéri díjakra biztosított halasztás kapcsán kötött megállapodások a piaccal összhangban álltak, és gazdaságilag messzemenően ésszerűek voltak. A PPL kifejtette, hogy más légitársaságokkal is kötött hasonló - bár kisebb volumenű - megállapodásokat, sőt diszkont légitársaságoknak is tett ilyen ajánlatot. A LOT a PPL stratégiai partnere, és jelentős hatást gyakorol a varsói Chopin repülőtér hosszú távú fejlesztésére. A LOT esetleges fizetőképtelensége csökkentené a Varsóból kiinduló, illetve oda irányuló forgalmat, és kedvezőtlen hatást gyakorolna a lengyel gazdaságra.
(136)
A „Lengyel Munkáltatók Szövetsége” vállalkozói egyesület reméli, hogy a Bizottság jóvá fogja hagyni a szerkezetátalakítási támogatást. Meggyőződése szerint ugyanis a LOT jó úton jár életképességének helyreállítása felé, amit a tényleges pénzügyi eredmények is megerősítenek. A szövetség nézete szerint a LOT fizetőképtelenné válása negatív hatást gyakorolna a légi közlekedési infrastruktúrára, ami pedig kedvezőtlenül hatna mind az utasokra és az üzleti utazókra, mind az idegenforgalmi ágazatra.
VI. LENGYELORSZÁG MEGJEGYZÉSEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN
(137)
Lengyelország válaszolt az érdekelt felek összes állítására.
(138)
Ami az „először és utoljára” elv esetleges megsértését illeti:
a)
a repülőtéri díjakra biztosított halasztás tekintetében Lengyelország megismételte a betudhatóság hiányára és a magánhitelezői teszt teljesítésére vonatkozó érveit;
b)
a LOT egyéb, állítólag állami támogatásnak minősülő ügyletei tekintetében Lengyelország részletes magyarázatokat nyújtott be. A tagállam különösen rámutatott arra, hogy ezen ügyletek közül néhányhoz a Bizottság már jóváhagyását adta, míg mások (például a magántársaságok általi eszközvásárlások) nem tulajdoníthatók az államnak, illetve megfelelnek a piacgazdasági befektető elvének. Az utóbbi esetre vonatkozóan Lengyelország bizonyítékokkal (például független értékbecslésekkel) támasztotta alá állítását.
(139)
Az ingatlanügyletek kapcsán Lengyelország a következőket fejtette ki:
a)
A LOT székházának értékesítésére és visszabérlésére egy, a LOT és a PZU/PB1 között 2011. május 10-én aláírt megállapodás alapján került sor. A PB1 vállalat közvetett módon teljes egészében a PZU tulajdonában van. Az állam kisebbségi tulajdonrészt birtokol a PZU-ban (41). A vételár […] PLN (kb. […] EUR) volt.
b)
Az Ul. 17 Stycznia 39. címen található ingatlan értékesítésére egy, a LOT és a TF Silesia között 2012. július 31-én aláírt megállapodás alapján került sor. A TF Silesia kizárólagos részvénytulajdonosa az Államkincstár. A vételár […] PLN (kb. […] EUR) volt.
c)
A teherterminál értékesítésére egy, a LOT és az LS Airport Services S.A. (a továbbiakban: LS Airport Services) között 2011. november 25-én aláírt megállapodás alapján került sor. Az LS Airport Services kizárólagos részvénytulajdonosa az Államkincstár. A vételár […] PLN (kb. […] EUR) volt.
d)
A vendéglátó létesítmények értékesítésére egy, a LOT és a LOT Catering között 2011. december 8-án aláírt megállapodás alapján került sor. A LOT Catering kizárólagos részvénytulajdonosa a teljes egészében állami tulajdonban lévő Regionális Gazdasági Alap (RGA). A vételár […] PLN (kb. […] EUR) volt.
(140)
Lengyelország kifejtette, hogy a LOT-székházzal kapcsolatos eladási-visszabérlési ügylet során a LOT kilenc vételi ajánlatot kapott, amelyből a PZU/PB1 ajánlatát választott ák ki mint legelőnyösebbet. Lengyelország szerint a PZU csoporthoz tartozó társaságok forrásai nem állami források, és azok döntései nem tulajdoníthatók az államnak, ezért nincs szó állami támogatásról. Lengyelország ezenfelül kifejtette, hogy az ingatlanról független előzetes értékbecslés készült (42).
(141)
Lengyelország ezenkívül kifejtette, hogy az Ul. 17 Stycznia 39. címen található ingatlan, a teherterminál és a vendéglátó létesítmények esetében a pályázati eljárás nem volt sikeres, mert nem érkezett be ajánlat. Mindamellett az ingatlanokról mindegyik esetben független előzetes értékbecslés készült (43).
(142)
A kölcsönszerződések tekintetében Lengyelország a következő magyarázatokat adta:
a)
A PZU csoporthoz tartozó vállalkozások két kölcsönt nyújtottak a LOT-nak: először 2009. december 14-én […] PLN (mintegy […] EUR) összegben, majd 2010. február 17-én […] PLN (mintegy […] EUR) összegben. Az állam kisebbségi tulajdonrészt birtokol a PZU-ban.
b)
A PKN Orlen 2012. június 28-án […] PLN (mintegy […] EUR) összegű kölcsönt nyújtott a LOT-nak. Az állam kisebbségi tulajdonrészt birtokol a PKN Orlenben (44).
c)
A TF Silesia 2009. március 30-án […] PLN (mintegy […] EUR) összegű kölcsönt nyújtott a LOT-nak. A TF Silesia kizárólagos részvénytulajdonosa az Államkincstár.
d)
Az OLPP 2012. március 9-én […] millió PLN (mintegy […] millió EUR) összegű kölcsönt nyújtott a LOT-nak. Az OLPP kizárólagos részvénytulajdonosa a teljes egészében az Államkincstár tulajdonában lévő PERN Przyjaźń S.A. (a továbbiakban: PERN).
(143)
Lengyelország szerint a PZU csoporthoz és a PKN Orlenhez tartozó társaságok forrásai nem állami források, és - mivel az állam e társaságokban csak kisebbségi részesedéssel rendelkezik - azok döntései nem tulajdoníthatók az államnak, ezért nincs szó állami támogatásról.
(144)
Lengyelország szerint az állami tulajdonú vállalatok (azaz a TF Silesia és az OLPP) által nyújtott kölcsönöket - még ha azok forrásait állami forrásoknak, illetve döntéseiket az államnak betudható döntéseknek tekintik is - mindenesetre piaci feltételeknek megfelelően nyújtották: a kölcsönöket erős biztosíték (45) és a magánhitelezők által alkalmazottakhoz hasonló kamatlábak (46) mellett nyújtották.
(145)
A LOT leányvállalatainak értékesítése kapcsán Lengyelország a következőket fejtette ki:
a)
A LOT Services, a LOT Catering, a LOT AMS és a LOT Cargo eladására nézve a Bizottság az SA.33337. sz. ügyben hozott határozatával (47) megállapította, hogy ezen ügyletek egyike sem képez állami támogatást.
b)
A LOT a Casinos Poland vállalatban birtokolt részesedésének 33,3 %-át egy 2013. április 8-án kelt megállapodás értelmében […] millió PLN (mintegy […] millió EUR) összegért eladta a Vicco Investment Sp. z o.o. vállalatnak (48) (a továbbiakban: Vicco). A Vicco magánvállalat, ezért forrásai nem állami források, és döntései nem tulajdoníthatók az államnak. Lengyelország szerint az ügylet értéke megfelelt a nyílt versenyeljárás keretében kiválasztott magánpiaci ajánlattevő által kínált piaci árnak.
c)
A LOT a Petrolot vállalatban birtokolt részesedésének 49 %-át egy 2012. december 21-én kelt megállapodás értelmében […] millió PLN (mintegy […] millió EUR) összegért eladta a PKN Orlennek. A PKN Orlen magánvállalat, ezért - a fenti (142) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően - forrásai nem állami források, és döntései nem tulajdoníthatók az államnak. Lengyelország szerint az ügylet értéke megfelelt a független előzetes értékbecslés (49) során meghatározott piaci árnak.
d)
A LOT az Eurolot vállalatban birtokolt részesedésének 37,9 %-át egy 2013. február 27-én kelt megállapodás értelmében [ 118] millió PLN (mintegy [ 29] millió EUR) összegért eladta a TF Silesiának. Lengyelország szerint az Eurolot eladására versenyeljárás keretében, nyílt tárgyalási felhívást követő tárgyalások (50) útján került sor. A részvényeket a 100 %-os állami tulajdonban lévő TF Silesia - az egyetlen ajánlattevő - vásárolta meg. Az ügyleti ár előzetes független értékbecslésen (51) alapult.
(146)
Azon ügyletet illetően, amely keretében a PKN Orlen és annak Petrolot nevű leányvállalata csökkentett áron szállított üzemanyagot a LOT-nak, Lengyelország kifejtette, hogy a PKN Orlen és a Petrolot magánvállalatok, forrásaik nem állami források, és döntéseik nem tulajdoníthatók az államnak, ezért ezek az ügyletek nem képeznek állami támogatást (52).
(147)
Ami az érdekelt felek további állításait illeti, Lengyelország érvei szerint a LOT jelenleg jobb helyzetben van az életképesség visszanyerése tekintetében, mint a múltban volt. Javult a makrogazdasági környezet, és az előrejelzések szerint az Unió és Lengyelország gazdasága a vártnál gyorsabban fejlődhet. A légi forgalom várhatóan emelkedni fog, különösen Közép- és Kelet-Európában. A LOT okult a múltbeli sikertelen szerkezetátalakítási kísérletekből, és törekedett az előzőleg meg nem oldott hiányosságok orvoslására is (többek között példátlan nagyságrendű létszámcsökkentést hajtott végre, amely 2013-ban mintegy […] millió PLN megtakarítást eredményezett). A létszámleépítést a szakszervezetek részéről nem kísérte jelentősebb ellenállás. A LOT ezenfelül végül átvehette a B787-es repülőgépet, amely hiányát a korábbi nehézségek egyik forrásaként azonosították. Lengyelország részletes információkat nyújtott be a B787-es repülőgépek üzemeltetéséhez kapcsolódó megtakarításokról és annak a szerkezetátalakításra gyakorolt hatásáról. A LOT számításai alapján a B787-es repülőgép költség/jövedelem aránya jóval magasabb, mint a LOT korábbi flottáját alkotó B767-es gépeké. 2013-ban hathavi üzemeltetés során a B787-es repülőgépek ([…] millió PLN-nel) jobb pénzügyi eredményt generáltak, mint 2012 hasonló időszakában a B767-es elődgépek.
(148)
A távolsági viszonylatokkal kapcsolatos állítólagos alacsony kereslet kapcsán Lengyelország olyan adatokat nyújtott be, amelyek bizonyítják, hogy a tagállam Észak-Amerikába irányuló járatainak piaca a legnagyobbak között van - jelentősebb egyes régi nyugat-európai csomópontokénál, és nagyobb, mint Prága és Budapest együttes forgalma -, sőt folyamatosan nő. Lengyelország érvelése szerint a magyar példával ellentétben a LOT erős alapokkal rendelkezik ahhoz, hogy távolsági közlekedési réspiacot alakítson ki, amely jelentős „hazalátogató” forgalmat bonyolíthat, és fontos összeköttetést jelenthet a keleti piacok (például Ukrajna, Fehéroroszország és Oroszország) felé.
(149)
Ami a B787-es repülőgépek pénzügyi lízingjét mint saját hozzájárulási forrást, valamint a piac LOT-ba vetett bizalmát illeti, Lengyelország kifejtette, hogy a LOT-nak történő hitelnyújtást megelőzően a kereskedelmi hitelezők és az Ex-Im Bank szakmai alapokon nyugvó, átfogó átvilágítást végeztek. Az értékelést közvetlenül azelőtt készítették el, mielőtt 2012 novemberében végül leszállították a repülőgépeket, és a hitelezők teljes körű információval rendelkeztek a LOT pénzügyi helyzetéről. Akkor még nem tudhatták, hogy a LOT állami támogatást fog kapni, mivel Lengyelország csak 2012. december 14-én értesítette a Bizottságot a megmentési támogatásról.
(150)
Lengyelország részletes magyarázatokkal szolgált a LOT által az útvonalak jövedelmezőségének kiszámításához használt módszertanról. A tagállam ezenkívül emlékeztetett azokra a kutatási adatokra, amelyek szerint a légitársaságok többsége a LOT által alkalmazotthoz hasonló módszertant használt.
(151)
Ami a hosszú távú életképesség helyreállítását és különösen a ROCE túlbecslését illeti, Lengyelország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a LOT elvégeztette világszerte 73 légitársaság ROCE-értékeinek elemzését az elmúlt 6 évre vonatkozóan, és arra az eredményre jutott, hogy előrejelzett ROCE-értéke az európai légitársaságok hasonló értékeinek középértéke körül helyezkedik el, jóval az elmúlt évben leghatékonyabbnak bizonyult európai légitársaságokéi alatt. Lengyelország ezen az alapon kijelentette, hogy a feltételezett ROCE nem tekinthető valószerűtlennek.
(152)
Az állítólagos túlzott piaci kapacitás kapcsán a tagállam rámutatott, hogy az elmúlt három évben a lengyelországi légitársaságok kapacitása (kínált ülések számában kifejezve) átlag évi 6,2 %-kal növekedett, míg a teljes utasoldali kereslet évi 7,3 %-kal nőtt. Ezzel szemben Lengyelország megjegyzi, hogy a LOT 2014-ben […] %-kal kevesebb ülést kínál majd a Lengyelországból induló, illetve oda tartó járatokon, mint a szerkezetátalakítás előtt, míg a versenytársak becslések szerint több mint 30 %-kal bővítik kínálatukat.
(153)
Ami a LOT charterpiacon történő állítólagos terjeszkedését illeti, Lengyelország szerint a LOT e szegmensben valójában a 2012. évi [ 3] %-ról (illetve a 2010. évi [ 15] %-ról) 2013-ra [ 1.5] %-ra csökkentette piaci részesedését. Tervei szerint a LOT a szerkezetátalakítást követően kivonul a charterpiacról.
VII. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
7.1. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(154)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
7.1.1. Szerkezetátalakítási támogatás
(155)
A szerkezetátalakítási támogatást az Államkincstári Minisztérium nyújtaná, tehát egyértelműen állami forrásról van szó, és a támogatás nyilvánvalóan az államnak tudható be.
(156)
A szerkezetátalakítási támogatást csak egy bizonyos vállalkozásnak (a LOT-nak) nyújtanák, mégpedig olyan feltételek mellett, amelyekkel a Társaság - nehéz pénzügyi helyzete miatt - a piacon nem juthatott volna hitelhez. Lengyelország ezt a szerkezetátalakítási tervben is megerősíti, amely kijelenti, hogy az állami támogatás jelenti az egyetlen olyan lehetséges finanszírozási forrást, amely lehetővé teszi a Társaság számára működésének fenntartását és a szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtását. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedés szelektív előnyt biztosít a kedvezményezettjének.
(157)
A támogatás ezenfelül valószínűleg javítaná a LOT versenypozícióját a légi közlekedési üzletágban. Az Unióban különböző tagállamokbeli vállalkozások versenyeznek ebben az üzletágban, különösen a légi közlekedés liberalizációja harmadik szakaszának (az úgynevezett harmadik csomag) (53)1993. január 1-jei hatálybalépése óta. Ezért a támogatás torzítja, illetve torzíthatja a versenyt, és hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.
(158)
E megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
7.1.2. A repülőtéri díjakra biztosított halasztás és egyéb ügyletek
A repülőtéri díjakra biztosított halasztás
(159)
Ami a betudhatóságot illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy - amint a fenti (103) preambulumbekezdés is kifejti - a LOT-nak haladékot nyújtó repülőterek mindegyike közvetlen vagy közvetett módon a lengyel állam irányítása alatt áll. Tekintettel arra, hogy a bevett ítélkezési gyakorlat (54) szerint „önmagában az a tény, hogy az állami vállalat az állam irányítása alatt áll, nem elegendő ahhoz, hogy az e vállalat által meghozott intézkedéseket […] az államnak tulajdonítsák”, a Bizottságnak a jelenlegi vizsgálat keretében elemeznie kell az állam által a repülőterek irányítása felett gyakorolt felügyelet intenzitását. A Bizottságnak ezenfelül meg kell vizsgálnia azt is, hogy léteznek-e más olyan mutatók, amelyek szerint az állam szerepet játszott a LOT által fizetendő repülőtéri díjakra biztosított halasztás megítélésében, vagy a vonatkozó döntéseket a repülőterek önállóan, minden állami beavatkozástól mentesen hozták-e meg.
(160)
A Bizottság megjegyzi, hogy a Lengyelország által benyújtott KPMG-jelentés ismerteti az egyes repülőtereknek a különböző halasztási megállapodásokra - és ezzel összefüggésben az adósságbehajtási folyamat megindítására, a fizetési felszólításokra, valamint a halasztások feltételeiről folytatott tárgyalásokra - vonatkozó döntéshozatali folyamatait. A KPMG jelentése kitér a tárgyalásokban részt vevő felekre (például a repülőterek jogi, adósságbehajtási és pénzügyi osztályai) is. A jelentés nem utal arra, hogy az állam bármilyen módon beavatkozott volna a LOT által fizetendő repülőtéri díjakra biztosított halasztás megítélésébe.
(161)
Mindamellett a varsói Chopin repülőteret irányító PPL esetében a Bizottság megjegyzi, hogy az a közjog hatálya alá tartozik, és teljes egészében az Államkincstár tulajdonában van, így vezérigazgatóját is az nevezi ki. A fenti (103) és (105) preambulumbekezdéssel összhangban a közhatóságok jelentős mértékű felügyeletet gyakorolnak a PPL felett (55). Ezenfelül a varsói repülőtér Lengyelország legnagyobb repülőtere, amely mintegy évi 10 milliós utasforgalmat bonyolít, és kulcsfontosságú a Lengyelország és a világ többi része közötti összeköttetés szempontjából. Ami a regionális repülőtereket illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy bár azok magánjogi társaságok, közvetlen vagy közvetett módon az állam irányítása alatt állnak, és egyik fő állami részvényesük a PPL (56) (lásd a fenti (103) preambulumbekezdést). A regionális repülőtér üzemeltetése ezenfelül jelentős hatást gyakorol a helyi gazdaságra, ezért nem valószínű, hogy a helyi hatóságokat valamilyen módon ne vonnák be ezeknek az irányításuk alá tartozó repülőtereknek a fontos működési döntéseibe.
(162)
Tekintettel a repülőtéri díjak elhalasztására vonatkozó döntés LOT-ra és mindezen repülőterek helyi és nemzeti szintű tevékenységére gyakorolt potenciális hatására, valamint arra, hogy a LOT a PPL legfontosabb ügyfele, továbbá a PPL és az állam közötti szoros kapcsolatra és arra, hogy a PPL közjogi társaság, igen valószínűtlen, hogy a szóban forgó döntéseket teljes mértékben állami befolyástól függetlenül hozták volna meg. A Bizottság ezért megállapítja, hogy bár nem bizonyítható, hogy Lengyelország ösztönözte volna a PPL-t a LOT által fizetendő repülőtéri díjak elhalasztására, úgy kell tekinteni, hogy a közhatóságok bizonyára játszottak valamiféle szerepet e döntések meghozatalában. A Bizottság összefoglalásképpen arra a következtetésre jutott, hogy elegendő elem van birtokában annak megállapításához, hogy a repülőtéri díjakra biztosított halasztás az államnak tudható be. Mivel a halasztások potenciális forrásveszteséget jelenthetnek az állami vállalatok számára, az intézkedéseket állami források bevonásával hajtották végre.
(163)
Annak meghatározásához azonban, hogy ezen intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében gazdasági előnyt biztosítottak-e a LOT számára, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a PPL és a regionális repülőterek a repülőtéri díjakra biztosított halasztás megítélése során az azonos helyzetben lévő magánhitelezőhöz hasonlóan jártak-e el. Amennyiben ez így van, nem tekinthető úgy, hogy a LOT olyan előnyben részesült, amelyhez rendes piaci körülmények között nem juthatott volna hozzá, és ebben az esetben az intézkedések nem képeznek állami támogatást az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében (a piacgazdasági szereplő teszt).
(164)
A Bizottság különösen megjegyzi, hogy a bevett ítélkezési gyakorlat (57) szerint a LOT-nak megítélt halasztások piaci összeegyeztethetőségének vizsgálata során figyelembe kell venni azoknak - a fenti (108) preambulumbekezdésben ismertetett - hátterét, azaz a gazdasági válságot és egyéb rendkívüli eseményeket is.
(165)
A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a LOT a lengyelországi repülőterek legfontosabb ügyfele, és azok bevételének jelentős részét generálja (lásd a fenti (109) preambulumbekezdést). A repülőtereknek ezért különösen érdekükben áll a LOT-tal való együttműködésük fenntartása.
(166)
A Bizottság ezenfelül értékelte az arra vonatkozó információkat is, hogy egymáshoz képest milyen előnyökkel, illetve hátrányokkal jártak volna a repülőterek számára a LOT adósságának behajtására rendelkezésre álló lehetőségek, azaz a repülőtéri díjak halasztása, a peres eljárás és a Lengyelország által kezdeményezett csődeljárás. A Bizottság különösen az eljárások által igénybe vett idő tekintetében megjegyzi, hogy a repülőterek által a LOT-nak megítélt átlagos halasztási időszak kb. 6,5 hónap volt. Ez a kintlevőségek behajtásának átlagos lengyelországi időtartamához (több mint 2 év), illetve a csődeljárások átlagos lengyelországi időtartamához (3 év) viszonyítva előnyösnek tűnik a repülőterek számára, sőt még a LOT számára megítélt leghosszabb halasztási időszakhoz (kb. 1 év) képest is előnyös marad. A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy a halasztásokról szóló döntések meghozatalának időpontjában a LOT még rendelkezett biztosítékként felhasználható eszközökkel (58). A halasztás ezért előnyösebb volt a repülőterek számára, mint a csődeljárás megindítása, mivel utóbbi esetben a repülőteret megillető összegeket a legutolsó hitelkategóriába sorolták volna, ami jóval alacsonyabb visszafizetési arányt jelentett volna, mint a halasztás által érintett összeg (lásd a fenti (110) és (114) preambulumbekezdést).
(167)
Ami a halasztások feltételeit illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a repülőterek által felszámított kamat a jelek szerint a piaci feltételeket tükrözi, mivel megfelel az adott időszakban az adott ágazatban nyújtott kölcsönök esetében felszámított kamatláb átlagos szintjének (59); mindamellett a repülőterek nem voltak kötelesek a törvény szerinti kamatlábat alkalmazni. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a halasztott összeg legnagyobb részére a LOT saját eszközei nyújtottak biztosítékot. A fennmaradó esetekben a LOT biankó fizetési ígérvényt adott, illetve elismerte az adott repülőtér felé fennálló adósságát, ami adósságbehajtás esetén nagymértékben javította volna a repülőterek pozícióját (lásd a fenti (112) és (113) preambulumbekezdést).
(168)
A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a LOT egyéb magánhitelezői is lehetővé tették számára kintlevőségeinek azonos feltételek melletti halasztott megfizetését, beleértve a törvényben előírtnál alacsonyabb kamatlábat vagy a kamatmentességet, sőt egyes esetekben a biztosíték hiányát is (lásd a fenti (115) preambulumbekezdést).
(169)
A Bizottság végezetül elismeri, hogy a LOT maradéktalanul visszafizette az összes halasztott repülőtéri díjat (lásd a fenti (116) preambulumbekezdést).
(170)
Ami a Lengyelország által benyújtott KPMG-jelentést illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az elemzi az egyes halasztási megállapodások piaci megfelelőségét (lásd a fenti (117) preambulumbekezdést). A KPMG által használt módszertan - amely az alapforgatókönyvet, amely szerint a LOT megkapja a repülőtéridíj-halasztást, egy olyan alternatív forgatókönyvvel veti össze, amely szerint a halasztást nem ítélik meg, így megindul a LOT elleni csődeljárás - objektív és ellenőrizhető adatokon (statisztikákon, konkrét példákon stb.) alapul. Az objektív eredmény garantálása érdekében a forgatókönyveket három különböző részforgatókönyv alapján hasonlították össze. A halasztási megállapodások gazdasági logikájának ellenőrzése érdekében az alapforgatókönyv és az alternatív forgatókönyv összevetését folyó árakon és nettó jelenértéken is elvégezték. A két forgatókönyv összehasonlítása megerősíti, hogy a repülőtéri díjak elhalasztása minden egyes esetben gazdaságilag ésszerű volt, és előnyösebbnek bizonyult a repülőterek számára, mint az alternatív forgatókönyv, azaz a csődeljárás megindítása. A KPMG jelentése széles körben használt értékelési módszereket alkalmazott, és a használt módszertan és standardok tekintetében nem merültek fel aggályok. E megfontolásokra tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a jelentés eredménye megbízhatóan megerősíti a halasztási megállapodások piaci megfelelőségét.
(171)
A Bizottság megjegyzi, hogy a kintlevőségeire halasztás nyújtását mérlegelő hitelező nem hasonlítható össze egy befektetővel, mivel a két esetben mások az üzleti feltételek. A befektető nyereséget akar termelni, ezért gondosan mérlegeli a kockázatokat, megfelelő biztosítékot kér, és ennek hiányában elállhat a befektetéstől. Ezzel szemben a hitelező egészen más helyzetben van: kintlevőségei már léteznek és fedezetlenek, így csak két választása marad: vagy bíróság előtt követeli vissza kintlevőségét, vagy törekszik a békés rendezésre, ezért előfordulhat, hogy a befektetőtől eltérő - adott esetben kevésbé kedvező - adósság-visszafizetési feltételeket is elfogad. A hitelező többek között elfogadhatja az adós által a végrehajtás megkönnyítése érdekében tett engedményeket (például az adósság elismerését vagy a végrehajtáshoz adott önkéntes hozzájárulást), illetve lehetőség szerint fedezetet szerezhet a kölcsönre. A hitelezőnek ezért érdekében áll az adósságra biztosított halasztás megítélése, amennyiben ez (például) segíti a későbbi végrehajtást (60).
(172)
E megfontolások tükrében a Bizottság megállapítja, hogy az állami tulajdonú repülőterek piacgazdasági hitelezőként jártak el, amikor a LOT-nak halasztást biztosítottak a repülőtéri díjak megfizetésére. Ezért ezek az ügyletek nem biztosítottak olyan előnyt a LOT számára, amelyhez az rendes piaci körülmények között nem jutott volna hozzá. Ebből az következik, hogy a repülőtéri díjak fent értékelt halasztása nem minősül állami támogatásnak.
Egyéb ügyletek
(173)
Ami a LOT ingatlanügyleteit illeti, a Lengyelország által nyújtott kiegészítő felvilágosítások fényében a Bizottság a következő következtetéseket vonta le:
(174)
A LOT székházának a PZU/PB1 számára történő értékesítése tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a fenti (139)-(140) preambulumbekezdés értelmében a vásárló magántársaság, ezért annak forrásai nem képeznek állami forrásokat. Következésképpen ez az ügylet nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
(175)
Ami i. az Ul. 17 Stycznia 39. címen található ingatlan TF Silesiának történő értékesítését, ii. a teherterminál LS Airport Services számára történő értékesítését, valamint iii. a vendéglátó létesítmények LOT Cateringnek történő értékesítését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy ezekben az esetekben a vásárló közvetlenül vagy közvetve az állam által irányított cég volt. A TF Silesia és az LS Airport Services közvetlenül az Államkincstár irányítása alá tartozik, míg a LOT Catering kizárólagos részvénytulajdonosa, a REF, szintén teljes egészében az Államkincstár tulajdonában áll (lásd a fenti (139) preambulumbekezdést). Mindezek a vállalatok a gazdasági társaságokról szóló lengyel törvénykönyv hatálya alá tartozó magánjogi társaságok. A törvénykönyv előírja, hogy a korlátolt felelősségű részvénytársaságok esetében (és bizonyos feltételek esetén a korlátlan felelősségű részvénytársaságok esetében is) ingatlanvásárláshoz vagy -eladáshoz a közgyűlés beleegyezése szükséges (61). Ezért abból kiindulva, hogy a TFS, az LS Airport Services és a LOT Catering közgyűlésében (közvetve vagy közvetlenül) az Államkincstár gyakorolja az összes szavazati jogot, az állam elkerülhetetlenül szerepet játszott a szóban forgó ügyletekkel kapcsolatos döntéshozatali folyamatokban. E megfontolások fényében a Bizottság megállapítja, hogy a TF Silesia, az LS Airport Services és a LOT Catering döntései az államnak tudhatók be. Mivel ezek a vállalatok közvállalkozások, forrásaik állami források.
(176)
Az ingatlan értékét az összes szóban forgó esetben független, az általánosan elfogadott piaci mutatókkal és értékelési standardokkal összhangban (így többek között a hasonló ügyletek és a helyi piaci feltételek figyelembevételével) elkészített értékbecslés állapította meg. Az értékbecslők megfelelő képzettséggel és gyakorlattal rendelkeztek. A Bizottság megjegyzi, hogy az értékbecsléseket az ügyletek végrehajtását megelőzően készítették el. A Bizottság szerint továbbá a szóban forgó ügyletek megfelelnek a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közleményben (62) a független szakértő által készített értékbecslésre vonatkozóan megállapított követelményeknek. E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ezen értékbecslések eredménye alkalmas a fent ismertetett ingatlanok megközelítő piaci árának meghatározására.
(177)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a LOT fent ismertetett ingatlanértékesítési ügyletei nem biztosítottak olyan előnyt a LOT számára, amelyhez az rendes piaci körülmények között nem juthatott volna hozzá; következésképpen nem minősülnek az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
Kölcsönök
(178)
Ami a LOT-nak nyújtott kölcsönöket illeti, a Lengyelország által nyújtott kiegészítő felvilágosítások fényében a Bizottság a következő következtetéseket vonta le:
(179)
Ami a PZU csoport és a PKN Orlen által a LOT-nak nyújtott kölcsönöket illeti (lásd a fenti (142)-(143) preambulumbekezdést), a Bizottság megjegyzi, hogy azok magánvállalatok. Következésképpen forrásaik nem állami források, és döntéseik nem tulajdoníthatók az államnak. A szóban forgó kölcsönök ezért nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
(180)
Ami a TF Silesia által a LOT-nak nyújtott kölcsönt illeti, amint azt a fenti (175) preambulumbekezdés már megállapította, a TF Silesia döntései az államnak tulajdoníthatók, és forrásai állami források.
(181)
Az OLPP által a LOT-nak nyújtott kölcsönt illetően a Bizottság megjegyzi, hogy kizárólagos részvénytulajdonosa (a PERN) az Államkincstár 100 %-os tulajdonában van (lásd a fenti (142) preambulumbekezdést). Ezért a társaság közgyűlésén az Államkincstár gyakorolja az összes szavazati jogot és nevezi ki az igazgatótanács összes tagját. Minderre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az OLPP döntései az államnak tudhatók be, és forrásai állami források.
(182)
A fentiekre figyelemmel a Bizottságnak azt kellett értékelnie, hogy a TF Silesia és az OLPP piaci feltételek mellett nyújtotta-e a LOT-nak a kölcsönöket. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó kölcsönök esetében a LOT erős biztosítékot nyújtott, és az alkalmazott kamatlábak a magánhitelezők által alkalmazottakhoz hasonlóak voltak (lásd a fenti (144) preambulumbekezdést), a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a kölcsönöket piaci feltételek mellett nyújtották.
(183)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a LOT-nak nyújtott kölcsönök nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
Leányvállalatok értékesítése
(184)
Ami a LOT leányvállalatainak értékesítését illeti, a Lengyelország által nyújtott kiegészítő felvilágosítások fényében a Bizottság a következő következtetéseket vonta le:
(185)
A LOT Services, a LOT Catering, a LOT AMS és a LOT Cargo eladására nézve a Bizottság megjegyzi, hogy ezeket az ügyleteket korábban megvizsgálta, és az SA.33337. sz. ügyben hozott határozatával (63) megállapította, hogy ezen ügyletek nem képeznek állami támogatást. A határozat ellen nem érkezett fellebbezés, így az véglegesen jogerőre emelkedett.
(186)
Ami az érdekelt felek arra irányuló észrevételeit illeti, hogy a LOT piaci áron felül értékesítette e leányvállalatokban birtokolt részesedését és különösen hogy a LOT AMS és a LOT Services eladási ára nem tükrözte azt a tényállást, miszerint i. a LOT AMS különösen rossz pénzügyi helyzetben volt, és ii. a LOT Services elődcége, a LOT Ground Services Sp. z o.o. (a továbbiakban: LOT Ground Services) csődeljárás alatt állt (lásd a fenti (132) preambulumbekezdést), a Bizottság megjegyzi, hogy ezen ügyletek kapcsán korábban már vizsgálatokat folytatott.
(187)
A LOT AMS esetében a részvények eladási árát három előzetes független értékelés alapján határozták meg, amelyeket az SA.33337. sz. ügyben hozott bizottsági határozat (64) ismertetett és értékelt. Ugyanez a határozat (65) ismertette és értékelte a LOT Cargo leányvállalattal összefüggő ügyletet is. Ami a LOT Ground Services és a LOT Services leányvállalatokat illeti, a Bizottság ellenőrizte, hogy a LOT Services valóban a LOT Ground Services jogutódja-e, és arra a következtetésre jutott, hogy az a felszámolt vállalatnak csak néhány eszközét vette át (66). A fentiekre tekintettel a Bizottság nem látja indokoltnak az SA.33337. sz. ügyben hozott, állami támogatásra vonatkozó határozatának megváltoztatását.
(188)
A Casinos Poland Vicco számára történő értékesítése tekintetében (lásd a fenti (145) preambulumbekezdést) a Bizottság megállapítja, hogy a Vicco magántársaság, ezért forrásai nem állami források, és döntései nem tulajdoníthatók az államnak.
(189)
A Petrolot PKN Orlen számára történő értékesítése tekintetében (lásd a fenti (145) preambulumbekezdést) a Bizottság a fenti (179) preambulumbekezdésben már leszögezte, hogy a PKN Orlen magántársaság, ezért annak forrásai nem képeznek állami forrásokat, és döntései nem tulajdoníthatók az államnak.
(190)
A Eurolot TF Silesia számára történő értékesítése tekintetében (lásd a fenti (145) preambulumbekezdést) a Bizottság fentebb már leszögezte, hogy e vállalat döntései az államnak tulajdoníthatók, és forrásai állami források. Mindamellett a Bizottság megjegyzi azt is, hogy az ügyletet megelőzően nyílt tárgyalási felhívást tettek közzé. Ezenfelül az Eurolot részvényeinek értékét az ügylet végrehajtása előtt készített értékbecslések alapján határozták meg. Ezeket az értékbecsléseket bevett és elterjedt módszertanok (nevezetesen a diszkontált cash flow (DCF) és a kiigazított nettó eszközérték modell) és hihető feltevések alapján végezték el. E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ezen értékbecslések eredménye alkalmas a LOT Eurolotban birtokolt részesedése megközelítő piaci árának meghatározására. A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó ügylet összhangban van az egységes piaccal.
(191)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a LOT leányvállalatainak értékesítése nem képez állami támogatást.
Szolgáltatásnyújtás
(192)
Azon ügyletet illetően, amely keretében a PKN Orlen és annak Petrolot nevű leányvállalata állítólag csökkentett áron szállított üzemanyagot a LOT-nak (lásd a fenti (146) preambulumbekezdést), a Bizottság megjegyzi, hogy a PKN Orlen és a Petrolot magánvállalatok. Következésképpen, mivel a PKN Orlen forrásai nem állami források, a Bizottság megállapítja, hogy a LOT-nak történő üzemanyag-szállítási ügyletek nem képeznek állami támogatást.
7.2. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGE
(193)
Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (67) 3. cikke értelmében a támogatások nem léptethetők hatályba a Bizottság támogatást engedélyező határozata előtt vagy a határozatának vélelmezett meghozatala előtt (felfüggesztési kötelezettség).
(194)
Lengyelország mindezidáig nem léptette hatályba a LOT szerkezetátalakítási támogatását, ezért a Bizottság megállapítja, hogy a tagállam a felfüggesztési kötelezettségnek eleget tett.
7.3. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(195)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy az egyes gazdasági területek fejlődését előmozdító állami támogatás engedélyezhető, amennyiben az a közös érdekkel ellentétes mértékben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket.
(196)
A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedés olyan szerkezetátalakítási támogatást képez, amelyről a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás fényében kell eldönteni, hogy az az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető-e a belső piaccal.
7.3.1. Nehéz helyzetben lévő vállalkozás
(197)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 12. pontjának a) alpontja és 14. pontja szerint csak nehéz helyzetben lévő vállalkozások jogosultak szerkezetátalakítási támogatásra. Egy cég akkor minősülhet nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha megfelel az iránymutatás 10. vagy 11. pontjában felsorolt kritériumoknak.
(198)
A 10. pont szerint egy vállalkozás akkor minősül nehéz helyzetűnek, ha:
a)
korlátolt felelősségű társaság esetén törzstőkéjének több mint a felét elvesztette, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el;
b)
bármely vállalkozási forma esetén abban az esetben, ha a rá alkalmazandó nemzeti jog szerint a vállalkozás teljesíti a kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vonás feltételeit.
(199)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megjegyezte, hogy a LOT (mint korlátolt felelősségű társaság) teljesíti az iránymutatás 10. pontjának a) alpontjában felsorolt kritériumokat, mivel 2012. december 31-i állapot szerint elvesztette törzstőkéjének legalább felét (169,7 %), és annak több mint negyede (89,3 %) az elmúlt 12 hónap során veszett el (68).
(200)
Mivel a LOT 2013-ban nettó nyereségről számolt be, úgy tűnhet, hogy a Társaság jelenleg nem felel meg a 10. pont a) alpontja második részkritériumának. A 2013-ban kitermelt nettó nyereség azonban kizárólag a megmentési támogatásnak volt betudható. Támogatás nélkül a cég 2013-ban sem lett volna nyereséges, mivel csődbe ment volna. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási folyamat kezdetén a LOT a 10. pont a) alpontja értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt, sőt még mindig az.
(201)
Ezen túlmenően 2012 decemberére a Társaságot illikviditás fenyegette, és a fizetésképtelenség elkerülése érdekében kénytelen volt megmentési támogatásért folyamodni (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést). Lengyelország megerősítette, hogy a megmentési támogatás hiányában a Társaság rövid időn belül csődbe ment volna.
(202)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a LOT a szerkezetátalakítási folyamat elejétől kezdve a 10. pont a) és c) alpontja értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt.
(203)
A Bizottság megvizsgálta azt is, hogy a LOT eleget tesz-e az iránymutatás 11. pontjában felsorolt kritériumoknak.
(204)
Az iránymutatás 11. pontja szerint egy vállalat a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető, különösen akkor, ha egy vállalkozás nehéz helyzetére utaló szokásos jelek mutatkoznak, mint pl. a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték.
(205)
A Társaság pénzügyi kimutatásában a következő jelek utalnak a vállalkozás nehéz helyzetére (lásd a fenti 1. táblázatot):
-
Csökkenő forgalom: 2013-ban az értékesítés árbevétele 3 147 millió PLN-re esett vissza; ilyen alacsony szintre 2010 óta nem volt példa, amikor az árbevétel 2 958,8 millió PLN-re esett vissza.
-
Felhalmozódó raktári készletek: a készletek értéke a 2010-es 252,1 millió PLN-ről kezdetben 2012-re 198,5 millió PLN-re esett vissza, majd 2013-ban 216,6 millió PLN-re nőtt.
-
Fölös kapacitás: a Társaság létszámcsökkentést és flottaleépítést hajtott végre, és a jövőre nézve is vannak ilyen tervei, ami túlzott kapacitás meglétére utal.
-
Növekvő adósságok: a rövid és hosszú lejáratú kötelezettségek a 2010-es 1 606,9 millió PLN-ről 2013-ra 3 223 millió PLN-re nőttek.
-
Emelkedő kamatköltségek: a kamatköltségek a 2010-es 60,2 millió PLN-ről 2013-ra 123,8 millió PLN-re nőttek.
-
Zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték: a nettó eszközérték a 2010-es 500,1 millió PLN-ről 2012-re 265,5 millió PLN-re, majd 2013-ban 258,1 millió PLN-re esett vissza.
A Társaság ezenkívül 2008 óta minden egyes pénzügyi évben veszteségről számolt be. Ez a tendencia csak 2013-ban fordult meg, amikor a LOT a megmentési támogatás kézhezvételét követően nettó nyereséget mutatott ki. A Bizottság úgy véli, hogy egy éveken át ilyen nagyságrendű veszteséget termelő vállalat alighanem nehéz helyzetben van.
(206)
Mindezeken túlmenően a könyvvizsgáló által a 2013. évi pénzügyi kimutatásokról kiadott vélemény szerint a negatív törzstőke, valamint a forgóeszközök értékét meghaladó rövid lejáratú kötelezettségek miatt jelentős a bizonytalanság arra vonatkozóan, hogy a Társaság fenn tudja-e tartani tevékenységét. A Bizottság korábbi esetekben (69) azt a következtetést vonta le, hogy amennyiben egy társaság negatív törzstőkével rendelkezik (mint a LOT 2012 óta), előzetesen feltételezhető, hogy teljesülnek az iránymutatás 10. pontjának a) alpontjában felsorolt kritériumok. A Törvényszék szintén megállapította (70), hogy a negatív törzstőkével rendelkező vállalkozás nehéz helyzetben levőnek minősül.
(207)
A fentiek alapján a Bizottság úgy tekinti, hogy a LOT az iránymutatás 11. pontja értelmében is nehéz helyzetben lévő vállalkozás.
(208)
A LOT vállalatot 1929-ben alapították (jelenlegi formájában 2001-ben jegyezték be), és azóta folyamatosan működik a légi utasszállításban, ezért az iránymutatás 12. pontja értelmében nem tekinthető újonnan alapított vállalkozásnak.
(209)
Az iránymutatás 13. pontja alapján egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó vagy azáltal átvett vállalat rendszerint nem jogosult szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve, ha a vállalat igazoltan saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek.
(210)
A LOT egy vállalatcsoport anyavállalata, azonban nehézségei saját tevékenységével függenek össze, nem pedig a LOT csoporton belüli önkényes költségfelosztás következtében léptek fel. A Társaság nehézségeinek hátterében álló tényezőket a fenti (20) preambulumbekezdés ismerteti.
(211)
A LOT csoport leányvállalatai túl kicsik és túl kevés nyereséget termelnek ahhoz, hogy megmenthetnék az anyavállalatot: 2013-ban együttes bevételük csupán a LOT bevételének mintegy 2,5 %-át tette ki, ráadásul együttesen összesen 2 millió PLN nettó veszteséget könyveltek el. Mindezeken felül maga a LOT csoport is nehézségekkel küzd: a 2011. december 31-ével záruló évben (a leányvállalatok kis mérete miatt a LOT azóta nem volt köteles konszolidált pénzügyi kimutatást benyújtani) 164 millió PLN nettó konszolidált veszteségről, illetve 270 millió PLN halmozott veszteségről számolt be. Ezért a Társaság nehézségei túl súlyosak ahhoz, hogy azokat a csoport önmagában meg tudná oldani.
(212)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a LOT nehéz helyzetben lévő vállalkozás, ezért jogosult a szerkezetátalakítási támogatásra.
7.3.2. Az „először és utoljára” elv
(213)
Az iránymutatás 73. pontja alapján amennyiben az érintett vállalkozás a múltban már részesült megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban - ideértve a be nem jelentett támogatásokat is -, és amennyiben a szerkezetátalakítási támogatás nyújtása vagy a szerkezetátalakítási időszak vége óta kevesebb, mint tíz év telt el, vagy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása megtorpant (bármelyik is legyen a legkésőbbi), a Bizottság nem engedélyez további megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatást.
(214)
A Bizottság a jelen vizsgálat keretében értékelte, hogy a repülőtéri díjak halasztása, amely kapcsán a Ryanair panaszt nyújtott be (lásd a fenti 1.2. szakaszt), és amelyhez később más érdekelt felek is fűztek észrevételeket (lásd a fenti (130), (132), (133) és (135) preambulumbekezdést), befolyásolta-e az „először és utoljára” elv Lengyelország általi tiszteletben tartását. Miután a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a repülőtéri díjakra biztosított halasztás nem képez állami támogatást (lásd a fenti (172) preambulumbekezdést), ebből az következik, hogy az említett ügyletek semminemű hatást nem gyakorolnak az „először és utoljára” elv Lengyelország általi betartására.
(215)
Ugyanez igaz az érdekelt felek véleménye szerint állami támogatásnak tekintendő további ügyletekre, azaz i. az ingatlaneladásra, ii. a kölcsönök nyújtására, iii. a leányvállalatok értékesítésére és iv. az egyéb szolgáltatások nyújtására is (ezek leírását lásd a fenti (132) és (133) preambulumbekezdésben), mivel a Bizottság ezek esetében is azt állapította meg, hogy nem minősülnek állami támogatásnak (lásd a fenti (177), (183), (191) és (192) preambulumbekezdést).
(216)
A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy sem a repülőtéri díjakra biztosított halasztás, sem az érdekelt felek által említett ügyletek nem képeznek állami támogatást. Lengyelország ezenfelül megerősítette, hogy a Társaság az elmúlt 10 évben nem kapott sem megmentési, sem szerkezetátalakítási támogatást. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az „először és utoljára” feltétel teljesült.
7.3.3. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(217)
Az iránymutatás 34-37. pontja értelmében egy intézkedés csak akkor lehet összeegyeztethető az egységes piaccal, ha a szerkezetátalakítási terv - a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján - ésszerű időn belül helyreállítja a vállalkozás hosszú távú életképességét. A tervnek lehetővé kell tennie, hogy a vállalkozás a szerkezetátalakítás végeztével fedezni tudja összes költségét, és a várható tőkemegtérülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy a szerkezetátalakítás után a cég saját erejéből sikerrel versenyezhessen a piacon. A szerkezetátalakítási tervnek ismertetnie kell mindazokat a körülményeket, amelyek nehéz helyzetbe hozták a vállalkozást, lehetővé téve annak elbírálását, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések megfelelőek-e.
(218)
A szerkezetátalakítási terv értelmében várhatóan 2015-ben áll helyre a Társaság hosszú távú életképessége (lásd a 4. táblázatot). A Társaság ekkor várhatóan nettó nyereséget termel majd, azaz a szerkezetátalakítást követően képes lesz összes költségének fedezésére, beleértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is. Az előrejelzések szerint a szerkezetátalakítást követő időszakban a tőkemegtérülés [5-6] % és [10-12] % között alakul majd. Tekintve, hogy a lengyel tízéves államkötvény hozama - amelyet általában a kockázatmentes befektetés megközelítőleges hozamának tekintenek - 3,4 % körül alakul, a várható tőkemegtérülés ésszerűen megfelelő kockázati felárat tartalmaz, és elégségesnek tekinthető ahhoz, hogy a LOT saját erejéből sikerrel versenyezhessen a piacon. Ugyanakkor - tekintve, hogy az európai légitársaságok tőkearányos működési eredményének (ROCE) középértéke az elmúlt pénzügyi évben 6,9 % (csak a nyereséges légitársaságok körében 10,3 %) volt, és hogy a leghatékonyabb európai légitársaságok ROCE-mutatója elérte a 13,4 %-ot, a LOT által a szerkezetátalakítás utáni időszakra kitűzött cél nem tűnik sem valószerűtlennek, sem túlzónak.
(219)
A szerkezetátalakítási terv részletesen ismerteti azokat a körülményeket, amelyek a LOT nehézségeit eredményezték, és meghatározza az e nehézségek megoldására szolgáló intézkedéseket, amelyeket a fenti III. fejezet részletez.
(220)
A Bizottság áttekintette a szerkezetátalakítási tervben szereplő pénzügyi előrejelzések mögött meghúzódó legfontosabb feltevéseket, és értékelte mind a szerkezetátalakítási intézkedéseket, mind az érdekelt felek által a hosszú távú életképesség helyreállításával kapcsolatban felvetett kérdéseket. Az értékelés eredményeképpen a Bizottság úgy véli, hogy a LOT-nak most jobbak a sikerre való kilátásai, mint a 2009-2012 közötti időszakban.
(221)
Először is a LOT 2013-ban megkezdte a régóta várt B787-es repülőgépek üzemeltetését, amely az új stratégia kulcseleme és a szerkezetátalakításból származó hasznok fontos hajtóereje. Lengyelország szerint a B787-es repülőgépek szállításának késedelme jelentette a Társaság múltbeli pénzügyi nehézségeinek és gazdasági életképességének helyreállítására való képtelenségének egyik alapvető okát. A LOT új stratégiája a B787-es gépek réspiaci távolsági útvonalakon való üzemeltetésén, valamint a Lengyelországból és Közép-Európából kiinduló, a közelmúltban korszerűsített és bővülő varsói Chopin repülőtér (71) köré kiépített hatékony ráhordó hálózaton alapul.
(222)
A B787 üzemeltetésének első tényleges eredményei megerősítik azt a feltevést, hogy a repülőgép bevezetése jelentős szerkezetátalakítási hasznot termel majd. 2013. június és november között a B787-es flotta […] millió PLN-nel nagyobb nyereséget generált, mint elődje, a B767, 2012 azonos időszakában, ami meghaladta a szerkezetátalakítási terv előrejelzéseit. Feltételezve, hogy a gépeket mind a 12 hónapban használják (ellentétben 2013-mal, amikor azok egy fél évig nem szálltak fel), elérhetőnek tűnik a [135-165] millió PLN tervezett éves pénzügyi hatás. Az új repülőgépek jelentős megtakarítást is lehetővé tettek: az üzemanyagköltség [ 15] %-kal, a teljes közvetlen kiadás pedig [ 25] %-kal volt alacsonyabb.
(223)
Lengyelország kvantitatív adatokkal bizonyította azt is, hogy a B787-es repülőgépek bevezetése kedvező hatást gyakorolt nemcsak a távolsági szegmensre, hanem a járathálózat egészére, így a rövid és közepes távolságú szegmensekre is, amelyek transzferkapcsolatot biztosítanak a távolsági járatok számára. A LOT által a B787-es repülőgépekkel biztosított útvonalakkal összefüggésben termelt „Margin 2” (72) nyereség (amely tudniillik magában foglalja a teljes járathálózatra gyakorolt kiegészítő hatást is) a 2013. június-november közötti időszakban elérte a [ 100] millió PLN-t, és [ 100] %-kal volt magasabb, mint 2012 azonos időszakában, amikor a Társaság még a régi B767-es gépeket használta.
(224)
Ami a B787-es repülőgépek esetleges kihasználatlanságát illeti (amely problémát az eljárás megindításáról szóló határozat is felvetette), Lengyelország kifejtette, hogy a LOT 2013-ig öt B767-es gépet üzemeltetett a Lengyelország-USA és Lengyelország-Kanada viszonylatokon. Jelenleg hat B787-es géppel rendelkezik, amelyeket ezeken az útvonalakon és egy Pekingbe irányuló új útvonalon működtethet. A LOT úgy tervezi, hogy a szerkezetátalakítási időszak után újabb, Ázsiába irányuló távolsági útvonalak működtetését is megkezdi majd. Az IATA szerint a Lengyelországból kiinduló transzatlanti járatok száma évi 6,5 %-kal, a Közép- és Kelet-Európából Ázsiába irányuló utasforgalom pedig évi 9,1-10,6 %-kal nőhet a 2013-2017 közötti időszakban. Lengyelország adatokkal támasztotta alá, hogy a tagállam Észak-Amerikába irányuló járatainak piaca a legnagyobbak között van - jelentősebb egyes régi nyugat-európai csomópontokénál (ilyen többek között München, Bécs, Koppenhága és bizonyos útvonalak esetében Zürich), és nagyobb, mint Prága és Budapest együttes forgalma -, sőt folyamatosan nő. Ez szintén megerősíti, hogy a B787-es flotta eredményesen és hatékonyan kihasználható.
(225)
Másodszor, a LOT orvosolta a korábbi szerkezetátalakítási kísérletek hiányosságait azáltal, hogy az előzőleg megoldatlanul hagyott problémákra (például a következetlen létszámleépítésre) összpontosított. A LOT már 2013 novemberére példátlan mértékben, 35 %-kal csökkentette földi személyzetének létszámát, és további leépítéseket is tervez. A Társaság ezenfelül megerősítette a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának nyomon követését is.
(226)
2013-ban a jövedelemhez kapcsolódó intézkedések a tervezett pénzügyi potenciáljuk [ 100] %-át termelték ki. A Társaság 2013 augusztusában sikeresen bevezette a térítésköteles étkeztetést, és nem kapott negatív visszajelzést az ügyfelek részéről. A LOT által végzett piackutatás szerint az economy osztályon utazó utasok nagy valószínűséggel nem ellenzik a további fizetős szolgáltatások bevezetését sem (a csomagdíj kivételével, amelynek bevezetését a LOT nem tervezi). A több mint 50 %-ban diszkont légitársaságok által kiszolgált lengyel piacon az utasok megszokták a fizetős szolgáltatásokat.
(227)
Ez adott esetben lehetővé teheti a kiegészítő bevételek növelését. A LOT kiegészítő jövedelme a teljes bevétel […] %-át teszi ki, ami alacsonyabb arány, mint a hagyományos légitársaságok átlaga (3,1 %, növekvő tendencia), és jóval alacsonyabb, mint a LOT által hasonló mérete és üzleti modellje miatt stratégiai referenciaegységnek tekintett Aer Lingus esetében (13-14 %). A LOT külön szervezeti egységet hozott létre a növekvő kiegészítő bevételek kezelésére. Miután a hagyományos légitársaságok is egyre inkább egy olyan kombinált modell felé mozdulnak el, amely a több kiegészítő jövedelmet a légitársaságok hagyományos elemeivel ötvözi, indokoltnak tűnik az az álláspont, hogy a LOT hasonló irányú elmozdulása nem ássa alá a Társaság stratégiáját (azaz hagyományos légitársaságként kialakított imázsát), és nem riasztja el az ügyfeleket.
(228)
Ami a szerkezetátalakítási terv további végrehajtását illeti, a LOT 2013. december 31-re már 69 %-ban megvalósította a 2014. évre tervezett előrehaladást. A 2014. december 31-ével záruló évre tervezett cél (71 millió PLN főtevékenységből származó árbevétel) megvalósításához a LOT-nak még 75 millió PLN-nel kell javítania pénzügyi teljesítményét, ami reális célkitűzés.
(229)
A LOT már azonosította is e szükséges fejlesztés forrásait: ilyenek többek között a már végrehajtott szerkezetátalakítási intézkedések visszatérő pénzügyi hatással bíró hasznai ([ 100] millió PLN 2013-ban); a 2013 első félévében a B787-es gépek üzemeltetésből történő kivonásával összefüggő egyszeri költség elmaradása ([ 25] millió PLN); a B787-es flotta által termelt kiegészítő nyereség, amennyiben azt egész évben használják, nem csak fél éven át, mint 2013-ban ([ 50] millió PLN); üzemanyagköltség-megtakarítás ([ 75] millió PLN). Ha ezeknek a potenciális eredményeknek csak egy töredékét sikerül is megvalósítani, a LOT elérheti a 2014. évre előirányzott pénzügyi célkitűzéseit.
(230)
Harmadszor, javult a makrogazdasági környezet, amely nagymértékben aláásta a korábbi szerkezetátalakítási kísérleteket. A 2009. és 2012. évi recesszió után az Unió gazdasága lassanként talpra áll: 2014-re 1,6 %-os, 2015-re 2,0 %-os növekedést jeleznek előre. A lengyel gazdaság 2014-ben várhatóan 3,2 %-kal bővül, azaz gyorsabban, mint a szerkezetátalakítási terv kidolgozása idején számították (2,2 %); 2015-re pedig 3,4 %-os növekedés várható (73). A LOT által idézett múltbeli adatok szerint a légi utasszállítás iránti kereslet mindig szorosan összefüggött a gazdasági növekedéssel. Az IATA előrejelzése szerint a 2013-2017 közötti időszakban világszinten 5,4 %-kal bővülhet az utasforgalom. Az Európai Légitársaságok Szövetsége szerint 2014 nyári időszakában Európa összes térsége közül Közép- és Kelet-Európa piaca bővülhet a legnagyobb mértékben (7 %-os járatszám-növekedés). Jelenleg Lengyelország bonyolítja a teljes közép-kelet-európai légi forgalom mintegy 25 %-át.
(231)
A fenitek eredményeképpen a 2013. december 31-én záruló pénzügyi évben - a szerkezetátalakítási időszak első teljes évében - a LOT a tervezett 196 millió PLN veszteség helyett 26 millió PLN nettó nyereségről számolt be. A Társaság elemzése szerint ez a (2007 óta először elért) nyereség nagyrészt a szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtásának, nem pedig külső tényezőknek volt köszönhető.
(232)
A LOT likviditása is jelentősen javult. 2013-ban a tényleges működési pénzáramlás 285 millió PLN-nel a tervezett érték felett alakult. Míg a szerkezetátalakítási terv abból indult ki, hogy a LOT-nak 2013 augusztusáig szüksége lesz a szerkezetátalakítási támogatásra, az mindezidáig elboldogult e támogatás nélkül, sőt további finanszírozási forrásokat is talált (lásd például a Boeing […] származó […] millió USD bevételt, valamint a hatodik B787-es gép értékesítéséből és visszabérléséből származó […] millió USD nettó jövedelmet (74)). Így - noha a Társaságnak továbbra is szüksége van a támogatásra a túléléshez - nőtt a biztonsági likviditási marzs, ami még inkább alátámasztja az életképesség visszanyerésével kapcsolatos reményeket.
(233)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségbe vont bizonyos, a pénzügyi előrejelzések hátterében álló mögöttes feltevéseket, azaz a kulcsparamétereknek a referenciaértékekhez viszonyított relatíve kis eltéréseit (az utasonkénti egységbevétel (hozam) esetében 1 %, az utasszám esetében 1 %, a PLN/USD átváltási arány esetében 10 %), a hatéves időtávlatban stabil üzemanyagárat, a szerkezetátalakítási intézkedések 85 %-os végrehajtási arányát, valamint a repülőgépek bérbeadásából származó tervezett bevételek összegét.
(234)
Lengyelország benyújtott egy felülvizsgált érzékenységi elemzést is, amely feltevése szerint a kulcsparaméterek nagyobb mértékben térnek el a referenciaértékektől (a hozam esetében 4 %, az utasszám esetében 3,5 %, a PLN/USD átváltási arány esetében 55 %). Ezen elemzés szerint a LOT az összes vizsgált forgatókönyv esetében megőrzi életképességét a teljes, 2014-2018 közötti előrejelzési horizonton. Mindemellett Lengyelország hangsúlyozta, hogy a referenciaszintek konzervatívak. A tervezett hozamszintet a múltbeli értékek is alátámasztják, és a tényleges eredmények is megerősítették (2013-ban a tervezettnél gyorsabb volt a növekedés). Az utasszámra vonatkozó előrejelzés - amelyre vonatkozóan a szerkezetátalakítási és kompenzációs intézkedések miatt eleve jelentősen korlátozott feltevésekkel éltek - alacsonyabb a hasonló légitársaságokéival való összehasonlítás és a lengyel piac növekedésére vonatkozó előrejelzések alapján indokoltnál. Végül a LOT által idézett pénzügyi intézmények előrejelzései szerint a PLN/USD átváltási arány várhatóan a szerkezetátalakítási tervben figyelembe vettnél alacsonyabb szinten marad egészen az előrejelzési horizont végéig, azaz 2016-ig.
(235)
A szerkezetátalakítási tervben figyelembe vett referencia-üzemanyagár meghaladja a LOT utóbbi tíz évben mért maximumát, és 12,1 %-kal magasabb a bejelentés időpontjában érvényes piaci árnál, azaz relatíve magasabb a Bizottság által a korábbi légitársaság-szerkezetátalakítási ügyekben végzett elemzésekhez (75) használt áraknál (az elemzések az aktuális piaci áraknál a Czech Airlines esetében maximum 5 %-kal, az Air Malta esetében pedig 4,5 %-kal magasabb árakat vettek figyelembe). A LOT pillanatnyilag 2015-ig a referenciaszint alatt […] %-kal be tudja fagyasztani az üzemanyagárakat, azaz biztosítani tudja, hogy az ár a szerkezetátalakítási időszak végéig ne haladja meg a befagyasztott szintet. Ezen túlmenően az érzékenységi elemzés szerint még ha ez az igen konzervatív referenciaár akár 15 %-kal növekedne is, a LOT abban az esetben is megtartaná likviditását a teljes pénzügyi horizont végéig.
(236)
Ami a repülőgép bérbeadásából származó tervezett jövedelmet illeti, a LOT az egyik B787-es gépet bérbe adta utazásszervezőknek, és jelenleg dolgozik egy második repülő leendő bérlőjével megkötendő végleges megállapodás kidolgozásán. A LOT értékelése szerint e megállapodás létrejöttének jó az esélye. Egy érdekelt fél észrevétele szerint a B787-es repülők igen piacképesek, így megvalósíthatónak tűnik a két B787-es gép bérbeadására vonatkozó feltevés.
(237)
A LOT továbbra is bérlőt, illetve vásárlót keres a […] E170-es repülőgépre. Mindamellett azok folytatódó használata esetére kidolgozott egy alternatív flotta-forgatókönyvet is annak érdekében, hogy az életképességét e kísérletek meghiúsulása esetén is helyre tudja állítani. A Bizottság megvizsgálta, hogy az alternatív forgatókönyv - megvalósítása esetén - hogyan érintené a pénzügyi előrejelzéseket. Megállapítása szerint a 2014-2018 közötti időszak teljes készpénzkiáramlása [64-78] millió PLN-nel lenne magasabb, mint az alapforgatókönyv esetén. Ez a negatív irányú eltérés belül marad a szerkezetátalakítási tervben meghatározott biztonsági marzson. A LOT még a legrosszabb forgatókönyv esetében is várhatóan [ 150] millió PLN halmozott készpénzáramlást generálna a 2014-2018 közötti időszakban.
(238)
A LOT ezenfelül további (a szerkezetátalakítási tervben nem szereplő) szerkezetátalakítási intézkedéseket helyezett kilátásba az alternatív flottaforgatókönyv esetleges negatív hatásainak ellensúlyozása érdekében. E kiegészítő intézkedések becsült pénzügyi hatása eléri az évi [ 50] millió PLN-t, és messze meghaladja a 2014-2018 közötti időszakra vetített [64-78] millió PLN összegű esetleges pénzügyi hiányt. A kiegészítő szerkezetátalakítási intézkedésekkel kombinált alternatív flottaforgatókönyv szerinti pénzügyi előrejelzések alapján a LOT készpénzeredménye még valamivel jobb is lehet a szerkezetátalakítási tervben előrevetítettnél.
(239)
Ami a szerkezetátalakítási terv végrehajtási arányát illeti, a Bizottság a fenti elemzés alapján úgy véli, hogy valószerű lehet a szerkezetátalakítási intézkedések feltételezett 85 %-os végrehajtási aránya. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a LOT 2013-ban a tervezett szerkezetátalakítási haszon 137 %-át termelte ki.
(240)
Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a naprakész érzékenységi elemzés még inkább alátámasztja, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések alkalmasak a Társaság hosszú távú életképességének helyreállítására.
(241)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a szerkezetátalakítási terv időtartama három és egynegyed évre korlátozódik, azaz 2012 utolsó negyedévétől 2015 végéig tart, ami a jelen esetben a tervben vázolt szerkezetátalakítási intézkedések, illetve azok végrehajtási ütemterve és első eredményei fényében megfelelőnek tűnik. Az időszak rövidebb, mint a korábban jóváhagyott szerkezetátalakítások (76) esetében volt (tudniillik öt év).
(242)
A Bizottság végül megjegyzi, hogy a bejelentett szerkezetátalakítási terv kelte 2013. június 14., míg a szerkezetátalakítási folyamat már 2012 végén megkezdődött. Tény, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozás szerkezetátalakításához számos különféle intézkedés szükséges, amelyek közül néhányat azonnal el lehet fogadni, mások kidolgozása és végrehajtása azonban több időt igényelhet. Ezért nem szolgálná a sikert annak előírása, hogy a korábbi intézkedések csak akkor tekinthetők ugyanazon szerkezetátalakítási folyamat részének, ha azok végrehajtását mindaddig nem kezdik meg, amíg a későbbi intézkedéseket is teljes részletességgel ki nem dolgozzák. Az azonnal elfogadható intézkedésekre előírt ilyen embargó csak tovább növelné a vállalkozás nehézségeit, és még nagyobb összegű állami támogatást tenne szükségessé.
(243)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések alkalmasak arra, hogy reális feltételezések alapján és ésszerű időn belül helyreállítsák a Társaság hosszú távú életképességét.
7.3.4. Az indokolatlan versenytorzulás megelőzése (kompenzációs intézkedések)
(244)
Az iránymutatás 38-42. pontja szerint kompenzációs intézkedésekkel kell biztosítani a támogatás kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásainak lehetőség szerinti enyhítését. A támogatásnak nem szabad jelentős mértékben torzítania a versenyt. Ez rendszerint a vállalat piaci jelenlétének korlátozását jelenti a szerkezetátalakítási időszak végén. A kompenzációs intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival és különösen az adott vállalkozás méretével és relatív piaci jelentőségével. A veszteséget termelő tevékenység megszüntetése nem tekinthető érvényes kompenzációs intézkedésnek. A kompenzációs intézkedések mértékét esetről esetre kell megállapítani, figyelembe véve a hosszú távú életképesség helyreállításának célkitűzését. Ezenfelül az iránymutatás 7. pontja értelmében a Bizottság a versenyben résztvevőkre gyakorolt hatás minimalizálása érdekében is megkövetel kompenzációs intézkedéseket.
(245)
Az iránymutatás 56. pontja szerint a támogatott térségekben kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a támogatás engedélyezését és a kompenzációs intézkedések végrehajtását illetően. Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a LOT az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott térségben működik.
(246)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a LOT viszonylag kis vállalkozás, amely mind a hagyományos, mind a diszkont légitársaságok részéről versennyel szembesül. Becslések szerint a LOT európai légi személyszállítási üzletágban való részesedése nem éri el az 1 %-ot. A Lengyelországból induló, illetve oda érkező nemzetközi útvonalak piacán viszonylag erősebb (bár gyengülő) pozícióval rendelkezik: e piacon a becslések szerint 27 %-os részesedéssel bír. A Bizottság ezért úgy véli, hogy szükség van kompenzációs intézkedésekre. Mindamellett a LOT viszonylag kis mérete és csekély piaci jelentősége miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás versenytorzító hatásai korlátozottak lesznek. Ezt figyelembe kell venni a kompenzációs intézkedések értékelése során.
(247)
A LOT kompenzációs intézkedésként 19 útvonal megszüntetését és 5 útvonalon a járatsűrűség csökkentését javasolja (a részleteket lásd a 3.4. szakaszban). A javasolt kompenzációs intézkedés [13,5-16,5] %-os (rendelkezésre álló üléskilométerre vetített) kapacitáscsökkentést jelent a szerkezetátalakítási időszakot megelőző, azaz a 2011. november és 2012. október közötti időszakhoz képest. A LOT szerint az érintett útvonalak egyike sem volt veszteséges a szerkezetátalakítást megelőzően.
(248)
A LOT két mutató, a „Margin 1” és a „Margin 2” segítségével számítja ki az útvonalak jövedelmezőségét. A „Margin 1” módszer az egyes viszonylatokból származó bevételeket és a kapcsolódó változó költségeket (például az értékesítési, utas- és járatköltségeket) veszi számításba. A „Margin 2” ezeken felül figyelembe veszi az egyes útvonalaknak tulajdonítható úgynevezett „hozzájárulást” (azaz a viszonylatnak a LOT teljes járathálózatára gyakorolt pénzügyi hatását), valamint az azzal összefüggő közvetett költségeket (operatív lízing, értékcsökkenés, állandó személyi költségek, marketing és reklám) is. A „Margin 1” mutató szerint az összes érintett útvonal nyereséges volt.
(249)
A Bizottság saját gyakorlata szerint akkor tekint nyereségesnek egy útvonalat, ha az a megszüntetését megelőző évben pozitív értékben járult hozzá a vállalat eredményéhez (77). Ez a hozzájárulási marzs (amely a LOT „Margin 1” mutatójának felel meg) az egyes viszonylatokhoz tartozó árbevételt és változó költségeket (például az értékesítési, utas- és járatköltségeket) veszi figyelembe. A Bizottság a hozzájárulási marzsot tekinti a megfelelő mérőszámnak, mivel az számításba veszi a vizsgált útvonalhoz közvetlenül kapcsolódó összes költséget. A pozitív hozzájárulási marzsot termelő viszonylatok nemcsak az útvonal változó költségeit fedezik, hanem hozzájárulnak a társaság állandó költségeihez is.
(250)
A rendes üzleti gyakorlatban azokat a tevékenységeket szokás fenntartani, amelyek rövid, illetve középtávon fedezik a változó költségeket. Az állandó költségek elvileg nem változnak a műveletek volumene szerint; azokat az egyes viszonylatok működtetésétől függetlenül viselni kell. Ezért a légitársaság számára kedvezőbb az ilyen útvonalak fenntartása, mint azok megszüntetése, amennyiben azok az állandó költségeknek legalább egy részét fedezik. Ezt az egyik érdekelt fél is hallgatólagosan elismerte, amikor azt az észrevételt tette, hogy a jövedelmezőség kizárólag változó költségek alapján történő mérése a hosszú távú megfontolások szempontjából nem megfelelő módszer.
(251)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó útvonalak megszüntetése megfelelő kompenzációs intézkedést képez, mivel azok a szerkezetátalakítást megelőzően nem voltak veszteségesek.
(252)
Ami az érdekelt fél azon állítását illeti, miszerint az állami támogatásnak köszönhetően a LOT növelte kapacitását a lengyel charterpiacon, a Bizottság először is megjegyzi, hogy a LOT mindezidáig csak megmentési támogatást kapott, amelyet teljes egészében a lejárt kötelezettségeinek törlesztésére és a megmentési időszakban az operatív tevékenységéből származó készpénzhiány fedezésére fordított. A LOT-nak ezért nem állt rendelkezésére olyan többlet állami támogatás, amelyből a charterpiacon történő állítólagos terjeszkedését finanszírozhatta volna. A tervek szerint a jövőbeni szerkezetátalakítási támogatást sem e célra, hanem kizárólag a szerkezetátalakítási intézkedések finanszírozására fogják költeni.
(253)
Másodszor, a LOT nem növelte kapacitását a lengyel charterpiacon. Ellenkezőleg: a LOT valójában a 2012. évi [ 3] %-ról 2013-ra [ 1,5] %-ra csökkentette piaci részesedését a növekvő lengyel charterpiacon (amelyen hagyományosan jóval erősebb pozícióval, 2010-ben például [ 15] %-os részesedéssel rendelkezett). A LOT ideiglenes jelleggel és csakis azzal a céllal folytat tevékenységet a charterpiacon, hogy a szerkezetátalakítási terv rendelkezéseinek megfelelően biztosítsa flottájának hatékony kihasználását. Tervei szerint a LOT a szerkezetátalakítási időszak lezárultát követően kivonul a charterpiacról.
(254)
Harmadszor, a charterpiaci tevékenység a LOT tevékenységének csak marginális részét, mindössze [ 1] %-át teszi ki. Az iránymutatás a fő piacon - azaz a LOT esetében a menetrend szerinti légi szállítási szolgáltatások terén - írja elő a kapacitáscsökkentést.
(255)
A LOT által javasolt kompenzációs intézkedésekből származó kapacitáscsökkentés teljes szintje összességében [13,5-16,5] %-ot tesz ki, ami meghaladja a korábban említett légitársaság-szerkezetátalakítási ügyekben (Czech Airlines és Air Malta) a Bizottság által elfogadott szintet. Érdemes megjegyezni azt is, hogy a LOT által 2013-ban végrehajtott tényleges kapacitáscsökkentés 1,6 százalékponttal nagyobb volt a tervezettnél.
(256)
A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy a LOT megszüntetett egy sor, teljesen koordinált (78) repülőterekről (Frankfurt, München, Düsseldorf, Bécs, Zürich, Helsinki, Párizs, Nizza, Róma, Amszterdam és Stockholm) működtetett útvonalat. Emiatt ezeken a repülőtereken résidőpárok szabadultak fel, ami új üzleti lehetőségeket kínál a versenytárs légitársaságoknak arra, hogy e repülőterek viszonylatában útvonalakat működtessenek, és növeljék az azokon való jelenlétüket.
(257)
A fentiek fényében a javasolt kompenzációs intézkedések elégségesek ahhoz, hogy biztosítsák a támogatás kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásainak minimalizálását. Következésképpen a javasolt kompenzációs intézkedések megfelelnek az iránymutatás 38-42. pontjának.
7.3.5. Minimumra korlátozott támogatás (saját hozzájárulás)
(258)
Az iránymutatás 43-45. pontja értelmében a támogatást szigorúan a vállalat szerkezetátalakításának lehetővé tételéhez szükséges minimumra kell korlátozni. A támogatások kedvezményezettjeinek a szerkezetátalakítási tervhez saját forrásaikból jelentős mértékben hozzá kell járulniuk, például olyan eszközeik eladása révén, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, vagy piaci feltételek mellett szerzett külső finanszírozás formájában. E hozzájárulásnak ténylegesnek (valósnak) kell lennie, azaz nem tartalmazhat jövőbeni várt nyereséget, például pénzforgalmat. A hozzájárulás azt jelzi, hogy a piacok hisznek a vállalat életképessége visszaállításának lehetőségében. A LOT-hoz hasonló nagyvállalatok esetében a saját hozzájárulás mértékének el kell érnie legalább a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át.
(259)
A LOT a bejelentés szerint [1 200-1 600] millió PLN-nel járul hozzá a szerkezetátalakításhoz, ami a szerkezetátalakítási költségek [60-67] %-ának felel meg. A saját hozzájárulás a következő tételekből épül fel: i. a B787-es repülőgép pénzügyi lízingje […] millió PLN értékben, valamint ii. állóeszközök értékesítése a tervek szerint […] millió PLN értékben.
(260)
A pénzügyi lízinget a […] egyesült államokbeli magánbank biztosította az öt B787-es gép beszerzéséhez. Az ügyletet többek között az Ex-Im Bank garanciája és a repülőgépekre bejegyzett zálogjog biztosítja.
(261)
Az iránymutatás szerint a saját forrás piaci feltételek mellett szerzett külső finanszírozás formájában is biztosítható. A szóban forgó pénzügyi lízing megfelel ennek a követelménynek. Először is azt magánbank nyújtotta. Másodszor, a LOT versenyeljárás keretében, a piacról kapott 24 kereskedelmi ajánlat közül választotta ki a […] ajánlatát. Harmadszor, a repülőgépek lízingje (a biztosíték típusát is beleértve) szokványos finanszírozási forma a légiközlekedési ágazatban, így azt a LOT versenytársai is alkalmazzák. Lengyelország által benyújtott információk szerint az elmúlt három évben több uniós légitársaság (többek között az Air France, a British Airways, a Lufthansa, a Norwegian és a KLM) is exporthitel-ügynökség által nyújtott garanciákkal szerzett be repülőgépeket. 2012-ben világszerte az összes légijármű-finanszírozási ügylet mintegy 30 %-ában működött közre exporthitel-ügynökség. Végül a finanszírozás a repülőgépek vételárának csak egy részét ([75-90] %-át) fedezik, míg a fennmaradó részt a LOT-nak kell kifizetnie.
(262)
Másfelől az iránymutatások előírják, hogy a saját forrás azt „jelzi, hogy a piacok hisznek az életképesség visszaállításának lehetőségében”. Tekintettel a biztosíték kiemelkedő minőségére és a nemteljesítési kockázat alighanem igen alacsony, sőt elhanyagolható mértékére, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban fenntartásainak adott hangot arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi lízingügylet megfelelően bizonyítja-e, hogy a piacok hisznek a LOT hosszú távú életképességének helyreállításában.
(263)
Lengyelország további magyarázatokkal és bizonyítékokkal támasztotta alá e kérdésben előterjesztett érvelését. A garancia odaítélése előtt az Ex-Im Bank elvégezte a LOT átvilágítását, és elemezte a Társaság pénzügyi helyzetét és műveleteit. Arra a következtetésre jutott, hogy a LOT életképes üzleti modellt alkalmaz, és hosszú távon képes lesz visszafizetni a lízinget.
(264)
Ezenfelül az a tény, hogy 24 magáncég nyújtott be különböző finanszírozási feltételeket tartalmazó ajánlatot egyazon ügyletre, szintén arra mutat, hogy a minőségi biztosíték ellenére e cégek úgy értékelték, hogy a LOT-nak nyújtott finanszírozás bizonyos mértékű kockázattal jár (hiszen eltérő esetben az összes ajánlattevő egyforma kockázatmentes kamatlábat alkalmazott volna). Az ésszerűen eljáró piaci hitelező értékeli ezt a kockázatot, és a LOT életképességét a lízing adós általi visszafizetését alapvetően befolyásoló kulcstényezőként veszi figyelembe.
(265)
Ezen túlmenően az egyik ajánlattevő az exporthitel-ügynökség által nyújtott garancia nélkül is nyújtott volna finanszírozást, ami arra mutat, hogy a piac ilyen ügynökség beavatkozása nélkül is hajlandó lett volna finanszírozást biztosítani. Egy külső tanácsadó által végzett elemzés eredményeképpen a LOT a […] ajánlatát ítélte kedvezőbbnek, így azt választotta.
(266)
A LOT kockázatát az Egyesült Államok tőkepiaca is értékelte, amikor 2013-ban az eredeti finanszírozási szerkezet alapján sikeresen refinanszírozta a lízinget egy olyan mechanizmus keretében, amely egy kötvények kibocsátásán alapuló finanszírozási struktúrán keresztül biztosítja a kölcsönt. A kötvényeket magánbefektetők vásárolták meg, akik elfogadták a vele járó kockázatokat, azaz hallgatólagosan arra az álláspontra helyezkedtek, hogy a mögöttes lízingkötelezettségek rendezésre kerülnek.
(267)
A lízingcégek körében bevett gyakorlat, hogy a lehető legjobb minőségű biztosíték és adott esetben garancia révén igyekeznek minimalizálni kockázataikat. Ezért az a tény, hogy a […] exporthitel-ügynökség által nyújtott garancia alapján biztosított finanszírozást, nem bizonyítja, hogy a piacok nem bíztak a LOT életképességének helyreállításában. Másfelől a lízingcégek nem biztosítanak finanszírozást csak a megfelelő biztosíték miatt, amennyiben az a meggyőződésük, hogy az adós nem fogja tudni visszafizetni a lízinget. A lízingcég minden esetben vállal bizonyos hitelkockázatot, hiszen az adós nemteljesítése esetén veszteséget szenved (azaz azonnali jelleggel elveszíti a bérbeadásból származó bevételét, ami egészen addig folytatódik, amíg a repülőgépet ismét lízingbe tudja adni egy új ügyfélnek; valamint költségei merülnek fel a repülőgép más üzemeltető igényei szerinti átkonfigurálásával, illetve a biztosítékok és garancia végrehajtásával kapcsolatban is).
(268)
A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a pénzügyi lízing annak a jele, hogy a piacok hittek a LOT életképességének helyreállításában. A Bizottság ebben a tekintetben megjegyzi, hogy már egy korábbi esetben - a Czech Airlines és az airBaltic szerkezetátalakítási ügyében - is elfogadott pénzügyi lízinget érvényes saját hozzájárulási forrásként (79).
(269)
Ami a bejelentés szerinti második saját hozzájárulási forrást, azaz az állóeszköz-értékesítéseket illeti, Lengyelország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy abból a mai napig […] PLN összegű bevétel származott. Lengyelország ezenfelül független szakértői értékbecslésekkel támasztotta alá, hogy bizonyos fennmaradó ingatlanok piaci értéke […] PLN. Ezen értékbecslések Bizottság általi elemzése nem tárt fel hibákat. Az értékbecslések bevett módszertant alkalmaztak és hihető feltevéseken alapultak. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az értékbecslések eredménye alkalmas az elidegenítendő eszközök megközelítő piaci árának meghatározására. A saját hozzájárulásként értékesítendő fennmaradó eszközök (80) értékét egyelőre nem támasztja alá sem független értékbecslés, sem egyéb megbízható adat vagy értékelés. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy ezen eszközök értékesítése kapcsán 30 650 928 PLN összegű (azaz a ténylegesen megszerzett jövedelem és a független szakértői értékbecslés alapján várható jövedelem együttes értékének megfelelő) saját hozzájárulás fogadható el.
(270)
E megfontolások fényében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az [1 200-1 600] PLN összegű saját hozzájárulás eleget tesz az iránymutatás kritériumainak. Ez az összeg a teljes szerkezetátalakítási költség [60-67] %-át teszi ki, azaz jóval meghaladja a nagyvállalatok esetében előírt 50 %-os küszöböt. Csupán a pénzügyi lízing a teljes szerkezetátalakítási költség [60-67] %-át teszi ki, és már önmagában is elég lenne az előírt küszöbérték teljesítéséhez.
(271)
A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés megfelel az iránymutatásban előírt megfelelőségi feltételeknek.
VIII. KÖVETKEZTETÉS
(272)
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást képez, amely azonban az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és az iránymutatások értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
(273)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a repülőtéri díjakra biztosított, a (90) preambulumbekezdésben említett halasztás, valamint a (132) és a (133) preambulumbekezdésben említett egyéb ügyletek nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
(274)
A Bizottság végül megjegyzi, hogy Lengyelország beleegyezett abba, hogy e határozatot angol nyelven fogadják el és hirdessék ki,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az a 804,29 millió PLN összegű állami támogatási intézkedés, amelyet Lengyelország a LOT Polish Airlines S.A. javára szándékozik végrehajtani, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
2. cikk
A következő intézkedések nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak:
1.
a 2009. május és 2013. április között az állami tulajdonú repülőterek által a repülőtéri díjak tekintetében a LOT-nak biztosított fizetési halasztás;
2.
a következő ingatlanügyletek:
a)
a LOT székházának […] PLN (mintegy […] EUR) eladási áron történt értékesítése és visszabérlése a LOT és a PZU/PB1 között 2011. május 10-én aláírt megállapodás alapján;
b)
az Ul. 17 Stycznia 39. címen található ingatlan […] PLN (mintegy […] EUR) eladási áron történt értékesítése a LOT és a TF Silesia között 2012. július 31-én aláírt megállapodás alapján;
c)
a teherterminál […] PLN (mintegy […] EUR) eladási áron történt értékesítése a LOT és az LS Airport Services között 2011. november 25-én aláírt megállapodás alapján;
d)
a vendéglátó létesítmények […] PLN (mintegy […] EUR) eladási áron történt értékesítése a LOT és a LOT Catering között 2011. december 8-án aláírt megállapodás alapján;
3.
a következő kölcsönmegállapodások:
a)
a LOT számára a PZU csoporthoz tartozó vállalkozások által nyújtott két kölcsön, azaz először a 2009. december 14-én nyújtott […] PLN (mintegy […] EUR) összegű kölcsön, másodszor pedig a 2010. február 17-én nyújtott […] PLN (mintegy […] EUR) összegű kölcsön;
b)
a LOT számára a PKN Orlen által 2012. június 28-án nyújtott […] PLN (mintegy […] EUR) összegű kölcsön;
c)
a LOT számára a TF Silesia által 2009. március 30-án nyújtott […] PLN (mintegy […] EUR) összegű kölcsön;
d)
a LOT számára az OLPP által 2012. március 9-én nyújtott […] millió PLN (mintegy […] millió EUR) összegű kölcsön;
4.
a LOT következő leányvállalatainak értékesítése:
a)
azon ügylet, amely keretében egy 2013. április 8-án kötött megállapodás értelmében a LOT […] millió PLN (mintegy […] millió EUR) összegért eladta a Casinos Poland vállalatban birtokolt részesedésének 33,3 %-át a Vicco vállalatnak;
b)
azon ügylet, amely keretében egy 2012. december 21-én kötött megállapodás értelmében a LOT […] PLN (mintegy […] EUR) összegért eladta a Petrolotban birtokolt részesedésének 49 %-át a PKN Orlen vállalatnak;
c)
azon ügylet, amely keretében egy 2013. február 27-én kötött megállapodás értelmében a LOT [ 118 millió] PLN (mintegy [ 29 millió] EUR) összegért eladta az Eurolotban birtokolt részesedésének 37,9 %-át a TF Silesia vállalatnak;
5.
azon ügyletek, amelyek keretében a PKN Orlen és annak Petrolot nevű leányvállalata üzemanyagot szállított a LOT-nak.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 29-én.