KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1346/2014
af 17. december 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I juli 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (2) en endelig antidumpingtold på 21 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og en endelig antidumpingtold på 18,3 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (»den oprindelige undersøgelse«).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (3) indførte Rådet en endelig udligningstold på 7,1 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.
(3)
Ved afgørelse 2002/611/EF (4) godtog Kommissionen et pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af en indisk eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (»Kokan«).
(4)
I februar 2004 hævede Rådet ved forordning (EF) nr. 236/2004 (5) satsen for den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina fra 21 % til 33,7 % efter en fornyet antiabsorptionsundersøgelse.
(5)
I marts 2004 ophævede Kommissionen ved Kommissionens afgørelse 2004/255/EF (6) afgørelse 2002/611/EF efter Kokans frivillige tilbagetrækning af tilsagnet.
(6)
Ved afgørelse 2006/37/EF (7) godtog Kommissionen et nyt tilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af Kokan. Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 og (EF) nr. 1339/2002 blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (8) i overensstemmelse hermed.
(7)
Ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (9) indførte Rådet en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse af foranstaltningerne. Ved forordning (EF) nr. 1010/2008 (10) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og ændrede størrelsen af antidumpingtolden på importen af sulfanilsyre fra Indien efter en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(8)
Den 1. juli 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina og Indien en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009. Anmodningen blev indgivet af CUF - Quimicos Industriais (»ansøgeren« eller »CUF«), den eneste producent af sulfanilsyre i Unionen, der således tegner sig for 100 % af EU-produktionen.
(9)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(10)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 16. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (12) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Sideløbende undersøgelse
(11)
Ved en indledningsmeddelelse af 16. oktober 2013 i Den Europæiske Unions Tidende (13) indledte Kommissionen også en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (14), af de gældende udligningsforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(12)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, 30. september 2013 (»den betragtede periode«).
5.2. Berørte parter
(13)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i Kina og i Indien, importørerne, de brugere, som, den vidste, var berørt af sagen, og repræsentanterne for de eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.
(14)
Den eneste EU-producent, som også var den eneste interesserede part, der anmodede om at blive hørt, blev hørt.
5.3. Stikprøveudtagning
(15)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Indien og Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen fremgik det af indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at foretage en stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(16)
Kommissionen modtog besvarelser af stikprøveskemaet fra to indiske eksporterende producenter, men ingen besvarelser fra kinesiske eksporterende producenter. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(17)
En ikke forretningsmæssigt forbundet importør besvarede stikprøveskemaet, men importerede imidlertid ikke den pågældende vare fra de pågældende lande og besvarede ikke spørgeskemaet. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(18)
Da der kun findes én EU-producent, blev der ikke foretaget stikprøveudtagning af EU-producenter.
5.4. Undersøgelse
(19)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og på at fastslå Unionens interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, til de to eksporterende producenter i Indien, til kendte importører og til EU-brugere.
(20)
Ud af de to indiske eksporterende producenter indsendte kun en (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) en fuldstændig besvarelse. Denne indiske producent tegnede sig for størstedelen af den samlede indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(21)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producent:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Eksporterende producent og producent i referenceland:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indien
c)
EU-brugere:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(22)
Den pågældende vare er sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060). Der findes to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Nogle gange sælges den rensede kvalitet desuden i form af et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Begrænset brug i lægemiddelindustrien blev ligeledes noteret. Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og derfor anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen viste, at udskifteligheden i praksis er begrænset. Især brugere, som anvender renset sulfanilsyre, ville kun kunne anvende den tekniske kvalitet, hvis de selv kunne rense den yderligere. De brugere, som anvender eller foretrækker teknisk sulfanilsyre, kunne i teorien anvende den rensede kvalitet, men på grund af prisforskellen (20 %-25 %) er dette ikke en økonomisk bæredygtig løsning.
(23)
Sulfanilsyre er en ren råvare og dens grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber er identiske uanset oprindelsesland. Den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges af de eksporterende producenter i de pågældende lande på deres hjemmemarkeder og til tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenten på EU-markedet, anses således for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der i øjeblikket fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet ved et muligt udløb af de gældende foranstaltninger over for importen fra Kina og Indien.
1. Indledende bemærkninger
1.1. Kina
(25)
Efter indledningen af udløbsundersøgelsen kontaktede Kommissionen 39 kendte kinesiske eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder. Der var ingen af disse producenter, som gav sig til kende og var samarbejdsvillige.
(26)
Kommissionen oplyste de kinesiske myndigheder og de berørte eksporterende producenter om, at den agtede at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med sine konklusioner på grundlag af grundforordningens artikel 18. Parterne fremsatte ikke bemærkninger i den forbindelse.
(27)
Derfor måtte konklusionerne vedrørende dumping og sandsynligheden for fornyet dumping baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, navnlig oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat.
(28)
Der blev kun importeret en mindre mængde af den pågældende vare fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
1.2. Indien
(29)
Efter indledningen af udløbsundersøgelsen kontaktede Kommissionen 25 kendte indiske eksporterende producenter, hvoraf kun en, nemlig Kokan, besvarede spørgeskemaet og var samarbejdsvillig i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden tegnede sig for størstedelen af den indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(30)
I den betragtede periode opererede den eksporterende producent under et pristilsagn, som var godtaget af Kommissionen, og som konstateredes overholdt.
2. Dumping
2.1. Kina
2.1.1. Referenceland
(31)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«), jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(32)
I den oprindelige undersøgelse blev Indien anvendt som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I indledningsmeddelelsen blev der peget på Indien som referenceland, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og der var ingen tegn på, at Indien ikke længere var et egnet valg. EU-erhvervsgrenen foreslog USA som referenceland i sin anmodning om en fornyet undersøgelse, men som følge af den omstændighed, at der kun er en enkelt producent i USA, og at markedet i USA har været beskyttet af antidumping- og udligningstold på importen af sulfanilsyre fra Kina og Indien i over 20 år, blev dette forslag forkastet. Derfor blev Indien valgt som referenceland også i forbindelse med denne undersøgelse.
(33)
Dataene fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent blev derfor anvendt.
2.1.2. Normal værdi
(34)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af data fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, nemlig Kokan, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Hjemmemarkedssalget blev anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi (se betragtning 42-47).
2.1.3. Eksportpris
(35)
I lyset af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side og dermed manglende specifikke oplysninger om de kinesiske priser blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, og med henblik herpå blev der anvendt statistiske kilder (Eurostat). Denne informationskilde betragtes som værende tæt på de kinesiske eksportørers faktiske priser ved salg til EU-kunder.
2.1.4. Sammenligning
(36)
Sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på grundlag af priserne ab fabrik.
(37)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der i givet fald taget behørigt hensyn til eksportprisen i form af justeringer. Med henblik på at udtrykke eksportprisen ab fabrik og på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse justerede Kommissionen cif-prisen ud fra Eurostats oplysninger om fragt-, forsikrings-, håndterings- og kreditomkostninger. Disse justeringer udgjorde mellem 5 % og 10 % af cif-prisen.
2.1.5. Dumping
(38)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
(39)
På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side findes der ingen oplysninger om importvaresortimentet. I mangel af oplysninger om de importerede mængder af renset og teknisk sulfanilsyre blev det dog fastslået, at - selv om man antager, at hele importen var af renset sulfanilsyre, der i gennemsnit er 20 % dyrere end den tekniske kvalitet - ligger Eurostats importpriser på et niveau, som i forhold til de normale værdier i referencelandet ikke tydede på dumping.
(40)
Endvidere var importmængden fra Kina meget lav i NUP, jf. betragtning 28. Det er generelt accepteret i den berørte erhvervsgren, at små mængder ad hoc-forsendelser af sulfanilsyre har betydeligt højere enhedspriser end regelmæssige ordrer i større mængder, hvilket kan forklare det høje importprisniveau, som Eurostat oplyste.
(41)
Selv om de foreliggende tal tyder på negativ dumping, kan en sådan konklusion derfor være af begrænset relevans på grund af de lave importmængder og manglende oplysninger om importvaresortimentet, som er et vigtigt element på grund af den betydelige prisforskel mellem den rensede og den tekniske kvalitet.
2.2. Indien
2.2.1. Normal værdi
(42)
Hjemmemarkedssalget for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent af hver type af den pågældende vare foregik i repræsentative mængder og i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(43)
For hver varetype blev andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode fastlagt.
(44)
Hele hjemmemarkedssalget foregik til nettosalgspriser, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, og det rentable hjemmemarkedssalg udgjorde derfor over 80 % af den samlede salgsmængde af hver varetype. Som følge heraf blev den normale værdi for hver af varetyperne baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den type i den nuværende undersøgelsesperiode.
(45)
Ansøgeren hævdede, at trykket fra den kinesiske import, som kom ind på det indiske marked fordrejede de indiske hjemmemarkedspriser og dermed fastsættelsen af den normale værdi.
(46)
Som fastslået ovenfor i betragtning 44 udgjorde rentabelt salg på hjemmemarkedet over 80 % af det samlede salg af hver varetype, og den normale værdi måtte derfor fastsættes ud fra den faktiske hjemmemarkedspris. Uanset om importen fra Kina udøvede et nedadgående tryk på det indiske hjemmemarked, fastsættes den normale værdi på en sådan måde, at et sådant tryk ikke påvirker vurderingen. Hvis højst 80 % af salget af en bestemt varetype faktisk var rentabel, ville fastsættelsen af den normale værdi kun blive baseret på dette rentable salg. Hvis alt salg af en bestemt varetype blev tabsgivende, ville den normale værdi endvidere blive baseret på de samlede produktionsomkostninger og en rimelig fortjenstmargen.
(47)
Kommissionen betragter derfor ansøgerens påstand som værende irrelevant i forbindelse med beregningen af den normale værdi.
2.2.2. Eksportpris
(48)
Den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, og eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(49)
Ansøgeren hævdede, at der er et modsætningsforhold mellem prisudviklingen for benzen og prisudviklingen for den indiske eksport til Unionen. Ansøgeren fandt dette så meget desto mere bemærkelsesværdigt, eftersom denne anførte, at det mindstepristilsagn, som Kommissionen havde godkendt, blev indekseret ud fra benzenprisudviklingen. Ansøgeren hævdede også, at pristilsagnet gjorde, at eksportpriserne for den største indiske eksporterende producent ikke var repræsentative.
(50)
Kommissionen konstaterede, at benzen som råmateriale til produktion af anilin, der er det vigtigste råmateriale i sulfanilsyre, ikke må udgøre over mellem 50 % og 60 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Desuden begrænser pristilsagnets indeksklausul virkningen af benzenprisudviklingen på mindsteprisen. Endelig blev overholdelsen af mindstepristilsagnet kontrolleret under kontrolbesøget på stedet, og det blev konstateret, at eksportprisniveauerne konsekvent var betydeligt højere end de mindstepriser, der var fastsat i tilsagnet, hvorved indvirkningen blev begrænset.
(51)
Ansøgeren hævdede endvidere, at de indiske eksporterende producenter efter al sandsynlighed foretog små leverancer til eksport til Unionen, som tiltrak høje spotpriser, hvorved eksportprisniveauet blev kunstigt hævet.
(52)
Undersøgelsen afslørede intet salg af den art fra Kokan, den vigtigste indiske eksporterende producent. Langt størstedelen (over 99 %) af salget fra de øvrige indiske eksportører til Unionen bestod ligeledes af mængder, der ikke kan betragtes som værende spotsalg.
(53)
Ud fra ovenstående konklusioner må ansøgerens påstande vedrørende den manglende repræsentativitet af de indiske eksportpriser til Unionen afvises.
2.2.3. Sammenligning
(54)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(55)
På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. Denne justering var på mellem 6 % og 10 % af cif-prisen, EU's grænse.
2.2.4. Dumping
(56)
Som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat for samme vare, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare.
(57)
På dette grundlag var den beregnede dumpingmargen for den samarbejdsvillige eksporterende producent negativ. Der fandt således ingen dumping sted i NUP.
(58)
Ansøgeren hævdede, at konklusionen om, at der ikke forekom dumping fra den største eksporterende producents side, ikke kan udvides til også at omfatte de øvrige indiske eksporterende producenter, da dennes eksportpriser er baseret på et tilsagn om en mindsteimportpris.
(59)
Den største indiske eksporterende producents eksportpriser blev imidlertid fastsat på niveauer, der var betydeligt højere end mindstepriserne i tilsagnet. Desuden konstateredes prisniveauet for de øvrige indiske producenter - ud fra Eurostatdata - at være betydeligt højere end den største eksporterende producents eksportpriser. Endelig viste undersøgelsen, at den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportsalgspriser til tredjelande, som ikke er omfattet af et tilsagn eller antidumpingtold, blev fastsat på et niveau svarende til dennes eksportsalg til Unionen og således ikke var dumpingpriser. Kommissionen konkluderer derfor, at de indiske eksportpriser blev fastsat uafhængigt af pristilsagnet og på markedsvilkår.
(60)
Ansøgerens påstand om, at der var blevet konstateret dumping for de øvrige indiske eksporterende producenters vedkommende, måtte derfor afvises.
3. Sandsynligheden for fornyet dumping
3.1. Indledende bemærkninger
(61)
Der har været amerikanske antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og Kina og udligningsforanstaltninger over for Indien siden 1992. I 2011 forlængede det amerikanske handelsministerium den gældende udligningstold på importen fra Indien på 43,7 % og de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra både Indien og Kina på mellem 19,1 % og 114,8 %. Foranstaltningernes niveau lukkede effektivt det amerikanske marked for indisk og kinesisk import.
3.2. Kina
(62)
Produktionskapaciteten i Kina blev beregnet ud fra data indgivet af EU-producenten og den eneste amerikanske producent Nation Ford Chemical Company (»NFC«) i den fornyede amerikanske undersøgelse vedrørende udløbet af antidumpingforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Kina (USITC publication 4270).
(63)
NFC oplyste, at produktionskapaciteten i Kina ville muliggøre en produktion på 65 500 ton sulfanilsyre om året, hvilket er i overensstemmelse med ansøgerens vurdering; denne hævdede ud fra en undersøgelse foretaget af den kinesiske erhvervsgren, at kapaciteten i Kina er på mellem 65 500 og 82 000 ton. Den uudnyttede kapacitet blev beregnet til at være på 20 %, hvilket ville svare til mellem 13 100 ton og 16 400 ton. Dette er over det dobbelte af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode.
(64)
Ansøgeren hævdede endvidere, at det også lykkedes de kinesiske eksportører at komme ind på det indiske marked, og underbyggede denne påstand ved at indsende statistiske data baseret på de indiske myndigheders eksport/importdatabase. Dataene viste en stor stigning i importen fra Kina af renset sulfanilsyre til Indien i NUP i forhold til tidligere perioder til priser, der underbød den samarbejdsvillige indiske producents salgspriser på renset sulfanilsyre på hjemmemarkedet. Da den normale værdi for renset sulfanilsyre, under behørig hensyntagen til fragt- og forsikringsomkostninger, blev fastsat ud fra den eneste samarbejdsvillige indiske producents hjemmemarkedssalg af renset sulfanilsyre i repræsentative mængder, som lå på mellem 92 500 INR og 112 500 INR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn), bekræfter dataene, at importen fra Kina af renset sulfanilsyre kom ind på det indiske marked til dumpingpriser på mellem 82 500 INR og 92 500 INR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). Denne konstaterede dumping af importen til det indiske marked bidrog til vurderingen af de kinesiske eksporterende producenters forventede adfærd, hvis de nuværende foranstaltninger fik lov at udløbe.
(65)
I betragtning af den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina og oplysningerne om landets prisadfærd på et tredjemarked, der ikke er beskyttet af handelsbeskyttelsesforanstaltninger, er der en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3.3. Indien
(66)
Den samlede kapacitet, der er til rådighed i Indien, blev også beregnet ud fra data fra både NFC og den eneste EU-producent.
(67)
Ansøgeren anslog den samlede kapacitet i Indien til omkring 13 500 ton, hvoraf 2 700 ton kan anses for at være uudnyttede. Disse tal er i fuld overensstemmelse med de data, der er fremlagt af den eneste amerikanske producent - NFC - i den amerikanske undersøgelse.
(68)
Ansøgeren hævdede, at en uudnyttet kapacitet på 2 700 ton er en trussel mod dennes salg, da det udgør en betydelig andel af EU-forbruget, og at en sådan uudnyttet kapacitet sandsynligvis vil vokse som følge af den stigende tilstedeværelse af kinesiske varer på det indiske marked, og at der derfor vil være et øget incitament til at eksportere.
(69)
I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at den største indiske eksporterende producent opgav sin status som eksportorienteret virksomhed i 2013, da denne planlagde at øge sit salg på hjemmemarkedet. Dette salg var blevet alvorligt begrænset af betingelserne i EOUS. Virksomheden bekræftede, at trods den voksende import fra Kina fornemmede den ikke et betydeligt pres fra kinesiske konkurrenter, for så vidt angår den tekniske kvalitet af sulfanilsyre (som er den vare, Kokan fortrinsvis er interesseret i), og at det indiske marked efter dens vurdering havde gode udviklingsmuligheder. Derfor er der ingen grund til at antage, at uudnyttet kapacitet hos de indiske producenter vil blive omdirigeret til Unionen som følge af et påstået kinesisk pres på det indiske marked.
(70)
Uanset denne anslåede indiske uudnyttede kapacitet synes der ikke at være en sandsynlighed for fornyet dumping, i betragtning af at hverken eksporten til Unionen eller til tredjelande fandt sted til dumpingpriser.
(71)
Undersøgelsen viste ikke, at den samarbejdsvillige eksporterende producent havde en anden prisadfærd ved salg til tredjelande i forhold til virksomhedens eksportsalg til Unionen. Priserne på den betydelige eksportmængde til tredjelande var på et niveau, der kan sammenlignes med EU-erhvervsgrenens salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(72)
Ansøgeren fremlagde i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger nye statistiske data og hævdede ud fra dem, at den indiske eksport til Tyrkiet fandt sted til dumpingpriser.
(73)
Kommissionen konstaterede og undersøgte en tilsvarende mængde af Indiens eksport til Tyrkiet og kunne tilskrive den til den samarbejdsvillige eksporterende producent. Derfor kunne Kommissionen basere sine beregninger på mere præcise og detaljerede data vedrørende både varesortiment og prisniveauer. Kommissionen bekræfter, at den eksporterede mængde ikke blev dumpet.
3.4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(74)
For så vidt angår Kina, blev der truffet konklusioner på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, da der ikke var nogen samarbejdsvilje og dermed ikke nogen virksomhedsspecifikke data vedrørende Kinas uudnyttede kapacitet og prisadfærd i tredjelande til rådighed.
(75)
I betragtning af, at de foreliggende oplysninger tyder på stor uudnyttet kapacitet i Kina og dumpingadfærd på tredjemarkeder, og af det attraktive prisniveau på EU-markedet, anses sandsynligheden for fornyet dumping for reel.
(76)
Der blev imidlertid ikke konstateret nogen sandsynlighed for fornyet dumping, for så vidt angår Indien, ud fra den manglende dumping i den nuværende undersøgelsesperiode, den uudnyttede kapacitet, som ligger betydeligt under Kinas, og de høje eksportprisniveauer ved eksport til Unionen og resten af verden.
D. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
1. EU-produktion og definition af EU-erhvervsgrenen
(77)
I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af en enkelt EU-producent, som derfor tegner sig for 100 % af EU-produktionen og udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-forbruget
(78)
EU-forbruget blev beregnet på grundlag af:
-
EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare på EU-markedet
-
importmængden af sulfanilsyre (Taric-niveau) til EU-markedet ifølge Eurostat.
(79)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og der kun er en eksporterende producent i USA, er det nødvendigt at forelægge oplysningerne i tabellerne nedenfor i indekseret form for at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger.
Tabel 1
Forbrug på EU-markedet
Mængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
EU-forbrug (2010 = 100)
100
106
106
114
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse
(80)
Undersøgelsen viste, at markedet for sulfanilsyre gradvist ekspanderede i den betragtede periode og voksede med 14 % i slutningen af NUP.
3. Import fra de pågældende lande
a) Importmængde og markedsandel
Tabel 2
Import fra de pågældende lande
Importmængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Kina
100
77
14
1
Indien
100
422
187
52
Pågældende lande i alt
100
110
30
6
Kilde: Eurostat
Tabel 2(a)
Import fra de pågældende lande
Importmængder (intervaller) (15)
2010
2011
2012
NUP
Kina
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indien
50-200
250-550
100-250
10-80
Pågældende lande i alt
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Source: Eurostat
Tabel 3
De pågældende landes markedsandel
Markedsandel (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Markedsandel for importen fra Kina
100
73
13
1
Markedsandel for importen fra Indien
100
397
177
46
Pågældende lande i alt
100
103
28
5
(81)
Hvis man iagttager hvert land for sig, faldt importmængderne af sulfanilsyre fra Kina med 99 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og markedsandelen faldt også med 99 % i samme periode.
(82)
Importmængden med oprindelse i Indien faldt med 48 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med 54 % i samme periode.
(83)
Den samlede importmængde af sulfanilsyre fra de pågældende lande faldt med 94 % i den betragtede periode og er faldet til et meget lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Ligeledes svandt markedsandelen for importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande med 95 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.
b) Importpriser
Tabel 4
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Kina (indeks: 2010 = 100)
100
92
104
164
Importpris fra Indien (indeks: 2010 = 100)
100
79
84
92
Gennemsnitlige importpriser fra de pågældende lande (indeks: 2010 = 100)
100
93
104
126
Kilde: Eurostat
Tabel 4a
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande
Prisintervaller (16)
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Kina
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Importpris fra Indien
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Gennemsnitlige importpriser fra de pågældende lande
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Source: Eurostat
(84)
Den gennemsnitlige importpris på sulfanilsyre fra Kina faldt en smule i 2011 med 8 % og udviste derefter en stigende tendens med en meget stærk stigning på 64 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(85)
De gennemsnitlige priser på den pågældende vare fra Indien faldt med 21 % i 2011 og voksede derefter gradvis, men lå stadig 8 % under prisniveauet for 2010.
c) Prisunderbudsniveauet
(86)
På grund af de små mængder, der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter, og de manglende oplysninger om det importerede varesortiment, kunne der ikke foretages nogen meningsfuld beregning af underbud. Ud fra den antagelse, som blev gjort vedrørende Eurostats priser på import fra Kinai betragtning 39 ovenfor, blev der ikke konstateret underbud i NUP.
(87)
Ud fra EU-erhvervsgrenens importstatistikker, jf. betragtning 64 ovenfor, blev det konstateret, at de kinesiske priser på renset sulfanilsyre på det indiske marked, justeret for EU-importtold på 6,5 % på den pågældende vare og omkostninger efter import på 2 % (toldklareringsomkostninger), underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med mellem 5 % og 15 %.
(88)
For så vidt angår Indien, blev der ikke konstateret underbud. På grund af den omstændighed, at beregningen er baseret på salgsdata fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, kunne de nøjagtige tal ikke oplyses i respekt for fortrolige forretningsoplysninger. Det underbud, der blev konstateret, var på mellem - 20 % og - 40 %.
(89)
Efter fremlæggelsen af oplysninger og bemærkninger fra EU-producenten beregnede Kommissionen underbud for den resterende del af importen fra Indien ud fra data fra Eurostat. Ifølge disse data blev der ikke konstateret noget underbud i forbindelse med denne import. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 88. Der blev endvidere også foretaget en sammenligning mellem priserne på den pågældende vare produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne på den pågældende vare solgt af indiske eksportører til resten af verden. Denne sammenligning viste heller ikke noget underbud.
(90)
EU-producenten fremlagde desuden nye beregninger, der viste, at forskellen mellem gennemsnitsprisniveauet for importen fra Indien og EU-producentens salg var meget lille i 2012. Kommissionen kunne imidlertid ikke acceptere denne beregning, fordi den ikke inddrog det forhold, at importen fra Indien fortrinsvis udgjordes af den tekniske kvalitet, hvorimod EU-producenten udelukkende solgte den rensede kvalitet af sulfanilsyre, som er omkring 20 % dyrere.
4. Import fra andre tredjelande
(91)
Med undtagelse af tre ubetydelige transaktioner (i 2010 og 2011 fra Schweiz og i 2012 fra Malaysia) kom al import af sulfanilsyre fra andre tredjelande fra USA i den betragtede periode.
Tabel 5
Import af sulfanilsyre fra andre tredjelande (USA)
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra USA (indeks)
100
267
253
299
Markedsandel for importen fra USA (indeks)
100
180
171
188
Gennemsnitspriser på importen fra USA (indeks)
100
95
101
102
Kilde: Eurostat
(92)
Importen af sulfanilsyre fra USA er vokset betydeligt både i mængde og markedsandel i den betragtede periode med henholdsvis 199 % og 88 %. Da EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil i samme periode, var det importen fra USA, som overtog det marked, som de kinesiske og indiske eksportører efterlod sig.
(93)
Prisniveauerne på importen fra USA forblev forholdsvis stabile i den betragtede periode og lå på samme niveau som EU-producentens. I den nuværende undersøgelsesperiode var der intet prisunderbud fra importen fra USA.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(94)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade en evaluering af alle økonomiske faktorer med en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(95)
For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at forelægge oplysningerne om den eneste EU-producent i indekseret form.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 6
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktion i ton (indeks)
100
87
99
107
Kapacitet i ton (indeks)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelsesgrad (indeks)
100
87
99
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(96)
EU-erhvervsgrenens produktion var 7 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens kapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og derfor ændrede kapacitetsudnyttelsesgraden sig på samme måde som produktionen og voksede med 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(97)
Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen forblev på et tilfredsstillende niveau af kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, og at det lykkedes den at nå et optimalt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.
(98)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at den i hele den betragtede periode kun opnåede optimal kapacitetsudnyttelse i NUP, hvilket viser, at dens genopretning stadig er meget ny og skrøbelig.
(99)
Denne bemærkning i Kommissionens vurdering ændrer ikke ved konklusionerne i betragtning 97, som ikke på nogen måde er i strid med EU-erhvervsgrenens bemærkninger.
5.2. Slutlagre
Tabel 7
Slutlagre i mængde
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre i ton (indeks)
100
576
328
171
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(100)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning ultimo året udviste en stærk stigning i 2011 med en faldende tendens herefter, men lå dog stadig 71 % over 2010-niveauet i den nuværende undersøgelsesperiode. Ud fra produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode udgør slutlagrene under alle omstændigheder mindre end en måneds produktion.
5.3. Salgsmængder og markedsandel
Tabel 8
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde i ton (indeks)
100
70
97
104
Markedsandel i % (indeks)
100
66
92
92
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(101)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 4 % i forhold til niveauet i begyndelsen af den betragtede periode. Der var et meget kraftigt dyk i 2011 efterfulgt af en støt stigning.
(102)
I markedsandele kan EU-erhvervsgrenens resultater betragtes som stabile i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel i lighed med det faldende salg også faldt. I de følgende år udviste salget og markedsandelen en stigende tendens. Selv om markedsandelen for EU-producenten i den nuværende undersøgelsesperiode holdt sig lidt under niveauet i 2010, er det værd at bemærke, at EU-erhvervsgrenen stadig formåede at tage del i væksten i EU-forbruget og havde en betydelig markedsandel på EU-markedet i hele den betragtede periode.
(103)
EU-erhvervsgrenen anførte i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, at dens markedsandel er meget ustabil på grund af den omstændighed, at sulfanilsyre er en prisdrevet råvare, og gav som eksempel 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.
(104)
I den forbindelse skal det understreges, at det tab af markedsandele, der fandt sted i 2011, faldt sammen med en prisstigning fra EU-producentens side stik imod markedstendenserne på det tidspunkt. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at importpriserne fra alle lande faldt med fra 5 % til 20 % i 2011. Det er også værd at bemærke, at de tilgængelige statistiske data viser, at det hovedsagelig var den amerikanske importør, som overtog den markedsandel, EU-erhvervsgrenen mistede.
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
Tabel 9
Salgspriser
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlige salgspriser i EUR/ton (indeks)
100
109
108
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(105)
EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet voksede med 12 % i den betragtede periode, hvilket skyldtes overvæltningen af stigningen i omkostningerne til det vigtigste råmateriale (anilin).
5.5. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 10
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Beskæftigelse (indeks)
100
100
117
117
Arbejdskraftsproduktivitet (indeks)
100
88
85
91
Gennemsnitlige arbejdskraftsomkostninger (indeks)
100
105
102
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(106)
Beskæftigelsen i fuldtidsækvivalenter voksede med 17 % i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviste en stigende tendens i den betragtede periode og voksede med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til 2010. Da produktionen kun voksede med 7 %, jf. betragtning 96, faldt arbejdskraftsproduktiviteten med 9 % i den betragtede periode.
5.6. Rentabilitet
Tabel 11
Rentabilitet
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet (indeks)
100
96
20
65
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(107)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet på samme vare faldt i den betragtede periode og lå en smule under det optimale niveau, som EU-erhvervsgrenen anførte. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at den forblev positiv i hele den betragtede periode.
(108)
Faldet i rentabiliteten skyldes hovedsagelig stigningen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger, som voksede med næsten 20 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og som ikke fuldt ud kunne opvejes af stigningen på 12 % i salgspriserne, jf. betragtning 105.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og likviditet
Tabel 12
Investeringer, investeringsafkast og likviditet
2010
2011
2012
NUP
Årlige investeringer (indeks)
-
100
133
57
Investeringsafkast (indeks)
100
86
30
103
Likviditet (indeks)
100
116
68
82
(109)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at investere i 2010. Efterfølgende faldt investeringerne i sulfanilsyrevirksomhed med 43 % fra 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, og deres størrelse i absolutte tal kan anses for at være lav og hovedsagelig vedrøre vedligeholdelsesaktivitet. Disse konklusioner stemmer overens med investeringsafkastet og den lave rentabilitet i den nuværende undersøgelsesperiode.
(110)
Investeringsafkastet fulgte nøje tendensen i rentabiliteten i 2011 og 2012. I den nuværende undersøgelsesperiode blev investeringsafkastet forbedret og nåede op på samme niveau som i 2010 på grund af stigningen i rentabiliteten fra 2012 til den nuværende undersøgelsesperiode (se tabel 11).
(111)
Likviditeten udviste en svingende tendens, men var positiv i hele den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt likviditeten med 18 % i forhold til 2010-niveauet. EU-erhvervsgrenen gav ikke udtryk for vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.
5.8. Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping
(112)
Som konkluderet i betragtning 41 og 57-60 ovenfor blev der ikke konstateret dumping i den nuværende undersøgelsesperiode fra de pågældende landes side.
(113)
Under hensyntagen til den manglende dumpingimport fra Kina og Indien samt væksten i salgsmængder og -priser og i kapacitetsudnyttelsesgrad i EU-erhvervsgrenen kan det konkluderes, at foranstaltningerne var formålstjenlige, og at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping i den betragtede periode. Der blev observeret en vis nedgang i en række skadesindikatorer såsom rentabilitet og markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode, men dette kan ikke tilskrives importen fra de pågældende lande på grund af dens meget lave niveau i denne periode. Under alle omstændigheder viser de skadesindikatorer, som udviklede sig negativt, stadig en holdbar situation for EU-erhvervsgrenen.
5.9. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet
(114)
EU-erhvervsgrenen eksporterede kun ubetydelige mængder i 2012 og den nuværende undersøgelsesperiode, og det konkluderes derfor, at eksporten ikke havde nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
6. Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation
(115)
Selv om det gennemsnitlige prisniveau for den pågældende vare fra Kina og Indien i NUP og sammenligningen med tidligere år er af begrænset pålidelighed på grund af de lave importmængder, viste undersøgelsen ikke desto mindre, at den pågældende vare fra Kina og Indien kom ind i Unionen til ikkedumpingpriser.
(116)
EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil, og det salg, de pågældende lande gik glip af, blev overtaget af importen fra USA på et prisniveau, der svarede til EU-erhvervsgrenens. EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin salgsmængde og sine gennemsnitlige salgspriser og til at nå op på næsten optimal kapacitetsudnyttelse.
(117)
Det moderate fald i markedsandel og rentabilitet i EU-erhvervsgrenen kan ikke tilskrives importen fra Kina og Indien, jf. betragtning 113 ovenfor.
(118)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode.
(119)
Selv om EU-erhvervsgrenen fremsatte nogle bemærkninger vedrørende den skadesanalyse, som blev behandlet ovenfor i betragtning 89-90, 98-99 og 103-104, var den enig i den overordnede konklusion vedrørende fravær af væsentlig skade, navnlig i NUP.
7. Sandsynligheden for fornyet skade
(120)
For vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade er det vigtigt at påpege, at EU-erhvervsgrenen i en situation med optimal kapacitetsudnyttelse - som den, der blev opnået i den nuværende undersøgelsesperiode - ikke var i stand til at dække hele EU-forbruget, og at en betydelig del af EU-forbruget derfor blev nødt til at blive dækket af import.
(121)
Desuden producerer EU-erhvervsgrenen kun renset sulfanilsyre, hvilket betyder, at brugere, der foretrækker teknisk sulfanilsyre til deres produktion, må ty til import.
(122)
Desuden havde EU-erhvervsgrenen en relativt stabil markedsandel med salg til en række årelange kunder. Det fremgik af undersøgelsen, at for nogle brugere skal leverandørerne af sulfanilsyre undergå en streng og dyr certificerings-/kontrolproces, hvilket gør skift fra én leverandør til en anden mere vanskelige.
(123)
Det er i denne sammenhæng, at man undersøger sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
7.1. Kina
(124)
Da ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, måtte konklusionerne vedrørende Kina baseres på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, især anmodningen om en udløbsundersøgelse.
(125)
Som allerede konkluderet i betragtning 63 og 75 har de kinesiske producenter en betydelig uudnyttet kapacitet i forbindelse med produktionen af sulfanilsyre, og der er sandsynlighed for fornyet dumping.
(126)
Som angivet i betragtning 64 og 87 tydede de foreliggende oplysninger endvidere på, at Kina for nylig havde solgt øgede mængder af sulfanilsyre til Indien til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(127)
Endelig synes statistikkerne vedrørende importen fra Kina til det indiske marked, jf. betragtning 64, at vise, at Kina fortrinsvis er interesseret i at sælge den rensede kvalitet af sulfanilsyre, som, hvis den blev sendt ud på EU-markedet, ville være i direkte konkurrence med EU-producentens salg.
(128)
Alle disse faktorer tilsammen viser, at Kina hurtigt kunne eksportere betragtelige mængder af sulfanilsyre til dumpingpriser til EU-markedet selv uden at være nødt til at omdirigere sit salg fra andre markeder, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. EU-markedet er prismæssigt attraktivt og ville gøre det muligt for de kinesiske eksportører at opnå stordriftsfordele ved at øge deres produktion. Hvis dette skulle ske, ville EU-erhvervsgrenen stå over for et øjeblikkeligt fald i sit salg og sine salgspriser, hvilket igen ville påvirke kapacitetsudnyttelsen og rentabiliteten. Hvis disse skadesindikatorer forværredes, ville EU-erhvervsgrenens genrejsning hurtigt kunne vende, så der forekom væsentlig skade.
7.2. Indien
(129)
Som konkluderet ovenfor i betragtning 76 er der for Indiens vedkommende ingen sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får løb at udløbe. I lyset af denne konklusion er analysen af fornyet skade ikke er nødvendig.
8. Konklusion vedrørende fornyet skade
(130)
Ud fra konklusionerne af undersøgelsen, jf. ovenstående betragtninger, ville bortfaldet af foranstaltninger efter al sandsynlighed føre til en betydelig stigning i eksporten fra Kina til lave priser, hvilket ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske resultater og føre til fornyet væsentlig skade.
(131)
Sandsynligheden for fornyet skade med hensyn til Indien blev ikke analyseret som følge af den negative konklusion vedrørende fornyet dumping fra Indien.
E. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(132)
For så vidt angår antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre fra Indien, blev det konkluderet, at der ikke var sandsynlighed for fornyet dumping. Derfor er der ikke behov for konklusioner vedrørende Unionens interesser.
(133)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det i forbindelse med Kina undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde foranstaltningerne. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte deres synspunkter, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(134)
Som forklaret i betragtning 113 har foranstaltningerne været formålstjenlige og gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at konsolidere sin position. Samtidig blev det også konkluderet ovenfor i betragtning 130, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis ville opleve en alvorlig forværring af sin situation, hvis antidumpingforanstaltningerne over for Kina fik lov at udløbe. Det kan derfor konkluderes, at en fortsættelse af foranstaltningerne over for Kina ville være til fordel for EU-erhvervsgrenen.
3. Brugernes interesser
(135)
Alle kendte brugere blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Kommissionen modtog fire komplette besvarelser af spørgeskemaet og tre delvise svar/kommentarer fra brugere af sulfanilsyre. Ud fra disse data blev det konstateret, at indvirkningen af omkostningen ved den pågældende vare på produktionsomkostningerne for varer i senere omsætningsled varierer betydeligt brugerne imellem afhængigt af varetypen i senere omsætningsled.
(136)
En række brugere (lægemiddelproducenter og producenter af specialfarvestoffer) indrømmede, at sulfanilsyre kun spiller en marginal rolle i deres produktionsomkostninger, og det konkluderes derfor, at foranstaltningerne i praksis ikke har nogen indvirkning på deres produktionsomkostninger/-priser.
(137)
For andre brugere (producenter af cementtilsætningsstoffer og optiske blegemidler) tegnede sulfanilsyre sig dog for 4 %-12 % af produktionsomkostningerne for deres varer i senere omsætningsled. Disse brugere meldte også om tab i den nuværende undersøgelsesperiode og hævdede, at de toldsatser, der i øjeblikket er gældende, er delvist ansvarlige for deres vanskelige situation.
(138)
For så vidt angår denne påstand, skal det bemærkes, at importen fra Kina var næsten ikkeeksisterende i den nuværende undersøgelsesperiode, og derfor medførte told over for Kina for at sikre et rimeligt prisniveau på EU-markedet ikke ekstraomkostninger for brugerne i den betragtede periode og kunne derfor ikke forklare de vanskeligheder, som disse brugere var udsat for. Prisstigningen på samme vare i den betragtede periode skyldtes stigningen i produktionsomkostninger, der blev udløst af prisstigningen på det vigtigste råmateriale, jf. betragtning 105 og 108. At afskaffe den gældende told på importen af sulfanilsyre fra Indien som foreslået i denne forordning burde straks lette adgangen for en yderligere kilde til sulfanilsyreforsyning på EU-markedet til konkurrencedygtige priser og dermed være i brugernes interesse. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne, for så vidt angår Kina, ikke vil give anledning til urimelige vanskeligheder for brugerne i fremtiden.
4. Importørernes interesser
(139)
Alle kendte importører blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. En importør af den pågældende vare indsendte en delvis besvarelse af spørgeskemaet, hvori importøren hævdede, at sulfanilsyre ikke spiller en vigtig rolle i dennes aktiviteter. Ingen anden importør besvarede spørgeskemaet eller fremkom med skriftlige indlæg eller bemærkninger. I mangel af yderligere samarbejdsvilje fra importørernes side blev det konkluderet, at det ikke ville være i strid med deres interesser at opretholde de iværksatte foranstaltninger over for importen fra Kina.
5. Konklusion
(140)
I lyset af ovenstående konkluderedes det, at der ikke var nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde antidumpingforanstaltningerne over for Kina.
F. OPRETHOLDELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNING-ERNE OVER FOR KINA OG OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE OVER FOR INDIEN
(141)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det anses for hensigtsmæssigt, at de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre fra Kina opretholdes, og at de ophæves over for importen fra Indien. Interesserede parter fik også lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(142)
Det følger af ovenstående, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina bør opretholdes, og at antidumpingforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Indien bør ophæves. Kommissionens afgørelse om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan bør også ophæves.
(143)
Under hensyntagen til, at EU-erhvervsgrenens genrejsning er af nyere dato, vil Kommissionen, hvis den modtager en anmodning fra EU-producenten herom, overvåge importen af den pågældende vare. Overvågningen bliver begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning.
(144)
Opretholdelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i nærværende forordning, over for Kina og ophævelsen af foranstaltningerne over for Indien er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 beskrevne vare:
Land
Endelig told (%)
Folkerepublikken Kina
33,7
3. Den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Indien, ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
4. Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indien) ophæves hermed.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2014.
A BIZOTTSÁG 1346/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 17.)
az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, valamint 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK
(1)
2002 júliusában a Tanács az 1339/2002/EK rendelettel (2) 21 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szulfanilsav behozatalára és 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat).
(2)
A Tanács az 1338/2002/EK rendelettel (3) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára.
(3)
A Bizottság a 2002/611/EK határozattal (4) árra vonatkozó kötelezettségvállalást fogadott el az egyik indiai exportáló gyártó, nevezetesen a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (a továbbiakban: Kokan) részéről, tekintettel az Indiából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekre.
(4)
2004 februárjában a Tanács a 236/2004/EK rendelettel (5) a Kínából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértékét az abszorpcióellenes újbóli vizsgálatot követően 21 %-ról 33,7 %-ra emelte.
(5)
2004 márciusában a Bizottság a kötelezettségvállalásnak a Kokan részéről történt önkéntes visszavonását követően a 2004/255/EK bizottsági határozattal (6) hatályon kívül helyezte a 2002/611/EK határozatot.
(6)
A Bizottság a 2006/37/EK határozattal (7) új kötelezettségvállalást fogadott el a Kokan részéről, tekintettel az Indiából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekre. Az 1338/2002/EK és az 1339/2002/EK tanácsi rendeletet a 123/2006/EK tanácsi rendelet (8) megfelelően módosította.
(7)
A Tanács az 1000/2008/EK rendelettel (9) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából és Indiából származó szulfanilsav behozatalára az intézkedésekre irányuló hatályvesztési felülvizsgálatot követően. Hatályvesztési és időközi felülvizsgálat nyomán a Tanács az 1010/2008/EK rendelettel (10) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára, és módosította az indiai szulfanilsav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok szintjét.
2. HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT IRÁNTI KÉRELEM
(8)
A Kínából és Indiából történő behozatalra vonatkozó, hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. július 1-jén kérelem érkezett ezen intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránt az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. A kérelmet a CUF - Quimicos Industriais (a továbbiakban: a kérelmező), a szulfanilsav egyetlen uniós gyártója nyújtotta be, amelynek termelése tehát az uniós előállítás 100 %-át teszi ki.
(9)
A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
3. A HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA
(10)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. október 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (12) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. PÁRHUZAMOS VIZSGÁLATOK
(11)
A Bizottság egy 2013. október 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (13) az 597/2009/EK rendelet (14) 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot is indított az Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések tekintetében.
5. VIZSGÁLAT
5.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(12)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig, azaz 2013. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
5.2. Az érintett felek
(13)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, Kína és India exportáló gyártóit, az importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(14)
Az egyedüli uniós gyártó, mint az egyetlen ez irányú kérelmet benyújtó érdekelt fél számára biztosították a meghallgatás lehetőségét.
5.3. Mintavétel
(15)
Tekintettel az érintett termék indiai és kínai exportáló gyártóinak és független uniós importőreinek nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő az alaprendelet 17. cikke szerint. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(16)
A Bizottság a mintavételi formanyomtatványra két indiai exportálótól kapott választ, és nem kapott választ egyetlen kínai exportáló gyártótól sem. Ezért nem került sor mintavételre.
(17)
Egy független importőr válaszolt a mintavételi formanyomtatványra, amely azonban nem az érintett termék érintett országokból való behozatalával foglalkozik, továbbá nem adott választ a kérdőívre. Ezért nem került sor mintavételre.
(18)
Mivel csak egy uniós gyártó érintett, az uniós gyártók esetében nem alkalmaztak mintavételt.
5.4. Vizsgálat
(19)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A Bizottság kérdőíveket küldött az egyetlen uniós gyártó, a két indiai exportáló gyártó, az ismert importőrök és az uniós felhasználók számára.
(20)
A két indiai exportáló gyártó közül csak egy (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) nyújtott be hiánytalan választ. A felülvizsgálati időszak alatt a szóban forgó indiai gyártó képviselte az Unióba irányuló teljes indiai export jelentős részét.
(21)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártó:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugália
b)
Exportáló gyártó és analóg országbeli gyártó
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Uniós felhasználók:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Németország
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugália
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanyolország.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(22)
Az érintett termék a szulfanilsav, amely jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód alá besorolható (TARIC-kód: 2921420060). A szulfanilsav alapvetően kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben - a technikai és a tisztított minőségben - létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. Megállapításra került, hogy korlátozott mértékben a gyógyszeripar is felhasználja. Jóllehet nem vitatott, hogy mindkét minőség ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és ezért egyetlen termékként kezelik őket, fontos megjegyezni, hogy a vizsgálat megmutatta: a gyakorlatban a két minőség egymással való behelyettesíthetősége korlátozott. A tisztított minőségű szulfanilsavat alkalmazó felhasználók tekintetében különösen igaz ez, hiszen ők csak abban az esetben használhatják a technikai minőségű szulfanilsavat, ha azt saját maguk további tisztításnak vetik alá. A technikai szulfanilsavat igénylő vagy preferáló felhasználók elméletileg használhatják ugyan a tisztított minőséget, de ez az árkülönbség (20 %-25 %) miatt gazdaságilag nem jelent életképes alternatívát.
(23)
A szulfanilsav pusztán árucikk, alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az érintett országok exportáló gyártói által gyártott és belföldi piacaikon eladott, illetve harmadik országokba exportált termékek, valamint az uniós gyártó által gyártott és az uniós piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(24)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy a Kínából és Indiából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatása vagy megismétlődése.
1. Előzetes megjegyzések
1.1. Kína
(25)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően a Bizottság felvette a kapcsolatot 39 ismert kínai exportáló gyártóval, valamint a kínai hatóságokkal. Az említett gyártók egyike sem jelentkezett, illetve működött együtt.
(26)
A Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat és az érintett exportáló gyártókat azon szándékáról, hogy megállapításait az alaprendelet 18. cikke alapján az elérhető legjobb tényekre alapozza. A felek nem nyújtottak be észrevételt e tekintetben.
(27)
Következésképpen a dömping és a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások alapját a rendelkezésre álló tények, azaz a kérelmező által benyújtott információk, így elsősorban a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok és az Eurostat adatai képezték.
(28)
A felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből csupán kis mennyiség behozatalára került sor Kínából az Unióba.
1.2. India
(29)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően a Bizottság felvette a kapcsolatot 25 ismert indiai exportáló gyártóval, amelyek közül csupán egy, mégpedig a Kokan válaszolt a kérdőívre és működött együtt a vizsgálatban. A felülvizsgálati időszak alatt a vállalat képviselte az Unióba irányuló indiai export túlnyomó részét.
(30)
A figyelembe vett időszak alatt az exportáló gyártóra a Bizottság által elfogadott, árra vonatkozó kötelezettségvállalás vonatkozott, amelyet az exportáló gyártó a megállapítások szerint tiszteletben tartott.
2. Dömping
2.1. Kína
2.1.1. Analóg ország
(31)
A rendes érték az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján került megállapításra (a továbbiakban: analóg ország).
(32)
Az eredeti vizsgálat során a rendes érték megállapítása céljából Kína tekintetében Indiát határozták meg analóg országként. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy Indiát határozta meg analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett, és semmi nem utalt arra, hogy India már nem megfelelő erre a célra. Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati kérelemben az Amerikai Egyesült Államokat javasolta analóg országként, azonban tekintettel arra, hogy az USA-ban csupán egyetlen gyártó van, továbbá hogy az USA piacát több mint 20 éve dömpingellenes és kiegyenlítő vámok védik a Kínából és Indiából származó szulfanilsav behozatalával szemben, ezt a javaslatot elvetették. Ezért e vizsgálat tekintetében is Indiát választották analóg országként.
(33)
Ebből következően az együttműködő indiai exportáló gyártó adatai kerültek felhasználásra.
2.1.2. Rendes érték
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték megállapítása az analóg ország együttműködő gyártójától, azaz a Kokantól kapott információk alapján történt. A rendes érték meghatározásának alapját a belföldi értékesítések képezték (lásd a (42)-(47) preambulumbekezdést).
2.1.3. Exportár
(35)
Mivel a kínai exportáló gyártók nem mutattak készséget az együttműködésre, és emiatt hiányoztak a kínai árakra vonatkozó konkrét információk, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat, azaz az Eurostat statisztikai forrásait használták fel. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ebből a forrásból származó információ elég pontosan tükrözi a kínai exportőrök által az uniós vevők esetében alkalmazott tényleges árakat.
2.1.4. Összehasonlítás
(36)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.
(37)
Összhangban az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével, az exportárat szükség esetén kellő mértékben kiigazították. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság - a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információk alapján - kiigazította az Eurostat adatain alapuló CIF-árat a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában. Ezek a kiigazítások a CIF-ár 5 %-10 %-ának feleltek meg.
2.1.5. Dömping
(38)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(39)
Mivel a kínai exportőrök nem voltak készek együttműködni, nem áll rendelkezésre információ a behozatal termékösszetételéről. A behozott tisztított és technikai szulfanilsav mennyiségét illetően nem áll rendelkezésre információ, mindazonáltal úgy ítélték meg, hogy még abban az esetben is, ha feltételezzük, hogy valamennyi import tisztított minőségű szulfanilsavat tartalmazott, amely átlagosan 20 %-kal drágább a technikai minőségűnél, a behozatali árak Eurostat által kimutatott szintje, összevetve az analóg ország rendes értékeivel, nem mutatta ki a dömping meglétét.
(40)
Továbbá a Kínából származó behozatal volumene, a (28) preambulumbekezdésben említettek szerint nagyon alacsony volt a felülvizsgálati időszak alatt. Az érintett gazdasági ágazatokban általánosan elfogadott, hogy a kis mennyiségű, alkalmi szulfanilsav-szállítmányok esetében az egységárak lényegesen magasabbak, mint a nagyobb mennyiségekre vonatkozó rendszeres megrendelések esetében, ami magyarázatul szolgálhat az Eurostat által jelentett magasabb behozatali árszintre.
(41)
Ezért bár a rendelkezésre álló adatokból negatív dömping állapítható meg, egy ilyen következtetés korlátozott jelentőséggel bírna tekintettel a behozott mennyiségek alacsony mértékére, valamint az importált termékek összetételére vonatkozó, a tisztított és a technikai minőség közötti jelentős árkülönbség miatt lényegesnek minősülő információk hiányára.
2.2. India
2.2.1. Rendes érték
(42)
Az érintett termék minden egyes típusának az egyedüli együttműködő exportáló gyártó általi belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben és a rendes kereskedelmi forgalomban történt az alaprendelet 2. cikk (4) bekezdésének értelmében.
(43)
Minden egyes terméktípus esetében megállapításra került, hogy a felülvizsgálati időszak során mekkora volt a részaránya a független vevők részére a belföldi piacon történő nyereséges értékesítéseknek.
(44)
Az összes hazai eladás a kiszámított előállítási költségnek megfelelő vagy azt meghaladó nettó eladási áron történt, így a nyereséges belföldi értékesítés minden egyes terméktípus esetében a teljes értékesítési mennyiség több mint 80 %-át tette ki. Ennek következtében a rendes érték alapjául minden egyes terméktípus esetében a tényleges belföldi ár szolgált, amelyet az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagából számították ki.
(45)
A kérelmező azt állította, hogy az indiai piacon megjelenő kínai import nyomásának hatására torzultak az indiai belföldi árak, ami így torzító hatással bírt a rendes érték meghatározása is.
(46)
A (44) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a nyereséges belföldi értékesítés minden egyes terméktípus esetében a teljes értékesítési mennyiség több mint 80 %-át tette ki, és így a rendes érték meghatározása során a tényleges belföldi árat kellett alapul venni. A rendes értéket mindenesetre - függetlenül attól, hogy a kínai behozatal lefelé irányuló nyomást gyakorolt az indiai belföldi piacra - úgy állapították meg, hogy az esetleges nyomás ne befolyásolja az értékelést. Ha ugyanis egy bizonyos terméktípus értékesítésének legfeljebb 80 %-a nyereséges lenne, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítés alapján határoznák meg. Másfelől, amennyiben valamely terméktípus összes értékesítése veszteségessé válna, a rendes érték meghatározásához a teljes előállítási költséget, valamint egy ésszerű haszonkulcsot vennének alapul.
(47)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a kérelmező állítása a rendes érték kiszámítása tekintetében lényegtelen.
2.2.2. Exportár
(48)
Az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióba, és az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(49)
A kérelmező azt állította, hogy ellentmondás van a benzol árának alakulása és az Unióba irányuló indiai kivitel árainak alakulása között. Ez annál is figyelemreméltóbb, mivel a megállapítás értelmében a Bizottság által elfogadott, a minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalás indexálása során a benzol árának alakulását vették alapul. A kérelmező azt is állította, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás miatt a legnagyobb indiai exportáló gyártó exportárai nem tekinthetők reprezentatívnak.
(50)
A Bizottság megállapításai szerint a benzol, mint a szulfanilsav fő nyersanyagaként használatos anilin előállításához szükséges nyersanyag, nem teheti ki az érintett termék előállítási költségeinek több, mint 50 %-60 %-át. Emellett az árra vonatkozó kötelezettségvállalás indexálási záradéka korlátozza a benzolár alakulásának a minimális árra gyakorolt hatását. A minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalás betartását emellett helyszíni vizsgálat során ellenőrizték, és megállapították, hogy az exportárak folyamatosan jóval magasabbak voltak, mint a kötelezettségvállalásban előírt minimálárak, ami korlátozza a kötelezettségvállalás hatását.
(51)
A kérelmező azt állította továbbá, hogy az indiai exportáló gyártók minden valószínűség szerint kis mennyiséget tartalmazó szállítmányokat juttattak az Unióba, amelyek magas azonnali árakat eredményeztek és így mesterségesen növelték az exportárak szintjét.
(52)
A vizsgálat azonban egyáltalán nem tárt fel ilyen, a Kokan, azaz a legnagyobb indiai exportáló gyártó által lebonyolított értékesítést. Az egyéb indiai exportőrök Unióba irányuló értékesítéseinek túlnyomó része (több mint 99 %-a) a megállapítások szerint szintén olyan mennyiségeket tartalmazott, amelyek esetében nem lehet azonnali ügyletekről beszélni.
(53)
E megállapítások alapján vissza kell utasítani a kérelmezőnek azon állításait, miszerint az Indiából az Unióba irányuló export árai nem tekinthetők reprezentatívnak.
2.2.3. Összehasonlítás
(54)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét.
(55)
Ez alapján kiigazításokat végeztek a fuvarozási és biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellék-, csomagolási, hitelköltségek, árengedmények és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. A kiigazítások az uniós határparitáson számított CIF-ár 6 %-10 %-a között mozognak.
2.2.4. Dömping
(56)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében meghatározottak szerint a hasonló termékre megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával.
(57)
Ennek alapján az együttműködő exportáló gyártó esetében kiszámított dömpingkülönbözet negatív volt. Ebből következik, hogy a felülvizsgálati időszak során nem került sor dömpingre.
(58)
A kérelmező azt állította, hogy az a következtetés, miszerint a fő exportáló gyártó nem dömpingelt, nem terjeszthető ki az egyéb indiai exportáló gyártókra, tekintve, hogy a fő exportáló gyártó exportárainak alapját a minimális importárra vonatkozó kötelezettségvállalás képezi.
(59)
Azonban a legnagyobb indiai exportáló gyártó exportárait jóval a kötelezettségvállalásában foglalt minimális ár felett állapították meg. Ezen túlmenően az egyéb indiai gyártók exportárai - az Eurostat adatai alapján - lényegesen magasabbak voltak a legfőbb exportáló gyártó exportárainál. Végül a vizsgálat rámutatott, hogy az együttműködő exportáló gyártó harmadik országokba irányuló értékesítéseinek exportárai, amelyekre nem vonatkoznak kötelezettségvállalások vagy dömpingellenes vámok, az említett exportáló gyártó Unióba irányuló exportértékesítéseivel megegyező, azaz nem dömpingelt szinten kerültek megállapításra. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az indiai exportárakat az árra vonatkozó kötelezettségvállalástól függetlenül és a piaci feltételek szerint állapították meg.
(60)
Ezért a kérelmező állítását, amely szerint az egyéb indiai exportáló gyártók esetében dömpingelésre került sor, vissza kell utasítani.
3. A dömping megismétlődésének valószínűsége
3.1. Előzetes megjegyzések
(61)
Az Egyesült Államokban 1992 óta vannak hatályban dömpingellenes intézkedések az Indiából és Kínából származó szulfanilsav behozatalára, valamint kiegyenlítő intézkedések India vonatkozásában. 2011-ben az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma meghosszabbította az Indiából származó behozatal tekintetében hatályos, 43,7 %-os kiegyenlítő vámot, valamint az Indiából és Kínából származó behozatal tekintetében hatályos, 19,1 %-114,8 % közötti dömpingellenes intézkedéseket. Az intézkedések szintje ténylegesen lezárta az amerikai piacot az indiai és kínai behozatallal szemben.
3.2. Kína
(62)
A Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás megbecsülésére az uniós gyártó és az egyetlen egyesült államokbeli gyártó, a Nation Ford Chemical Company (a továbbiakban: NFC) által a Kínából származó szulfanilsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések egyesült államokbeli hatályvesztési felülvizsgálatában (4270 sz. USITC közlemény) benyújtott adatok alapján került sor.
(63)
Az NFC jelezte, hogy a Kínában rendelkezésre álló kapacitás évi 65 500 tonna szulfanilsav előállítását tenné lehetővé, ami összhangban áll a kérelmezőnek a kínai gazdasági ágazat által készített tanulmányra alapozott becsléseivel, miszerint a Kínában elérhető kapacitás 65 500-82 000 tonna szulfanilsav előállításához elegendő. A szabad kapacitást 20 %-ra becsülték, ami 13 100-16 400 tonna közötti mennyiségnek felel meg. Ez több mint kétszerese a felülvizsgálati időszakra eső uniós felhasználási szintnek.
(64)
A kérelmező továbbá azt állítja, hogy a kínai exportőrök be tudtak lépni az indiai piacra, és ezt az állítását az indiai kormány indiai exportra és importra vonatkozó adatbázisából származó statisztikai adatokkal támasztotta alá. Az adatok alapján a tisztított szulfanilsav Kínából Indiába irányuló behozatala a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mértékben megnőtt a korábbi időszakokhoz képest, és a behozatalok az együttműködő indiai gyártó tisztított minőségű szulfanilsavra vonatkozó belföldi eladási árainál alacsonyabb árszinten valósultak meg. Mivel a szulfanilsav tisztított minősége esetében a szállítási és biztosítási költségeket kellően figyelembe vevő rendes értéket az egyetlen együttműködő indiai gyártó tisztított minőségű szulfanilsavra vonatkozó, reprezentatív mennyiségű belföldi értékesítései alapján 92 500 INR-112 500 INR között (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) határozták meg, az adatok megerősítik, hogy a kínai tisztított szulfanilsavat tartalmazó import 82 500 INR-92 500 INR közötti dömpingelt áron (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) jelent meg az indiai piacon. Az Indiába irányuló behozatal során megfigyelt dömping segített megítélni a kínai exportáló gyártók várható magatartását abban az esetben, ha a jelenlegi intézkedések hatályukat vesztenék.
(65)
Figyelembe véve a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást és az említett exportáló gyártók valamely, kereskedelmi védelmi intézkedések által nem védett harmadik piacon megnyilvánuló árképzési magatartására vonatkozó információkat, az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése.
3.3. India
(66)
Az Indiában rendelkezésre álló teljes kapacitás megbecsülésére ugyancsak az NFC, valamint az egyedüli uniós gyártó által szolgáltatott adatok alapján került sor.
(67)
A kérelmező becslése szerint a teljes indiai kapacitás körülbelül 13 500 tonna, amelyből 2 700 tonna kihasználatlannak tekinthető. E számadatok teljes mértékben összhangban állnak az egyedüli amerikai gyártó, az NFC által az USA-ban folytatott vizsgálat során szolgáltatott adatokkal.
(68)
A kérelmező azt állította, hogy a 2 700 tonnás szabad kapacitás fenyegetést jelent értékesítéseire nézve, mivel az megfelel az uniós felhasználás jelentős részének, továbbá várható, hogy az említett szabad kapacitás emelkedni fog a kínai termékeknek az indiai piacon való növekvő jelenléte miatt, és így az export ösztönzése tovább erősödik majd.
(69)
A Bizottság e tekintetben megjegyzi, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártó 2013-ban lemondott exportorientált egység státuszáról, mivel tervei szerint növelni fogja értékesítési volumenét a belföldi piacon. Ezeket az értékesítéseket súlyosan korlátozzák az EOU-rendszer feltételei. A vállalat megerősítette, hogy a kínai import növekvő mértéke ellenére nem tapasztalt jelentős nyomást a kínai versenytársak részéről a technikai minőségű szulfanilsav tekintetében (amely termékben a Kokan főképp érdekelt), továbbá, hogy értékelése alapján az indiai piacnak jók a fejlődési kilátásai. Ezért nincs ok feltételezni, hogy az indiai gyártók szabad kapacitása az indiai piacra gyakorolt állítólagos kínai nyomás miatt átirányítódik az uniós piac felé.
(70)
A becslések szerinti indiai szabad kapacitás ellenére a dömping megismétlődése nem tűnik valószínűnek, tekintettel arra, hogy sem az Unióba, sem a harmadik országokba irányuló exportokat nem dömpingelték.
(71)
A vizsgálat nem mutatta ki, hogy az együttműködő exportáló gyártó eltérő árazási magatartást tanúsított volna a harmadik országokban történő értékesítés során, mint az Unióba irányuló exportértékesítések alkalmával. A harmadik országokba irányuló, jelentős mennyiséget érintő kivitel árai olyan szintet mutattak, amely megfelel az uniós gazdasági ágazat független vevőkkel szemben alkalmazott eladási árainak.
(72)
A nyilvánosságra hozatalt követő beadványában a kérelmező új statisztikai adatokat nyújtott be, amelyek alapján azt állította, hogy a Törökországba irányuló indiai exportokat dömpingelték.
(73)
A Bizottság vizsgálatai során hasonló mennyiséget érintő, Törökországba irányuló indiai exportokat azonosított, amelyeket hozzá tudott rendelni az együttműködő exportáló gyártóhoz. Így a Bizottság számításait mind a termékösszetétel, mind pedig az árszint tekintetében pontosabb és részletesebb adatokra tudta alapozni. A Bizottság megerősíti, hogy az exportált mennyiség nem volt dömpingelt.
3.4. Következtetés a dömping folytatódásának megismétlődéséről
(74)
Kína tekintetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, mivel nem került sor együttműködésre, és így nem állnak rendelkezésre vállalatspecifikus adatok a kínai szabad kapacitás, valamint a harmadik országokban tanúsított árazási magatartás tekintetében.
(75)
Tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló tények Kína esetében jelentős mértékű szabad kapacitásra, valamint a harmadik országok piacán megvalósult dömpingre engednek következtetni, a dömping megismétlődése - figyelembe véve az uniós piac vonzó árszintjeit - valószínűsíthető.
(76)
India tekintetében ugyanakkor nem valószínű a dömping megismétlődése, figyelembe véve, hogy a felülvizsgálati időszak során nem került sor dömpingre, a szabad kapacitás mértéke jelentősen a kínai alatt marad, továbbá India magas exportárszinteket alkalmaz az Unió és a világ többi része vonatkozásában.
D. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(77)
A felülvizsgálati időszak során a hasonló terméket az Unióban egyetlen uniós gyártó állította elő, amely így az uniós előállítás 100 %-át képviseli, továbbá az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az említett gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
2. Uniós felhasználás
(78)
Az uniós felhasználás meghatározása a következők alapján történt:
-
a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumene,
-
a szulfanilsav uniós piacra behozott, az Eurostat felé bejelentett volumene (TARIC-szint).
(79)
Tekintettel arra a tényre, hogy az uniós gazdasági ágazatot csupán egy gyártó alkotja, és az Egyesült Államokban csak egyetlen exportáló gyártó van, a bizalmas üzleti információk védelme érdekében az információkat az alábbi táblázatokban indexált formában kell ismertetni.
1. táblázat
Felhasználás az uniós piacon
Mennyiség (indexálva)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Uniós felhasználás (2010=100)
100
106
106
114
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(80)
A vizsgálat kimutatta, hogy a szulfanilsav piaca fokozatosan bővült a figyelembe vett időszak során, és a felülvizsgálati időszak végére 14 %-kal emelkedett.
3. Az érintett országokból érkező behozatal
a) Behozatali volumen és piaci részesedés
2. táblázat
Az érintett országokból érkező behozatal
Importvolumen (indexálva)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
100
77
14
1
India
100
422
187
52
Az érintett országok összesen
100
110
30
6
Forrás: Eurostat.
2a. táblázat
Az érintett országokból érkező behozatal
Importvolumen (tartományok) (15)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
650-1 000
500-800
90-250
10-60
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Az érintett országok összesen
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Forrás: Eurostat.
3. táblázat
Az érintett országok piaci részesedése
Piaci részesedés (indexálva)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A kínai behozatal piaci részesedése
100
73
13
1
Az Indiából származó behozatal piaci részesedése
100
397
177
46
Az érintett országok összesen
100
103
28
5
(81)
Ha külön-külön vizsgálják az országokat, a Kínából származó behozatal mennyisége 99 %-kal csökkent 2010 és a felülvizsgálati időszak között, Kína piaci részesedése pedig 99 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban.
(82)
Az Indiából származó behozatal volumene 48 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a piaci részesedése pedig 54 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban.
(83)
Az érintett országokból származó szulfanilsav behozatalának összesített volumene 94 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, és igen alacsony szintre esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. Hasonlóképpen, az érintett országokból származó szulfanilsav behozatalának piaci részesedése 95 %-kal zsugorodott a figyelembe vett időszak során, és igen alacsony szintre esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt.
b) Importárak
4. táblázat
Az érintett országokból származó szulfanilsav-behozatalok átlagárai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kínai importár - indexálva (2010=100)
100
92
104
164
Indiai importár - indexálva (2010=100)
100
79
84
92
Az érintett országok átlagos importárai - indexálva (2010=100)
100
93
104
126
Forrás: Eurostat.
4a. táblázat
Az érintett országokból származó szulfanilsav-behozatalok átlagárai
Ártartományok (16)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kínai importár
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Indiai importár
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Az érintett országok átlagos importárai
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Forrás: Eurostat.
(84)
A Kínából származó szulfanilsav átlagos importára 2011-ben enyhe mértékben, 8 %-kal csökkent, majd ezt követően növekvő tendenciát mutatott egy igen meredek, a felülvizsgálati időszakra eső, 64 %-os emelkedéssel.
(85)
Az Indiából származó érintett termék átlagárai is csökkentek 2011-ben (21 %-kal), majd azt követően fokozatosan emelkedtek, azonban továbbra is 8 %-kal a 2010-es árszint alatt maradtak.
c) Az áralákínálás és az áron aluli értékesítés
(86)
Mivel a kínai exportáló gyártók kis mennyiségeket értékesítettek, továbbá nem állt rendelkezésre információ az importált termékek összetételéről, nem lehetett érdemi számításokat végezni az áralákínálás és áron aluli értékesítés tekintetében. A (39) preambulumbekezdésben foglalt, a kínai behozatalra vonatkozó Eurostat-adatokon alapuló feltételezés szerint a felülvizsgálati időszak tekintetében nem állapítottak meg áralákínálást vagy áron aluli értékesítést.
(87)
Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott, a (64) preambulumbekezdésben ismertetett importstatisztikák alapján a Kínából származó tisztított minőségű szulfanilsav indiai piacon alkalmazott árai, kiigazítva az érintett termékre vonatkozó 6,5 %-os uniós importvám és a 2 %-os behozatal utáni költségek (vámkezelési költségek) tekintetében, 5 %-15 % közötti áralákínálást és áron aluli értékesítést jelentenek az uniós gazdasági ágazat eladási áraihoz képest.
(88)
India esetében nem állapítottak meg alákínálást és áron aluli értékesítést. Tekintettel arra, hogy a számítás alapjául az egyetlen együttműködő exportáló gyártó értékesítési adatai szolgálnak, a pontos számadatokat az üzleti titok védelme érdekében nem lehet nyilvánosságra hozni. Az alákínálás és az áron aluli értékesítés mértékét - 20 % és - 40 % között állapították meg.
(89)
A nyilvánosságra hozatalt és az uniós gyártó észrevételeit követően a Bizottság az Eurostat adatai alapján kiszámította az áralákínálást és az áron aluli értékesítést az indiai import fennmaradó része tekintetében. A kapott számok alapján az említett importok vonatkozásában nem állapítottak meg áralákínálást és áron aluli értékesítést. Ezért megerősítették a (88) preambulumbekezdésben megállapított következtetéseket. Továbbá összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített, illetőleg az indiai exportőrök által értékesített érintett terméknek a világ többi része felé alkalmazott árait. Az említett összehasonlítás nem utalt áralákínálásra vagy áron aluli értékesítésre.
(90)
Emellett az uniós gyártó újabb számításokat bocsátott rendelkezésre, amelyek arról tanúskodtak, hogy az indiai importok és az uniós gyártó értékesítéseinek átlagos árszintje 2012-ben csupán jelentéktelen mértékben tért el. Ez a számítás a Bizottság számára azonban nem volt elfogadható, mivel nem vette figyelembe azt a tényt, hogy az indiai import döntően technikai minőségű szulfanilsavból állt, míg az uniós gyártó kizárólag tisztított minőségű szulfanilsavat értékesített, amely nagyjából 20 %-kal drágább.
4. EGYÉB HARMADIK ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
(91)
Három elhanyagolható ügylet kivételével (2010-ben és 2011-ben Svájcból és 2012-ben Malajziából) a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó, szulfanilsavra vonatkozó valamennyi behozatal az Egyesült Államokból érkezett.
5. táblázat
Az egyéb harmadik országokból származó, szulfanilsavra vonatkozó behozatalok (USA)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az USA-ból származó behozatal volumene (indexálva)
100
267
253
299
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése (indexálva)
100
180
171
188
Az USA-ból származó behozatal átlagos árai (indexálva)
100
95
101
102
Forrás: Eurostat.
(92)
Az USA-ból származó szulfanilsav-behozatal volumene és piaci részesedése egyaránt jelentősen, 199 %-kal, illetőleg 88 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Minthogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt ugyanebben az időszakban, az USA-ból származó behozatal szerezte meg a piacot, amelyet a kínai és indiai exportőrök elveszítettek.
(93)
Az USA-ból származó behozatal árszínvonala a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt, és az uniós gyártókéval azonos tartományon belül volt. A felülvizsgálati időszak alatt az USA-ból származó import nem vezetett áralákínáláshoz.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(94)
A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(95)
A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az egyedüli uniós gyártóra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
6. táblázat
Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Előállítás tonnában (indexálva)
100
87
99
107
Kapacitás tonnában (indexálva)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás (indexálva)
100
87
99
107
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(96)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 7 %-kal volt magasabb a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. Az uniós gazdasági ágazat kapacitása változatlan maradt a figyelembe vett időszak során, és ennek következtében a kapacitáskihasználás a termeléssel párhuzamosan változott, és 7 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszakban.
(97)
Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszak alatt a 2011. év kivételével továbbra is kielégítő volt, és optimális szintet ért el a felülvizsgálati időszak során.
(98)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során csak a felülvizsgálati időszak alatt ért el optimális szintet, ami azt mutatja, hogy az élénkülés csak a közelmúlt fejleménye és elég törékeny.
(99)
Ez az észrevétel a Bizottság értékelése szerint nem változtat a (97) preambulumbekezdés következtetésein, amelyek egyébként sem mondanak ellent az uniós gazdasági ágazat észrevételeinek.
5.2. Zárókészletek
7. táblázat
Zárókészletek volumene
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek tonnában (indexálva)
100
576
328
171
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(100)
Az uniós gazdasági ágazat év végi készletszintje ugrásszerűen megnövekedett 2011-ben, majd azt követően csökkenő tendenciát mutatott, de 71 %-kal még így is túllépte a 2010-es szintet a felülvizsgálati időszakban. Mindenesetre a felülvizsgálati időszak alatti termelési volumen alapján a zárókészlet szintje kevesebb, mint egy gyártási hónapnak felel meg.
5.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
8. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési mennyiség tonnában (indexálva)
100
70
97
104
Piaci részesedés %-ban (indexálva)
100
66
92
92
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(101)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 4 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak kezdetéhez képest. A 2011-es rendkívüli mélypontot folyamatos emelkedés követte.
(102)
A piaci részesedés tekintetében az uniós gazdasági ágazat teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabilnak tekinthető 2011 kivételével, amikor az eladások visszaeséséhez hasonlóan az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent. A következő években az értékesítés és a piaci részesedés növekvő tendenciát mutatott. Annak ellenére, hogy az uniós gyártó piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is kevéssel a 2010-es szint alatt maradt, említést érdemel, hogy az uniós gazdasági ágazatnak még így is sikerült kivennie részét az uniós felhasználás növekedéséből, és jelentős piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon a figyelembe vett időszak egészében.
(103)
A nyilvánosságra hozatalt követő beadványában az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy piaci részesedése igen bizonytalan annak köszönhetően, hogy a szulfanilsav árvezérelt árucikk, és példaként 2011-re hivatkozott, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése erősen visszaesett.
(104)
E tekintetben ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 2011-ben tapasztalt visszaesése egybeesett az uniós gyártó által az akkori piaci tendenciákkal szembemenve alkalmazott áremeléssel. A vizsgálat ugyanis kimutatta, hogy 2011-ben az importárak nagyságrendileg 5 %-20 % közötti visszaesést mutattak függetlenül attól, hogy az import mely országból származott. Megjegyzendő továbbá, hogy a rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján elsősorban az Egyesült Államok vette át az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedést.
5.4. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
9. táblázat
Eladási árak
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos eladási ár - EUR/tonna (indexálva)
100
109
108
112
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(105)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott eladási árai a figyelembe vett időszakban 12 %-kal emelkedtek, ami a fő nyersanyag (anilin) megnövekedett költségeinek áthárítására vezethető vissza.
5.5. Foglalkoztatás és termelékenység
10. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (indexálva)
100
100
117
117
Munkatermelékenység (indexálva)
100
88
85
91
Átlagos munkaerőköltség (indexálva)
100
105
102
116
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(106)
A foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 17 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt. Az átlagos munkaerőköltség növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban, és 2010-hez képest 16 %-kal emelkedett a felülvizsgálati időszak során. Mivel a termelés - amint azt a (96) preambulumbekezdés mutatja - csak 7 %-kal emelkedett, a munkatermelékenység 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
5.6. Nyereségesség
11. táblázat
Nyereségesség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség (indexálva)
100
96
20
65
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(107)
Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termékre vonatkozó nyereségessége csökkent a figyelembe vett időszakban, és valamivel alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat által optimálisnak tartott szintnél, ugyanakkor fontos megjegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során végig pozitív maradt.
(108)
A nyereségesség csökkenése főként annak köszönhető, hogy - 2010 és a felülvizsgálati időszak között közel 20 %-kal - növekedett az átlagos előállítási költség, amit nem tudott teljes mértékben ellensúlyozni az eladási áraknak a (105) preambulumbekezdésben említett 12 %-os emelkedése.
5.7. Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
12. táblázat
Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Éves beruházások (indexálva)
-
100
133
57
Beruházás megtérülése (indexálva)
100
86
30
103
Pénzforgalom (indexálva)
100
116
68
82
(109)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott beruházást eszközölni 2010-ben. Ezt követően a szulfanilsavra vonatkozó üzleti beruházások 2011-től a felülvizsgálati időszak végéig 43 %-kal estek vissza; abszolút értelemben vett összegük alacsonynak tekinthető, és főleg a karbantartási tevékenységekkel álltak összefüggésben. Ezek a megállapítások összhangban vannak a beruházások megtérülésével és a felülvizsgálati időszak alatti alacsony nyereségességgel.
(110)
A beruházások megtérülése 2011-ben és 2012-ben szorosan követte a nyereségesség tendenciáját. A beruházások megtérülése javult a felülvizsgálati időszak alatt, és a nyereségesség 2012 és a felülvizsgálati időszak közötti növekedésének köszönhetően elérte a 2010-es szintet (lásd a 11. táblázatot).
(111)
A pénzforgalom a figyelembe vett időszak során ingadozó tendenciát mutatott, de pozitív maradt, a felülvizsgálati időszak során ugyanakkor 18 %-kal csökkent az 2010-es szinthez képest. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak tekintetében nem számolt be a tőkebevonást érintő nehézségekről.
5.8. A dömping nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás
(112)
Amint azt a (41) és az (57)-(60) preambulumbekezdés megállapítja, a felülvizsgálati időszak alatt nem állapítottak meg dömpinget az érintett országokból származó behozatalok esetében.
(113)
Figyelembe véve, hogy a Kínából és Indiából származó behozatalt nem dömpingelték, valamint hogy nőtt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene, árai és a kapacitáskihasználása, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések sikeresek voltak, és hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte a figyelembe vett időszak során korábban előforduló dömping hatásait. Egyes - például a nyereségességet és a piaci részesedést érintő - kármutatók némileg csökkentek ugyan a felülvizsgálati időszak alatt, ez azonban nem tulajdonítható az érintett országokból származó behozatalnak, hiszen azok szintje az említett időszakban nagyon alacsony volt. Mindenesetre a negatív tendenciát mutató kármutatók továbbra is arra engednek következtetni, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete fenntartható.
5.9. Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége
(114)
Az uniós gazdasági ágazat csupán elhanyagolható mennyiségeket exportált 2012-ben és a felülvizsgálati időszakban, ami arra engedett következtetni, hogy a kivitel nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(115)
Annak ellenére, hogy a Kínából és Indiából származó érintett termék tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt megállapított átlagos árszintek, valamint ezek összehasonlítása a korábbi évekkel csak korlátozottan megbízható az alacsony volumenű behozatal miatt, a vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából és Indiából származó érintett termék nem dömpingelt áron érkezett az Unióba.
(116)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt, és a korábban az érintett országokra jutó mennyiség helyére az USA-ból származó behozatal lépett az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló áron. Az uniós gazdasági ágazat növelni tudta értékesítési volumenét és átlagos eladási árait, továbbá közel optimális kapacitáskihasználást tudott elérni.
(117)
A piaci részesedés és az unió gazdasági ágazat jövedelmezőségének mérsékelt csökkenése nem tulajdonítható a kínai és indiai behozatalnak a (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.
(118)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár.
(119)
Jóllehet, az uniós gazdasági ágazat tett néhány a kár meghatározására vonatkozó észrevételt, amelyekkel a (89)-(90), (98)-(99) és (103)-(104) preambulumbekezdések foglalkoztak, a jelentős kár elmaradására vonatkozó végső következtetéssel, különösen a felülvizsgálati időszak vonatkozásában, egyetértett.
7. A kár megismétlődésének valószínűsége
(120)
A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés kapcsán fontos rámutatni, hogy az uniós gazdasági ágazat optimális kapacitáskihasználás mellett - amely megvalósult a felülvizsgálati időszak során - nem volt képes a teljes uniós felhasználás kielégítésére, és ennek következtében az uniós felhasználás jelentős részét importból kellett fedezni.
(121)
Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat csupán tisztított szulfanilsavat állít elő, ami azt jelenti, hogy azok a felhasználók, amelyek gyártási tevékenységükhöz a technikai minőségű szulfanilsavat részesítik előnyben, rá vannak utalva a behozatalra.
(122)
Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó volt a számos hosszú távú vevő számára végzett értékesítések miatt. A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes felhasználók megkövetelték, hogy a szulfanilsav szállítói szigorú és költséges tanúsítási/hitelesítési eljárásnak vessék alá magukat, ami megnehezíti az egyik szállítóról a másikra való áttérést.
(123)
E kontextusban vizsgáljuk az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban annak valószínűségét, hogy a kár megismétlődik az intézkedések hatályvesztése esetén.
7.1. Kína
(124)
Mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, a Kína tekintetében tett megállapítások az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeken és különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmen alapulnak.
(125)
A (63) és (75) preambulumbekezdés megállapította, hogy a kínai gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek a szulfanilsav-termelés terén, és a dömping megismétlődése valószínűnek tekinthető.
(126)
Ezenfelül, amint azt a (64) és a (87) preambulumbekezdés jelzi, a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy Kína a közelmúltban nagyobb mennyiségű szulfanilsavat adott el India számára az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron.
(127)
Végezetül az indiai piacra behozott kínai import kapcsán megszerzett statisztikák a (64) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint azt jelezhetik, hogy Kína döntően a tisztított minőségű szulfanilsav értékesítésében érdekelt, ami, amennyiben az értékesítés az uniós piacra irányul, közvetlen versenyt idézne elő az uniós gyártó értékesítéseivel.
(128)
Az említett tényezők együttesen azt jelzik, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Kína rövid időn belül jelentős mennyiségű szulfanilsavat exportálhatna dömpingelt áron az uniós piacra anélkül, hogy átirányítaná a más piacokat érintő értékesítéseit. Az uniós piac az árak tekintetében vonzó, és lehetővé tenné a kínai exportőrök számára, hogy méretgazdaságosságra tegyenek szert a termelés növelése által. Amennyiben ez a helyzet állna elő, az uniós gazdasági ágazat eladásai és eladási árai azonnal csökkennének, ami kihatna a kapacitáskihasználtságra és a nyereségességre. Az említett kármutatók romlása gyorsan véget vetne az uniós gazdasági ágazat élénkülésének és jelentős kárt idézne elő.
7.2. India
(129)
India tekintetében a (76) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint nem áll fenn a dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén. E megállapítás fényében nincs szükség a kár megismétlődésének elemzésére.
8. A kár megismétlődésével kapcsolatos következtetések
(130)
A vizsgálatnak a fenti preambulumbekezdésekben ismertetett eredményeire tekintettel valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése jelentősen megnövelné a Kínából származó, alacsony árú export mértékét, ami negatívan befolyásolná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi és gazdasági teljesítményét, továbbá a kár megismétlődéséhez vezetne.
(131)
A kár megismétlődésének valószínűségét India tekintetében nem elemezték, mivel az Indiából származó dömpingelt behozatal megismétlődésére vonatkozó vizsgálat negatív eredménnyel zárult.
E. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(132)
Az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a dömping megismétlődése nem valószínű. Ezért nincs szükség az uniós érdekekkel kapcsolatos megállapításokra.
(133)
Kína esetében az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy az intézkedések fenntartása összességében véve ellentétes lenne-e az Unió érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - értékelésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(134)
A (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az intézkedések sikeresnek bizonyultak, és lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megerősítse pozícióját. A (130) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy a Kínával szemben hozott dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kína elleni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára.
3. A felhasználók érdeke
(135)
Minden ismert felhasználót tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. A Bizottság kérdőívét négy esetben teljesen, három esetben pedig részlegesen töltötték ki, illetőleg észrevételezték a szulfanilsav felhasználói. Az így kapott adatok alapján megállapították, hogy az érintett termék költségeinek a feldolgozott termékek előállítási költségeire gyakorolt hatásai a feldolgozott termékek típusától függően jelentős eltérést mutatnak a felhasználók között.
(136)
Számos felhasználó (gyógyszeripari termékek és speciális festék gyártói) elismerte, hogy a szulfanilsavnak csak alárendelt szerepe van az előállítási költségek között, és ezért úgy véli, hogy az intézkedések gyakorlatilag nincsenek hatással az előállítási költségekre/árakra.
(137)
Más felhasználók (cement adalékanyagok és optikai fehérítők gyártói) számára ugyanakkor a szulfanilsav a feldogozott termékek előállítási költségeinek 4 %-12 %-át teszi ki. Ezek a felhasználók is veszteségről számoltak be a felülvizsgálati időszak során, és azt állították, hogy a jelenleg hatályban lévő vámok részben felelősek nehéz helyzetükért.
(138)
Ezen állítás tekintetében megjegyzendő, hogy a Kínából származó behozatal mértéke gyakorlatilag elenyésző volt a felülvizsgálati időszak alatt, ezért a Kínával szemben a tisztességes uniós piaci árszint biztosítására alkalmazott vámok nem eredményeztek többletköltséget a felhasználók számára a figyelembe vett időszak során, és így nem indokolhatják a felhasználók által tapasztalt nehézségeket. A hasonló termék árnövekedését a figyelembe vett időszak alatt az eredményezte, hogy a legfontosabb nyersanyag árának emelkedése a (105) és (108) preambulumbekezdésében jelzettek szerint növelte az előállítási költségeket. Az Indiából származó szulfanilsav behozatalára jelenleg hatályban lévő vámok e rendelet által javasolt eltörlése azonnal megkönnyítené a versenyképes árakon való hozzáférést egy további szulfanilsav-forráshoz az uniós piacon, és ezáltal a felhasználók érdekeit is szolgálná. Ebből következően úgy kell tekinteni, hogy az intézkedések fenntartása Kína tekintetében nem okoz indokolatlan nehézségeket a felhasználók számára a jövőben.
4. Az importőrök érdeke
(139)
Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Az érintett termék egyik importőre csak részben válaszolt a kérdőívre, és azt állította, hogy a szulfanilsav nem játszik fontos szerepet tevékenységében. Más importőrök nem válaszoltak a kérdőívre, és nem nyújtottak be írásbeli beadványt, illetőleg észrevételt. Abból, hogy az importőrök nem voltak készek együttműködni, azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó behozatallal szemben érvényesített intézkedések fenntartása nem mond ellent érdekeiknek.
5. Következtetés
(140)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szólt uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínával szemben alkalmazott dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
F. A KÍNÁVAL SZEMBENI DÖMPINGELLENE INTÉZKEDÉSEK FENNTARTÁSA, VALAMINT AZ INDIÁVAL SZEMBENI DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MEGSZÜNTETÉSE
(141)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján helyénvalónak ítélték meg a Kínából származó szulfanilsav behozatalára kivetett meglévő dömpingellenes vámok fenntartását, és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára kivetett meglévő dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezését. Az érdekelt feleknek lehetőségében állt továbbá, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(142)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó szulfanilsavra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, és az Indiából származó szulfanilsavra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni. A Kokan szulfanilsav-behozatalára vonatkozó kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló jelenleg hatályos bizottsági határozatot szintén hatályon kívül kell helyezni.
(143)
Figyelembe véve, hogy az uniós gazdasági ágazat élénkülése a közelmúlt fejleménye, a Bizottság - az uniós gyártó erre irányuló kérésének esetén - nyomon követi az érintett termék behozatalát. A figyelemmel kísérés időszaka az e rendelet kihirdetését követő két évre korlátozódik.
(144)
Az e rendeletben Kínával szemben meghatározott intézkedések fenntartása és az Indiával szemben meghatározott intézkedések hatályon kívül helyezése összhangban áll az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2921420060) alá besorolt szulfanilsav behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett termékek vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Végleges vám (%)
Kínai Népköztársaság
33,7
(3) A jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2921420060) alá tartozó, Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezik, és az említett behozatalra vonatkozó eljárásokat megszüntetik.
(4) A Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India) vállalkozástól származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó jelenleg hatályos kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/37/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyezik.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.