KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 18. december 2013
om statsstøtte SA.33229 (2012/C) - (ex 2011/N) - Omstrukturering af NLB - Slovenien som Slovenien agter at yde til Nova Ljubljanska banka d.d.
(meddelt under nummer C(2013) 9632)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2014/535/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Den 14. januar 2011 anmeldte de slovenske myndigheder en statslig kapitaltilførsel til Nova Ljubljanska banka d.d. (»NLB d.d.«) på 250 mio. EUR.
(2)
Ved afgørelse af 7. marts 2011 (2) (»afgørelsen om den første redningsstøtte«) godkendte Europa-Kommissionen den første rekapitaliseringsstøtte til NLB d.d. i en periode på seks måneder på betingelse af, at der blev fremlagt en omstruktureringsplan.
(3)
Den 22. juli 2011 indsendte de slovenske myndigheder en omstruktureringsplan. Planen blev opdateret den 6. september 2011 og den 26. marts 2012.
(4)
Den 16. maj 2012 meddelte de slovenske myndigheder Kommissionen, at de havde til hensigt at foretage en ny kapitaltilførsel til NLB d.d.. Foranstaltningen blev anmeldt den 6. juni 2012.
(5)
Ved afgørelse af 2. juli 2012 (»afgørelsen om den anden redningsstøtte og om indledning af procedure«) godkendte Kommissionen den anden rekapitalisering af NLB d.d. og indledte samtidig en tilbundsgående undersøgelse, da den var i tvivl om, hvorvidt NLB d.d. ville være i stand til at genoprette sin rentabilitet, og hvorvidt den omstruktureringsplan, den havde fået forelagt, indeholdt en tilstrækkelig byrdefordeling og tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(6)
Den 22. november 2012 blev afgørelsen om den anden redningsstøtte og om indledning af procedure offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med opfordring til interesserede parter til at fremsende deres bemærkninger (3). Kommissionen modtog ingen bemærkninger.
(7)
Efter afgørelsen om den anden redningsstøtte og om indledning af procedure indsendte de slovenske myndigheder den 7. januar 2013 en revideret omstruktureringsplan, hvortil der blev fremsendt en ændret version den 25. marts 2013. De slovenske myndigheder indsendte siden, i december 2013, yderligere ændringer til planen. Den version af planen, som Kommissionen modtog i december 2013, omtales i nærværende afgørelse som »omstruktureringsplanen«.
(8)
Efter anmodning fra Kommissionen fremsendte de slovenske myndigheder i perioden 2. juli 2012 til 9. december 2013 yderligere oplysninger.
(9)
Den 10. april 2013 fastslog Kommissionen inden for rammerne af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer, at der var uforholdsmæssigt store ubalancer i Sloveniens økonomi. Som led i denne procedure fik Slovenien pålæg om at gennemføre en bottom-up og top-down stresstest af de slovenske banker og en evaluering af aktivkvaliteten i den slovenske banksektor, som blev gennemført af uafhængige konsulenter. Resultaterne af stresstesten og aktivevalueringen er afspejlet i omstruktureringsplanen.
(10)
Republikken Slovenien har accepteret, at denne afgørelse af presserende grunde undtagelsesvist vedtages på engelsk.
2. BESKRIVELSE AF DEN STØTTEMODTAGENDE BANK OG ÅRSAGERNE TIL DENS PROBLEMER
(11)
NLB d.d. er sammen med sine associerede virksomheder (»NLB« eller »banken«) Sloveniens største bank- og finanskoncern. Pr. 30. september 2012 bestod koncernen af NLB d.d. og 47 banker, datterselskaber og filialer samt repræsentationskontorer i udlandet. NLB er en fremtrædende bank i Slovenien og Sydøsteuropa. Pr. 30. september 2012 tegnede NLB sig for ca. 30 % af de samlede aktiver i den slovenske banksektor, rangerede som en af de tre største banker i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Kosovo og Republika Srpska og var den sjettestørste bank i Bosnien-Hercegovina. NLB's kerneaktivitet er bankvirksomhed, men NLB udbyder også andre finansielle tjenesteydelser som f.eks. forsikring, formueforvaltning, leasing, factoring og forfaitering.
(12)
NLB er ratet Caa2, negative af Moody's og BB-, negative af Fitch. Begge ratinger blev nedjusteret i 2013. Nedjusteringen skyldtes hovedsagelig koncentrationen og den yderligere forringelse af udlånsporteføljen og bankens svage finansielle position og kapitalstilling i den aktuelle markedssituation.
(13)
I Slovenien tilbyder NLB hele viften af privat- og erhvervskundeydelser, dog med fokus på privatkundesegmentet. NLB er også aktiv inden for private banking, corporate banking og investment banking.
(14)
Pr. 30. juni 2013 havde NLB følgende kapitalstruktur: Republikken Slovenien havde 77,51 % af NLB's aktier, Kapitalska družba, d.d. havde 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % og Poteza borzno posredniška družba, d.d. (under konkursbehandling) 2,24 %.
(15)
Pr. 31. december 2012 udgjorde NLB's samlede aktiver 14,3 mia. EUR og de samlede indlån ca. 9,1 mia. EUR, heraf 6,5 mia. EUR fra private, 2 mia. EUR fra erhvervskunder og 0,6 mia. EUR fra staten. NLB havde desuden gældsinstrumenter for en værdi på 112 mio. EUR i omløb. Pr. same dato udgjorde NLB's samlede udlån til andre end banker ca. 9,5 mia. EUR. Indlånsunderskuddet - dvs. forholdet mellem udlån og indlån - lå på 104 % (mod 105 % i 2011 og 127 % i 2010).
(16)
Hovedårsagen til NLB's problemer skal findes i stigningen i misligholdte lån, der steg fra 0,6 mia. EUR i 2008 (3,8 % af den samlede udlånsmasse) til 3,7 mia. EUR i december 2012 (28,2 % af udlånsmassen). Denne udvikling fandt sted i en situation, hvor NLB's kapitaloverdækning var under konstant pres på grund af aktivporteføljens forringede kvalitet, skærpede kapitalkrav fra myndighederne og også fra investorernes side samt vanskeligere adgang til kapital og lånefinansiering, især fra andre banker og finansmarkederne.
(17)
Før finanskrisen satte ind i 2008, blev NLB's vækststrategi understøttet af positive økonomiske vilkår. I årene mellem 2002 og 2009 havde NLB en årlig stigning i nettoudlån på 15 % og i indlån på 8 %. Det var især långivningen til erhvervslivet, der var årsagen til den høje vækst.
(18)
Derudover voksede NLB sig også større gennem opkøb af flere bankselskaber i Sydøsteuropa og gennem organisk vækst og oprettelse af nye selskaber inden for leasing, factoring/forfaitering, livsforsikring/pensionsfonde og formueforvaltning.
(19)
Tabel 1 viser udviklingen i NLB's aktiver i Slovenien og Sydøsteuropa i perioden 31. december 2006 til 30. september 2012.
Tabel 1
NLB's samlede aktiver (og markedsandele)
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
NLB-koncernens samlede aktiver (i mio. EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovenien
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosnien-Hercegovina - Føderationen
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosnien-Hercegovina - Republika Srpska
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Montenegro
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosovo
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Makedonien
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Serbien
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
NLB havde overskud i årene 2003-2008, men har siden 2009 kørt med underskud efter skat. Underskuddet beløb sig til 87 mio. EUR i 2009, 202 mio. EUR i 2010, 239 mio. EUR i 2011 og 273,5 mio. EUR i 2012. I første halvår 2013 udviste NLB's regnskaber et underskud efter skat på 91,2 mio. EUR. Forringelsen af udlånsporteføljen startede i 2009. De misligholdte lån steg fra en andel på 3,8 % i 2008 til 28,2 % i december 2012.
(21)
Pr. 30. juni 2013 udgjorde NLB's lovpligtige kapital 1 074,3 mio. EUR. Kernekapitalprocenten (tier 1) lå på 8,5 %, jf. kravet i EU's kapitalkravsforordning (4).
(22)
Den 4. december 2013 viste aktivevalueringen og stresstesten, at NLB i det negative scenarie havde et kapitalunderskud på 1,8 mia. EUR (5).
3. STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(23)
NLB har hidtil modtaget følgende statsstøtte:
i)
første kapitaltilførsel på 250 mio. EUR, midlertidigt godkendt i afgørelsen om den første redningsstøtte af 7. marts 2011
ii)
anden kapitaltilførsel på 382,9 mio. EUR, midlertidigt godkendt i afgørelsen om den anden redningsstøtte og indledning af procedure af 2. juli 2012.
(24)
Udover disse to kapitaltilførsler agter Slovenien at iværksætte yderligere to foranstaltninger for NLB:
iii)
en tredje kapitaltilførsel på 1,558 mia. EUR og
iv)
en overførsel af værdiforringede aktiver bestående af misligholdte lån (med en samlet pålydende værdi på 2,3 mia. EUR) og kapitalinteresser (med en markedsværdi på 94 mio. EUR) til det statslige afviklingsselskab.
3.1. FØRSTE REKAPITALISERING AF NLB
(25)
I 2009 og 2010 fik NLB efter adskillige år med overskud et underskud, der primært skyldtes forværringen af det økonomiske klima. En svag økonomisk vækst og stigende ledighed fik efterspørgslen efter lån til at falde og førte til en stigning i antallet af misligholdte lån. NLB's kernekapitalprocent efter EU's kapitalkravsforordning faldt fra 6,9 % i 2009 til 6 % i 2010. I juli 2010 opfordrede den slovenske centralbank NLB til at styrke sin kapitalposition. NLB besluttede derfor at rejse mere kapital.
(26)
NLB skulle ifølge planerne øge sin egenkapital med 250 mio. EUR, svarende til 1,6 % af de risikovægtede aktiver, gennem en offentlig aktieemission. Kapitalforøgelsen fandt sted i to etaper. I den første etape blev aktierne udbudt til tegning til de eksisterende aktionærer (der blev tegnet i alt 89,2 mio. EUR, og staten udnyttede sin fortegningsret fuldt ud). I anden etape blev de resterende aktier udbudt til offentligheden. På grund af manglende interesse hos offentligheden blev alle de resterende aktier dog i sidste instans tegnet af den slovenske stat.
(27)
Denne første rekapitalisering blev godkendt af Kommissionen den 7. marts 2011 som midlertidig redningsstøtte ved afgørelsen om den første redningsstøtte. Kommissionen anførte, at den ville se nærmere på byrdefordelingsaspektet ved vurderingen af den omstruktureringsplan, som Slovenien havde forpligtet sig til at indsende (6).
3.2. ANDEN REKAPITALISERING AF NLB
(28)
I maj 2011 forlangte den slovenske centralbank en yderligere styrkelse af NLB's kapitalposition.
(29)
Da det ikke var muligt at finde private investorer, indskød Slovenien 382,9 mio. EUR i NLB i form af betinget konvertible obligationer (»CoCo-obligationer«), som opfyldte kernekapitalkriterierne efter de gældende forordninger. NLB konverterede CoCo-obligationerne til egne ordinære aktier i marts 2013 i overensstemmelse med klausulerne i aftalen om CoCo-obligationerne.
(30)
Denne anden kapitaltilførsel blev godkendt af Kommissionen ved afgørelsen om den anden redningsstøtte og indledning af procedure (7).
3.3. TREDJE REKAPITALISERING AF NLB
(31)
Ifølge resultaterne af aktivevalueringen og stresstesten og indholdet af omstruktureringsplanen, herunder afhændelsen af aktiver og overførslen af en række værdiforringede aktiver til det statslige afviklingsselskab, har NLB et kapitalunderskud på 1,8 mia. EUR. Under hensyntagen til virkningerne af bankens anvendelse af den ansvarlige lånekapital (som vil reducere NLB's kapitalunderskud med 250 mio. EUR), vil staten tilføre NLB yderligere 1,558 mia. EUR i form af statsobligationer og kontantindskud for at genoprette bankens rentabilitet.
3.4. OVERFØRSEL AF VÆRDIFORRINGEDE AKTIVER TIL DET STATSLIGE AFVIKLINGSSELSKAB
(32)
Den slovenske lov om stabilitet i banksektoren, der trådte i kraft i december 2012, åbner mulighed for at udstede garantier til finansiering af overførsel af urentable aktiver fra bankerne til afviklingsselskabet eller til et SPV-selskab. Den åbner også mulighed for rekapitaliseringer for at rette op på bankernes tab som følge af, at disse aktiver overføres til deres langsigtede økonomiske værdi.
(33)
I maj 2013 opstillede Slovenien et nationalt reformprogram, der tager sigte på at implementere de landespecifikke henstillinger, som EU har rettet til Slovenien. Reformprogrammet omfatter overførsel af værdiforringede aktiver fra de tre største slovenske banker, herunder NLB, til det statslige afviklingsselskab. Blandt de aktiver, der skal overføres, indgår konkursramte virksomheder, fordringer, der skal omstruktureres, lån med sikkerhed i fast ejendom, kapitalinteresser i finansielle selskaber og andre misligholdte lån.
(34)
Den 17. maj 2013 sendte Slovenien Kommissionen en foreløbig liste over de aktiver, der skal overføres fra NLB til det statslige afviklingsselskab, og som i alt beløber sig til 1,9 mia. EUR. Listen er siden blevet opdateret, og den aktivportefølje, der skal overføres, har nu en værdi på 2,2 mia. EUR (pålydende) for lånene og 94 mio. EUR (markedsværdi) for kapitalinteresserne.
4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN OG TILSAGNENE
(35)
De slovenske myndigheder har indsendt en omstruktureringsplan for omstruktureringsperioden fra 2013 og indtil den 31. december 2017.
(36)
Grundelementerne i omstruktureringsplanen er en bedre selskabsledelse og risikostyring, større fokus på bankens kernemarkeder, nedbringelse af misligholdte lån og omkostningsbesparelser. Planen indeholder økonomiske fremskrivninger for NLB frem til den 31. december 2017 i et basisscenarie, og der tages også højde for det negative scenarie, der indgik i aktivevalueringen og stresstesten.
(37)
Slovenien har afgivet en række tilsagn, som er gengivet i bilaget. Der vil blive udpeget en tilsynsførende administrator, der skal sikre, at tilsagnene overholdes. Den pågældende skal varetage denne opgave i hele omstruktureringsperioden.
4.1. GENOPRETTELSE AF LANGSIGTET RENTABILITET
(38)
For at genoprette NLB's rentabilitet må der sættes ind på to hovedområder: i) der må indføres en tidssvarende ledelsesstrukturer i NLB, der kan sikre, at de beslutninger, der træffes, er forretningsmæssigt baserede, og ii) der må foretages en gennemgribende revision af NLB's kreditpolitik og risikostyringsprocesser, navnlig i relation til kreditrisici.
(39)
De ændringer i ledelsesstrukturen, der er angivet i bilaget, vil blive gennemført senest tre måneder efter vedtagelsen af denne afgørelse, i overensstemmelse med EU-direktivet om kapitalkrav (8) og den slovenske lovgivning. De ændringer, der i forbindelse hermed vil blive foretaget i NLB's vedtægter og interne regler, tager sigte på at sikre, at NLB's direktion får alle beføjelser og det fulde ansvar for den daglige ledelse af NLB og varetager disse opgaver uafhængigt og udelukkende ud fra bankens interesser. Relationerne mellem banken og dens aktionærer, især den slovenske stat, bliver således baseret på armslængdeprincippet. I den sammenhæng har Slovenien givet tilsagn om ikke at gribe ind i udpegelsen af bestyrelsesmedlemmer og direktører på anden vis end gennem udøvelsen af sine rettigheder som aktionær efter almindelig slovensk selskabsret. To tredjedele af sæderne i NLB's bestyrelse og bestyrelsesudvalg vil blive besat med uafhængige eksperter. NLB vil indføre ordninger, der kan sikre en uafhængig og objektiv intern revision. NLB vil føre en forsigtig og sund forretningspolitik med fokus på bæredygtighed under gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger. Desuden vil NLB tage sin aflønnings- og bonuspolitik op til revision for at sikre, at den ikke tilskynder til uforholdsmæssig risikotagning, er rettet mod langsigtede bæredygtighedsmål og er gennemsigtig og i overensstemmelse med Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds retningslinjer for aflønningspolitikker og -praksisser af 10. december 2010. NLB vil frem til den 31. december 2017 lægge et loft over den samlede aflønning af alle bestyrelses- og direktionsmedlemmer og alle ansatte, der udfører særlige opgaver, i overensstemmelse med reglerne i bankmeddelelsen fra 2013 (9). Den variable årlige aflønning af direktører og medarbejdere med særlige opgaver i frontoffice-funktioner vil blive begrænset til fem månedslønninger. For medarbejdere med særlige opgaver ansat i andre funktioner vil den variable årlige aflønning blive begrænset til tre månedslønninger. Desuden vil udbetalingen af mindst 50 % af den variable løn blive udskudt over tre år. Frem til den 31. december 2017 vil denne aflønning således ikke komme op over 15 gange gennemsnitslønnen i Slovenien eller 10 gange gennemsnitslønnen i NLB, alt efter hvad der er størst.
(40)
NLB vil tage sine interne priser og risikostyringsprocesser op til en gennemgribende revision og indføre de regler og foranstaltninger, der er angivet i bilaget. Specielt vil priserne på nye lån blive anset for at være passende, hvis det nye lån bidrager til at opnå en positiv egenkapitalforrentning på mindst […] (10) % i 2014, […] % i 2015, […] % i 2016 og […] % i 2017 på hvert kundeforhold, som nærmere beskrevet i bilaget.
(41)
Der vil blive foretaget en opdeling af NLB's aktiver mellem kerneaktiver (ca. 10,6 mia. EUR) og andre aktiver (ca. 2 mia. EUR). En pulje af værdiforringede aktiver bestående af misligholdte lån (pålydende i alt 2,3 mia. EUR) og kapitalinteresser (med en markedsværdi på i alt 94 mio. EUR) vil blive overført til det statslige afviklingsselskab under overførselsordningen. NLB vil reducere sin koncernbalance fra ca. 17,9 mia. EUR i 2010 til [10-20] mia. EUR frem til 31. december 2017
(42)
Udover den statsstøtte, banken modtog i marts 2011 og juli 2012, omfatter omstruktureringsplanen en yderligere statslig kapitalindsprøjtning på 1,558 mia. EUR. Med denne tredje kapitaltilførsel vil NLB's kernekapitalprocent omgående blive bragt op på 15 %, og den vil også rette op på de forventede tab. Den vil derfor sikre, at NLB overholder de lovbestemte kapitalkrav igennem hele omstruktureringsperioden.
(43)
NLB's fremtidige forretningsstrategi har fokus på bankens kernemarkeder, som er privatkundesegmentet, små og mellemstore virksomheder og udvalgte store erhvervskunder. I overensstemmelse med denne strategi, der går ud på at koncentrere sig om kerneaktiviteterne i kerneområder, agter NLB at reducere sine kapitalinteresser i andre virksomheder kraftigt. I omstruktureringsplanen opereres der med en betydelig indskrænkning af de NLB-aktiviteter, der ikke hører ind under kernevirksomheden, med afhændelse af alle interesser inden for leasing, factoring/forfaitering og ejendomsadministration og indtil videre indstilling af ny långivning til udenlandske erhvervskunder, som heller ikke er en kerneaktivitet.
(44)
NLB vil reducere sin långivning i Slovenien (med en nedbringelse af de risikovægtede aktiver på gennemsnitligt […] % i perioden 31. december 2013 til 31. december 2017), og denne reduktion skal især ske på følgende områder: i) erhvervskunder i bygge- og anlægssektoren (hvor de risikovægtede aktiver skal nedbringes fra […] mio. EUR pr. 31. december 2013 til […] mio. EUR pr. 31. december 2017); ii) erhvervskunder i transportsektoren (fra […] mio. EUR pr. 31. december 2013 til […] mio. EUR pr. 31. december 2017; iii) engagementer i finanssektoren (fra […] mio. EUR pr. 31. december 2013 til […] mio. EUR pr. 31. december 2017).
(45)
Efter gennemførelsen af omstruktureringsplanen og i særdeleshed overførslen af de værdiforringede aktiver til det statslige afviklingsselskab vil NLB's samlede aktivsum være reduceret fra 14,5 mia. EUR pr. 31. december 2012 til [10-20] mia. EUR pr. 31. december 2017, og de risikovægtede aktiver vil være reduceret fra 11,1 mia. EUR pr. 31. december 2012 til [5-10] mia. EUR pr. 31. december 2017.
(46)
Der er fuld dækning for NLB's nuværende portefølje i den resterende løbetid. Fremover agter NLB hovedsagelig at koncentrere sig om indlån fra privatkunder, som traditionelt har været bankens fundament, men har samtidig også til hensigt at skabe et diversificeret erhvervskundeunderlag. Indlånsunderskuddet vil blive forbedret fra 105 % i 2012 til [70-80] % pr. 31. december 2017.
(47)
NLB har også planer om et gennemgribende omkostningsstyrings- og omkostningsbesparelsesprogram. NLB's driftsomkostninger på koncernniveau lå i 2012 på 368 mio. EUR. NLB vil reducere sine driftsomkostninger på koncernniveau (med undtagelse af de ekstraordinære omkostninger af ikketilbagevendende karakter i forbindelse med omstruktureringen) til [300-350] mio. EUR pr. 31. december 2014, [300-350] mio. EUR pr. 31. december 2015, [250-300] mio. EUR pr. 31. december 2016 og [200-250] mio. EUR pr. 31. december 2017.
(48)
Pr. 31. december 2017 skulle NLB ifølge planen have en egenkapitalforrentning efter skat på [5-10] %. Omstruktureringsplanens fremskrivninger for perioden 2013-2017 peger på en kernekapitalprocent på [10-20] % pr. 31. december 2017. NLB vil i 2017 få et overskud efter skat på [100-150] mio. EUR.
(49)
Endelig vil Slovenien reducere sin aktiepost i NLB […] (den »[…]« frem til […]). Hvis Slovenien ikke har indgået en bindende aftale om salg af sine aktier i NLB udover […], vil Slovenien og NLB give afhændelsesadministratoren enebeføjelse til at afhænde […], […], […], […], […] og […].
4.2. BYRDEFORDELING
(50)
Ifølge omstruktureringsplanen må NLB ikke udbetale kuponrenter og udbytte eller udlodde overskud under omstruktureringsplanens gennemførelse frem til den 31. december 2017.
(51)
Slovenien har givet tilsagn om, at NLB i omstruktureringsperioden vil undlade at foretage nogen udbetalinger på kapitalinstrumenter, medmindre banken har en juridisk forpligtelse hertil. Slovenien har også givet tilsagn om, at NLB ikke vil indfri eller tilbagekøbe papirerne uden Kommissionens forudgående godkendelse. Der kan udbetales kuponrente på kapitalinstrumenter ejet af staten, medmindre det vil udløse renteudbetalinger til andre investorer, som ellers ikke ville være obligatoriske. Tilsagnet om, at der ikke vil blive udbetalt kuponrente i omstruktureringsperioden, gælder ikke for nyemitterede instrumenter (udstedt efter Kommissionens vedtagelse af denne afgørelse), forudsat at udbetaling af kuponrente på sådanne nyemitterede instrumenter ikke afføder en juridisk forpligtelse til at udbetale kuponrente på NLB-obligationer, der allerede var udstedt på tidspunktet for denne afgørelses vedtagelse.
(52)
Allerede den første og den anden kapitaltilførsel i marts 2011 og juli 2012 førte til en kraftig udvandingseffekt i relation til NLB's aktionærer. NLB's resterende ansvarlige lånekapital udgør 250 mio. EUR. Slovenien har givet tilsagn om, at NLB før ydelse af enhver statsstøtte (altså før den tredje kapitaltilførsel og overførslen af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet) vil foretage en fuld nedskrivning af sin aktiekapital og den ansvarlige lånekapital. Staten, som før den første statslige kapitaltilførsel i marts 2011 sad på 33,1 % af aktierne, vil derefter blive eneaktionær i NLB.
(53)
Slovenien har afgivet tilsagn om at afhænde NLB's interesser i de virksomheder, der er opført under punkt 3 i bilaget, som pr. 31. december 2012 repræsenterede en samlet aktivværdi på [100-150] mio. EUR, samt interesserne i de datterselskaber uden for bankens kerneområde, der er opført under punkt 4 i bilaget, som repræsenterer en aktivværdi på i alt [950-1 000] mio. EUR pr. 31. december 2012. NLB vil også afhænde sin andel i de joint ventures, der er opført under punkt 5 i bilaget. Desuden vil NLB nedlægge […] inden […].
(54)
Hvis NLB vil tilføre kapital til et af sine datterselskaber via en kapitalindsprøjtning, skal det ske i) med et nedslag på 25 % i forhold til aktiekursen - efter justering for udvandingseffekten, baseret på almindeligt anerkendte markedsmetoder (11) - umiddelbart før annonceringen af kapitalindsprøjtningen eller ii) til den laveste af de kurser, hvortil andre aktionærer i datterselskabet medvirker til kapitaltilførslen. For unoterede virksomheder bestemmes aktiernes markedsværdi efter en egnet, almindeligt anerkendt og markedsbaseret værdiansættelsesmetode. Sker kapitalindsprøjtningen i form af hybride instrumenter, skal de have en alternativ kuponrentemekanisme og en klausul om, at der ved konvertering til egenkapital skal beregnes et nedslag på 25 % i forhold til TERP (på samme måde som ved indskud af egenkapital).
4.3. IMØDEGÅELSE AF KONKURRENCEFORDREJNINGER
(55)
For at begrænse konkurrencefordrejninger vil NLB indskrænke sine aktiviteter i Slovenien. NLB vil reducere sin balancesum fra ca. 17,9 mia. EUR i 2010 til [10-20] mia. EUR pr. 31. december 2017.
(56)
NLB's tilsagn omfatter frasalg af interesser i andre banker på strategiske markeder. NLB vil afhænde sine […] inden […]. Dette salg vil mindske NLB's indflydelse […]. Desuden vil NLB senest […] afhænde alle sine aktier i […].
(57)
NLB vil indskrænke sin långivning til bygge-, transport- og finanssektoren i Slovenien, med en reduktion af de risikovægtede aktiver i disse sektorer på gennemsnitligt […] % i perioden 31. december 2013 til 31. december 2017. NLB vil opgive den forretningsstrategi, der havde fokus på ny kreditgivning til store udenlandske erhvervskunder.
(58)
NLB vil indstille alle aktiviteter inden for leasing, factoring og forfaitering gennem afhændelse af sine slovenske og udenlandske datterselskaber.
(59)
NLB vil som nærmere beskrevet i bilaget overholde forbuddet mod at udbetale kuponrente og udbytte, afstå fra at overtage andre virksomheder og afholde sig fra en aggressiv reklame- og markedsføringspraksis.
(60)
Der er indført en kapitalforrentningsordning, hvor NLB udbetaler udbytte til sine aktionærer i 2015, 2016 og 2017 (12). I regnskabsårene 2015 og 2016 vil NLB udlodde det laveste af følgende beløb i) 50 % af den positive forskel mellem NLB's kapital og den obligatoriske basiskapital, der kræves efter EU- og slovensk lovgivning (tier 1 og 2), plus en kapitalbuffer på 100 basispoint eller ii) nettoindtægterne i det pågældende år. For regnskabsåret 2017 vil NLB udlodde det laveste af følgende beløb i) 100 % af den positive forskel mellem NLB's kapital og den obligatoriske basiskapital, der kræves efter EU- og slovensk lovgivning (tier 1 og 2), plus en kapitalbuffer på 100 basispoint eller ii) nettoindtægterne i det pågældende år. Med forbehold af de beføjelser, som den slovenske centralbank har som tilsynsmyndighed for NLB, skal udbytteudbetalingen stilles i bero, hvis den kan bringe bankens solvens i de efterfølgende år i fare.
4.4. HJÆLPEFORANSTALTNINGEN FOR DE VÆRDIFORRINGENDE AKTIVER
a) Formål
(61)
NLB vil drage fordel af en foranstaltning for værdiforringende aktiver ved en overførsel af aktiver til afviklingsselskabet. Formålet med foranstaltningen er at fjerne den usikkerhed, der hviler på de mest problematiske aktivers fremtidige værdi, og sikre, at NLB vil koncentrere sig om gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
b) Udformning og karakteristika
(62)
Slovenien har oprettet det statslige afviklingsselskab for at øge stabiliteten i banksektoren.
(63)
Afviklingsselskabets overordnede formål er at forvalte og afvikle de overtagne aktiver på forsvarlig vis med henblik på at få mest muligt ud af dem. Således bidrager afviklingsselskabet til en omstrukturering af det finansielle system, samtidig med at der bruges så få offentlige midler, som muligt, hvilket medfører så få markedsforvridninger som muligt.
(64)
Afviklingsselskabet kan overtage eller dække risikoen ved især aktiver, obligationer, derivater, rettigheder og forpligtelser i forbindelse med godkendte lån eller garantier med den dertil knyttede sikkerhedsstillelse. Den fastsatte overførselspris betales til NLB med statsgaranterede gældsinstrumenter, der udstedes af afviklingsselskabet. Aktivernes overførselsværdi vil være lig med eller lavere end deres reelle økonomiske værdi, som fastsættes af Kommissionens eksperter i overensstemmelse med statsstøttereglerne.
c) Værdiforringede aktiver og lån, der skal overføres
(65)
Følgende aktivklasser skal overføres til afviklingsselskabet:
a)
konkursramte virksomheder med sikkerhedsstillelse i fast boligejendom
b)
fordringer på engagementer i finanssektoren, der skal omstruktureres
c)
andre konkursramte virksomheder
d)
andre fordringer med sikkerhedsstillelse i fast ejendom
e)
engagementer i finanssektoren
f)
bygge- og anlægsselskaber
g)
transportselskaber
h)
andre misligholdte eksponeringer.
(66)
Den 17. maj 2013 sendte Slovenien Kommissionen en foreløbig liste over de aktiver, der skal overføres fra NLB til det statslige afviklingsselskab, og som i alt beløber sig til 1,9 mia. EUR. Listen er siden blevet opdateret. Porteføljen består nu af lån til en pålydende værdi på 2,3 mia. EUR og kapitalinteresser med en markedsværdi på 94 mio. EUR.
(67)
NLB's risikovægtede aktiver vil efter overførslen være reduceret med 1,4 mia. EUR og omfatter en samlet reduktion af kapitalunderskuddet med 112 mio. EUR. Disse beløb er meddelt i listen over aktiver, der skal overføres til statens afviklingsselskab, som blev sendt til Kommissionen den 14. november 2013.
d) Metode til beregning af overførselsværdien
(68)
Overførselsværdien er indledningsvis fastsat af Sloveniens centralbank i overensstemmelse med metoden, der er fastsat i lovgivningen om oprettelse af statens afviklingsselskab. Metoden tager udgangspunkt i en vurdering af nettonutidsværdien af de fremtidige pengestrømme. For de store eksponeringer er der foretaget en særskilt vurdering af de fremtidige pengestrømme, mens der for de mindre eksponeringer er anvendt en mere enkel tilgang, hvor der er taget udgangspunkt i sandsynligheden for mislighold af lånene og tab i forbindelse hermed. Samtidig er de forventede tab i stresstestens basisscenarie brugt som udgangspunkt til beregning af overførselsværdien. Denne metode blev godkendt af en særlig gruppe bestående af de slovenske myndigheder med Kommissionen, ECB og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed som observatører.
(69)
For så vidt angår konkursramte virksomheder og misligholdte lån, blev de fremtidige pengestrømme fastlagt på basis af markedsværdien af sikkerhedsstillelsen og garantierne. For at fastsætte værdien af sikkerhedsstillelsen er der brugt rapporter fra uafhængige eksperter, som er udarbejdet over de seneste 12 måneder.
(70)
Nettonutidsværdien af de fremtidige pengestrømme blev derefter beregnet ved at anvende en risikofri rente.
e) Overførselsværdien
(71)
Slovenien har fastsat overførselsværdien af NLB's aktiver til 617 mio. EUR for lån (hvilket svarer til 27 % af deres bogførte bruttoværdi) og på 94 mio. EUR for kapitalinteresser. Slovenien har givet tilsagn om, at overførselsværdien af de aktiver, der overføres til det statslige afviklingsselskab, vil være lig med eller lavere end deres reelle økonomiske værdi, der er fastsat af Kommissionens eksperter i overensstemmelse med statsstøttereglerne.
(72)
De slovenske myndigheder har indgivet en analyse foretaget af den slovenske centralbank, der bekræfter de detaljerede resultater og finansielle virkninger af NLB's aktivoverførsel til afviklingsselskabet.
f) Markedspris
(73)
Slovenien har ikke fastslået porteføljens markedspris.
g) Uafhængig ekspertbistand til Kommissionen
(74)
Kommissionen har benyttet sig af uafhængige eksperter til at bistå med vurderingen af den anvendte metode og af overførselsværdien i forbindelse med de overførte aktivers reelle økonomiske værdi og markedspris som fastsat i meddelelsen om værdiforringede aktiver (13), der fungerer som referenceramme for foranstaltningen.
5. BAGGRUND FOR INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
(75)
Den 2. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure i forbindelse med rekapitaliseringsforanstaltningerne og den version af omstruktureringsplanen, som Slovenien havde indgivet for at fastslå, om de var forenelige med det indre marked som omstruktureringsstøtte.
(76)
Kommissionen var på dette tidspunkt i tvivl om, hvorvidt den version af NLB's omstruktureringsplan, som den havde modtaget, kunne genoprette bankens langsigtede rentabilitet, sikrede en tilstrækkelig byrdefordeling og indeholdt tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger (14). Med hensyn til rentabiliteten betvivlede Kommissionen bl.a., at beslutningsprocessen internt i NLB levede op til markedsnormerne, og den var især bekymret for eventuelle ledelsesproblemer i relation til statens indgriben i den daglige ledelse som bankens hovedaktionær (15).
6. BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE PARTER
(77)
Der er ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter i forbindelse med den formelle undersøgelsesprocedure.
7. SLOVENIENS HOLDNING
(78)
Slovenien er enig i, at den første rekapitalisering, den anden rekapitalisering, den tredje rekapitalisering og overførslen af de værdiforringede aktiver til statens afviklingsselskab udgør statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Slovenien finder desuden, at disse foranstaltninger er forenelige med det indre marked efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(79)
Slovenien fremfører, at omstruktureringsplanen er i overensstemmelse med alle betingelserne i omstruktureringsmeddelelsen (16) suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013.
(80)
Slovenien mener navnlig, at omstruktureringsplanen sikrer genopretningen af NLB's langsigtede rentabilitet uden anvendelse af statslige midler, et tilstrækkeligt egetbidrag fra banken til omstruktureringsomkostningerne og begrænser konkurrenceforvridningen. For at sikre en forsigtig beslutningstagning i forbindelse med forvaltningen af bankens aktiviteter har Slovenien givet tilsagn om at skærpe ledelsesstrukturen.
(81)
Listen over Sloveniens tilsagn findes i bilaget til denne afgørelse. Der vil blive udpeget en tilsynsførende administrator, der skal sikre, at tilsagnene overholdes. Slovenien har desuden fastsat en frist for afhændelsen af forskellige enheder. Hvis én af fristerne for afhændelse ikke overholdes, vil der blive udpeget en afhændelsesadministrator.
8. VURDERING
8.1. EKSISTENSEN OG OMFANGET AF STATSSTØTTE
(82)
Kommissionen har allerede konkluderet (17), at den første og anden rekapitalisering af NLB udgør statsstøtte, hvilket ikke blev anfægtet af Slovenien. Derfor vil Kommissionen i dette afsnit udelukkende vurdere, om de to nye foranstaltninger (den tredje rekapitalisering og overførslen af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet) udgør statsstøtte.
(83)
I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(84)
Eftersom den tredje rekapitalisering på 1,558 mia. EUR foretages direkte af Republikken Slovenien, er det Kommissionens konklusion, at foranstaltningen finansieres med statsmidler.
(85)
Den tredje rekapitalisering består i en kapitaltilførsel til NLB i en situation med økonomisk krise og finanskrise, hvor det som følge af usikkerheden i den slovenske banksektor vil være umuligt at rejse tilsvarende kapital på markedet. Kommissionen finder derfor, at den tredje kapitaltilførsel ikke ville blive foretaget af en markedsøkonomisk investor. Den tredje rekapitalisering må derfor anses for at udgøre en fordel for NLB. Denne fordel er desuden selektiv, da den kun begunstiger én bank.
(86)
Da NLB er og vil være aktiv i finanssektoren, som er kendetegnet ved en stærk international konkurrence, må fordele, som banken får med statsmidler, anses for at kunne påvirke samhandelen på det indre marked og fordreje konkurrencevilkårene. Den tredje rekapitalisering udgør derfor statsstøtte, som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(87)
Støtteelementet i den tredje rekapitalisering beløber sig til 1,558 mia. EUR.
(88)
Med hensyn til overførslen af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet finder Kommissionen, at foranstaltningen indebærer statsmidler. Slovenien har oprettet afviklingsselskabet for at støtte stabiliteten i banksektoren og hjælpe de nødlidende banker med at overføre deres risikobetonede aktiver fra deres balance til en pris, der ligger over den aktuelle markedsværdi. Aktivoverførslerne fra NLB til afviklingsbanken vil begrænse de tab, som NLB ellers ville skulle påtage sig for at bringe orden i sin balance og gennemføre omstruktureringsplanen.
(89)
For at vurdere, om der foreligger statsstøtte i forbindelse med overførslen af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, har Kommissionens eksperter uafhængigt fastsat den aktuelle markedsværdi af den portefølje, der skal overføres, samt den reelle økonomiske værdi, som samtidig vil udgøre den pris, aktiverne overføres til. Eftersom porteføljens overførselsværdi er højere end den aktuelle markedsværdi, udgør foranstaltningen en fordel for NLB.
(90)
Denne fordel styrker NLB's position i forhold til bankens konkurrenter i Slovenien og andre medlemsstater, som ikke har fordel af den samme statsstøtte. Foranstaltningen må derfor anses for at kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, også fordi NLB er og vil være aktiv i finanssektoren, som er kendetegnet ved en stærk international konkurrence.
(91)
For så vidt angår støttebeløbet i forbindelse med overførslen af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, skal det bemærkes, at støttebeløbet i sådan en hjælpeforanstaltning er defineret i fodnote 2 til punkt 20, litra a), i meddelelsen om værdiforringede aktiver som forskellen mellem aktivernes overførselsværdi og markedsprisen. Overførselsprisen er 617 mio. EUR, mens markedsprisen vurderes til 486 mio. EUR. Den støtte, der ydes til NLB som følge af overførslen af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, beløber sig således til 130 mio. EUR.
(92)
Den samlede støtte til NLB efter den første, anden og tredje rekapitalisering og overførslen af de værdiforringede aktiver til statens afviklingsselskab beløber sig således til 2,321 mia. EUR, svarende til 20 % af NLB's risikovægtede aktiver pr. december 2012.
8.2. STØTTENS FORENELIGHED
8.2.1. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(93)
I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan Kommissionen erklære støtte forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. Kommissionen anerkender, at den globale finanskrise kan forstyrre en medlemsstats økonomi alvorligt, og at foranstaltninger til støtte af bankerne kan afhjælpe denne forstyrrelse. Dette er blevet udførligt beskrevet i de seks krisemeddelelser (18) og i bankmeddelelsen fra 2013.
(94)
Bankmeddelelsen fra 2013 finder anvendelse for statsstøtteforanstaltninger anmeldt fra den 1. august og fremefter. I NLB's tilfælde har Slovenien anmeldt supplerende statsstøtte i form af kapitalindsprøjtninger og kapitalfritagelse efter den 1. august 2013. Derfor finder bestemmelserne i bankmeddelelsen fra 2013 anvendelse ved vurderingen af foreneligheden af NLB's omstruktureringsplan.
(95)
Kommissionens godkendelser af de støtteforanstaltninger, som de slovenske myndigheder har truffet med henblik på at bekæmpe finanskrisen (19), bekræfter, at der er alvorlige forstyrrelser i Sloveniens økonomi. EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), udgør derfor retsgrundlaget for vurderingen af forenelighed af alle de foranstaltninger, der er omfattet af omstruktureringsplanen (dvs. den første rekapitalisering, den anden rekapitalisering, den tredje rekapitalisering og overførslen af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet).
(96)
Hvad specifikt angår foreneligheden af overførslen af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, vurderer Kommissionen foranstaltningen med udgangspunkt i meddelelsen om værdiforringede aktiver som ændret ved bankmeddelelsen fra 2013.
(97)
Med hensyn til foreneligheden af den omstruktureringsstøtte, der ydes til NLB, vurderer Kommissionen foranstaltningen på baggrund af omstruktureringsplanen med udgangspunkt i omstruktureringsmeddelelsen som suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013.
8.2.2. Forenelighed med meddelelsen om værdiforringede aktiver som tilpasset og ændret ved bankmeddelelsen fra 2013
(98)
For så vidt angår foreneligheden af den støtte, der ydes til NLB i form af en overførsel af de værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på baggrund af meddelelsen om værdiforringede aktiver som ændret og suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013. I meddelelsen om værdiforringede aktiver defineres hjælpeforanstaltninger som en foranstaltning, der »fritager de deltagende banker (eller kompenserer dem) for et faktisk tab eller for nødvendigheden af at afsætte en reserve til dækning af et muligt tab på deres værdiforringede aktiver og/eller frigør egenkapital til andre formål«, og der fastsættes kriterier for foreneligheden af sådanne foranstaltninger med det indre marked. Disse kriterier omfatter: i) afgrænsning af aktiverne ii) gennemsigtighed og åbenhed om værdiforringelserne iii) forvaltning af aktiverne iv) en korrekt og kohærent fremgangsmåde ved værdiansættelsen og v) en hensigtsmæssig aflønning og byrdefordeling.
Afgrænsning af aktiver
(99)
Med hensyn til afgrænsningen af aktiver fastsættes det i afsnit 5.4 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, at der i forbindelse med en hjælpeforanstaltning skal foretages en tydelig identificering af de værdiforringede aktiver, og at der gælder visse begrænsninger i forbindelse med støtteberettigelsen for at sikre foreneligheden.
(100)
Det fastsættes dog også i meddelelsen om værdiforringede aktiver, at der skal findes en balance mellem det øjeblikkelige mål om finansiel stabilitet og nødvendigheden af at sikre en tilbagevenden til normale markedsvilkår på mellemlang sigt, hvilket taler for fleksibilitet ved identificeringen af aktivklasser. Navnlig fastsættes det i meddelelsen om værdiforringede aktiver, at de støtteberettigede aktiver er dem, der udløste finanskrisen (der henvises specifikt til de amerikanske realkreditobligationer), men samtidig åbnes der også mulighed for, at støtteberettigelsen kan udvides til »veldefinerede kategorier af aktiver af særlig relevans for den systemiske trussel med særlig begrundelse, men uden kvantitative begrænsninger«.
(101)
I nærværende sag omfatter de værdiforringede aktiver mest urentable aktiver i relation til bygge- og anlægsselskaber, transportvirksomheder og engagementer i finanssektoren eller urentable aktiver med sikkerhedsstillelse i fast boligejendom. Disse sektorer lå til grund for NLB's problemer, idet det var store porteføljer med misligholdte lån (41 % misligholdte lån i finanssektoren og 74 % i bygge- og anlægsvirksomheder). Den portefølje, der skal overføres, tegner sig for mere end halvdelen af NLB d.d.'s bogførte værdiforringelser pr. 31. december 2012. Disse aktiver opfylder derfor kriteriet for støtteberettigelse, jf. meddelelsen om værdiforringede aktiver.
Gennemsigtighed og åbenhed
(102)
Hvad angår gennemsigtighed og åbenhed, skal der fra de støttemodtagende bankers side ifølge afsnit 5.1 i meddelelsen om værdiforringede aktiver være fuld gennemsigtighed og åbenhed om de værdiforringede aktiver, der er omfattet af hjælpeforanstaltningerne, på grundlag af en fyldestgørende værdiansættelse, der er attesteret af anerkendte uafhængige eksperter og valideret af den relevante tilsynsmyndighed. Ifølge meddelelsen om værdiforringede aktiver skal denne fyldestgørende åbenhed og værdiansættelse finde sted, før det statslige indgreb gennemføres.
(103)
Den slovenske centralbank har foretaget en første værdiansættelse af aktiverne. For det første indsendte den slovenske centralbank en stresstest den 10. maj 2013, der illustrerede de virkninger, som aktivoverførslerne fra de tre største slovenske banker til afviklingsselskabet vil få for kapitalen. For det andet blev resultaterne af de uafhængige eksperters aktivevalueringer og stresstesten, der illustrerede de slovenske bankers kapitalunderskud i et stressscenarie, indgivet den 4. december 2013. De aktivklasser, der skal overføres, er blevet klart identificeret, og overførslen sker udelukkende på basis af den metode for værdiansættelse, som den slovenske centralbank har godkendt. Medlemsstaten har således sikret tilstrækkelig gennemsigtighed og åbenhed i forbindelse med alle de af NLB's værdiforringede aktiver, som skal overføres til afviklingsselskabet. Særligt blev aktivevalueringerne og stresstesten, som illustrerede bankens kapitalunderskud, foretaget af eksterne eksperter.
Forvaltning af aktiver
(104)
Angående forvaltningen af aktiver, er det ifølge afsnit 5.6 i meddelelsen om værdiforringede aktiver nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem den støttemodtagende bank og dens aktiver, navnlig med hensyn til administrationen af disse aktiver samt medarbejderne og kunderne. I meddelelsen fastsættes det, at det i den forbindelse er vigtigt at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges.
(105)
Aktiverne vil blive forvaltet af statens afviklingsselskab, som er fuldt uafhængigt af NLB. Det kan derfor konkluderes, at den særskilte aktivforvaltning er i overensstemmelse med betingelserne i meddelelsen om værdiforringede aktiver.
Værdiansættelse
(106)
I afsnit 5.5 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bemærkes det, at en korrekt og kohærent fremgangsmåde ved værdiansættelsen er af afgørende betydning, når det drejer sig om at forhindre uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. Hovedformålet med værdiansættelsen er at fastslå aktivernes reelle økonomiske værdi. Denne værdi udgør referenceniveauet for så vidt som en overførsel af de værdiforringede aktiver til denne værdi angiver støttens forenelighed - det har en afhjælpende virkning, fordi værdien ligger over den aktuelle markedsværdi, men sørger for, at støtten begrænses til det nødvendige minimum.
(107)
Den slovenske centralbank har vurderet porteføljen, og Kommissionen har sammen med uafhængige eksperter gransket værdiansættelsen og den underliggende generelle metode for at sikre en kohærent tilgang på EU-plan.
(108)
Konklusionerne er som følger:
i)
den dokumentation, som NLB har indsendt, udgør en fyldestgørende analyse af høj kvalitet
ii)
det vil være relevant at følge en rating-baseret tilgang under anvendelse af NLB's ratings og ajourførte balancetal i forbindelse med den portefølje, der skal overføres til afviklingsselskabet
iii)
den anslåede reelle økonomiske værdi af NLB's udlån til erhvervskunder udgør 60,2 % af bruttoeksponeringen med en fejlmargen på +/- 5 % med udgangspunkt i en metode til sammenligning af forskellige stressscenarier. Ved denne metode udsættes hensættelserne for et vist stressniveau som fastsættes ved en evaluering af aktivkvaliteten. Kommissionen og de eksterne eksperter fastsatte stressniveauet på baggrund af almindelig praksis. Eksperternes fastsættelse af den reelle økonomiske værdi afspejler NLB's låneportefølje til erhvervskunder, som er større end den portefølje, der er blevet endeligt identificeret til overførsel til afviklingsselskabet. Værdiansættelsen kan derfor ikke anvendes som indikator for vurderingen af den reelle økonomiske værdi af den portefølje, der skal overføres til afviklingsselskabet.
(109)
Kommissionen har vurderet porteføljens reelle økonomiske værdi på baggrund af disse elementer og har til vurderingen udpeget to lånekategorier: lån til aktive koncerner på den ene side, og lån til kreditomstruktureringer og misligholdte lån på den anden side. Kapitalinteressernes reelle økonomiske værdi er vurderet separat.
(110)
For lån til aktive koncerner har Kommissionen anvendt en rating-baseret tilgang som anbefalet af de eksterne eksperter. Kommissionen har anslået sandsynligheden for misligholdelse på baggrund af NLB's aktuelle rating og opdaterede finansielle oplysninger om eksponeringen. Derefter er tabene i forbindelse med mislighold blevet vurderet efter en udførlig analyse af sikkerhedsstillelserne på basis af eksisterende kreditanalyser eller tidligere analyser af kreditkvaliteten.
(111)
For lån til kreditomstruktureringer og misligholdte eksponeringer har Kommissionen fokuseret på analysen af sikkerhedsstillelser for at anslå den værdi, der skal genvindes i et afviklingsscenarie under anvendelse af forsigtige antagelser med hensyn til sikkerhedsstillelsernes værdi og under hensyntagen til resultaterne af aktivevalueringerne og stresstesten.
(112)
For kapitalinteresserne har Kommissionen gennemgået de værdiansættelsesrapporter, som Slovenien har indsendt, for at vurdere, om de angivne markedsværdier er på linje med markedskurserne for de børsnoterede selskaber, og om den værdiansættelsesmetode, der er anvendt for de unoterede selskaber, er på linje med markedsstandarderne.
(113)
Kommissionen konkluderer, at låneporteføljens reelle økonomiske værdi er på 617 mio. EUR med en nominel værdi på 2,3 mia. EUR, mens interesseporteføljens reelle økonomiske værdi er på 94 mio. EUR. Ifølge omstruktureringsplanen skal aktiverne overføres til afviklingsselskabet til den reelle økonomiske værdi.
(114)
For så vidt angår markedsværdien, har Kommissionen anvendt en metode for dækning af spreads til at vurdere den aktuelle markedsværdi på tidspunktet for overførslen. På den baggrund vurderes porteføljens markedsværdi til 486 mio. EUR for lån og 94 mio. EUR for kapitalinteresser.
(115)
Støttebeløbet er forskellen mellem overførselsværdien og markedsværdien, dvs. 130 mio. EUR.
Byrdefordeling og aflønning
(116)
Med hensyn til byrdefordelingen gentages i afsnit 5.2 i meddelelsen om værdiforringede aktiver det overordnede princip om, at tabene på værdiforringede aktiver i videst mulig udstrækning bør bæres af bankerne for at sikre, at aktionærerne får tilsvarende del i ansvaret og byrderne. Aktiverne bør derfor overføres til en pris, der svarer til eller er lavere end deres reelle økonomiske værdi.
(117)
Slovenien har givet tilsagn om en overførselspris på aktiverne, der svarer til eller er lavere end deres reelle økonomiske værdi, og er derfor i overensstemmelse med meddelelsen om værdiforringede aktiver.
Konklusion om foranstaltningen for de værdiforringende aktiver
(118)
I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at overførslen af de værdiforringede aktiver til statens afviklingsselskab opfylder alle betingelserne og kravene i meddelelsen om værdiforringede aktiver som ændret og suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013.
8.2.3. Forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen som suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013
(119)
Ifølge punkt 31 i bankmeddelelsen fra 2013 vil enhver omstruktureringsplan og den tilhørende omstruktureringsstøtte med undtagelse af kravene til rejsning af kapital og byrdefordeling fortsat blive vurderet på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
(120)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen og bankmeddelelsen fra 2013 skal omstruktureringsplanen først påvise, at den omstruktureringsproces, som en statsstøttemodtager gennemgår, er egnet til at genoprette dennes langsigtede rentabilitet. For det andet skal støttebeløbet være begrænset til det nødvendige minimum, og både aktionærerne og de efterstillede kreditorer skal bidrage til at nedbringe kapitalunderskuddet i størst mulig udstrækning. For det tredje skal der træffes foranstaltninger til at begrænse de konkurrencefordrejninger, der er blevet skabt ved på kunstig vis at understøtte støttemodtagerens markedsstyrke, og sikre en konkurrencedygtig banksektor. Endelig skal spørgsmål vedrørende overvågning og proceduremæssige spørgsmål overvejes.
i) Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(121)
Som beskrevet i omstruktureringsmeddelelsen skal medlemsstaten fremlægge en udførlig omstruktureringsplan, der påviser, hvordan støttemodtageren genopretter sin langsigtede rentabilitet uden statsstøtte inden for en rimelig frist og højst fem år. Den langsigtede rentabilitet er genoprettet, når banken er i stand til at konkurrere på kapitalmarkedet på egen hånd i overensstemmelse med de relevante tilsynskrav. Det indebærer, at banken kan dække alle sine omkostninger og under hensyntagen til sin risikoprofil kan opnå en tilstrækkelig egenkapitalforrentning. Genoprettelsen af bankens rentabilitet bør hovedsageligt være en følge af interne foranstaltninger og tage udgangspunkt i en troværdig omstruktureringsplan.
(122)
NLB's omstruktureringsplan, som dækker perioden frem til den 31. december 2017, viser en genoprettet rentabilitet i slutningen af omstruktureringsperioden. Den vigtigste faktor er den forventede forbedring af porteføljens kvalitet og det reducerede behov for yderligere værdiforringelser og hensættelser. Rentabiliteten vil også blive genoprettet ved, at der bringes orden i NLB's balance som følge af den planlagte overførsel af de urentable aktiver til statens afviklingsselskab. NLB vil også forbedre sin operationelle effektivitet gennem omkostningsbesparende foranstaltninger og mere stabile indtægter. For at sikre bankens rentabilitet under hensyntagen til overførslen af de urentable aktiver til afviklingsselskabet hviler omstruktureringsplanen på antagelsen af en statslig kapitaltilførsel på 1,558 mia. EUR i 2013 og en fuld nedskrivning af den ansvarlige lånekapital og egenkapital for 250 mio. EUR.
(123)
I henhold til punkt 10 i omstruktureringsmeddelelsen skal de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger afhjælpe bankens problemer. Omstruktureringsplanen beskriver for det første årsagerne til NLB's vanskeligheder. Bankens låneportefølje blev hårdt ramt under krisen og genererede store tab som følge af værdiforringelser.
(124)
Væksten i udlånsporteføljen blev finansieret af erhvervskundesegmentet, som medførte kraftigt stigende indlånsunderskud (fra 74 % i 2002 til 137 % i 2009). Samtidig formåede banken ikke at styrke sit kapitalgrundlag tilstrækkeligt og var stærkt afhængig af hybride instrumenter, før krisen brød ud.
(125)
Før krisen havde NLB akkumuleret sine eksponeringer over for bygge- og anlægssektoren, bygherrer og finansielle selskaber, men kvaliteten af den dertil hørende risikostyring haltede langt bagefter. Akkumuleringen af dårlige lån viste sig at være katastrofal, da krisen brød ud, og økonomien blev svækket. Det nationale vejbygningsprogram sluttede i 2008, og den indenlandske efterspørgsel efter fast ejendom faldt drastisk. De fleste slovenske virksomheder var højt gearede og kom i klemme som følge af den økonomiske nedtur, værdiforringelsen af deres aktiver og aktier og den mindskede adgang til kredit. Den kraftige økonomiske afmatning sammen med de dårlige rammer for risikostyring medførte stigninger i misligholdte lån. Pr. 30. september 2012 udgjorde andelen af misligholdte lån i NLB 29 % af den samlede udlånsportefølje, hvoraf størstedelen var i bygge- og anlægssektoren (74 %). Bankens underskud efter skat beløb sig til 87 mio. EUR i 2009, 202 mio. EUR i 2010, 240 mio. EUR i 2011 og 273 mio. EUR i 2012.
(126)
De utilstrækkelige regler for selskabsledelse og statens deraf følgende indflydelse i bankens daglige ledelse var også en af årsagerne til dens vanskeligheder.
(127)
Derfor skal der tages fat om fem afgørende punkter for at genoprette den langsigtede rentabilitet. For det første skal bankens selskabsledelse styrkes for at sikre, at de beslutninger, der træffes, er økonomisk og forretningsmæssigt baserede, og at de udelukkende træffes af bankens ledelse, uden indblanding fra staten i den daglige ledelse. For det andet skal banken forbedre sin prispolitik og rammerne for sin risikostyring for at opretholde sine margener og minimere sine tab. For det tredje skal der bringes orden i bankens balance, og den skal reducere sine eksponeringer over for de problematiske sektorer, enten gennem hensigtsmæssige hensættelser og frasalg af de problematiske aktiver eller gennem en overførsel af de dårlige lån til statens afviklingsselskab. For det fjerde skal banken rette op på sin balancestruktur gennem en rekapitalisering og ved at styrke sin indlånsbase eller nedbringe gearingsgraden. Endelig skal banken forbedre sin operationelle effektivitet for at sikre en tilstrækkelig indtjening.
a) Skærpede rammer for selskabsledelse
(128)
Sloveniens tilsagn vil sikre, at bankens bestyrelse og direktion kan fastsætte lånekriterierne uafhængigt. Disse tilsagn vil garantere, at priserne på lånene tager udgangspunkt i en prispolitik, der fastsætter minimumsregler for egenkapitalforrentning for alle lån, hvilket begrænser sandsynligheden for, at banken skal låne ud til lavere end markedsprisen som følge af eksterne påvirkninger.
(129)
Tilsagnene lader til at kunne rette op på og afhjælpe svaghederne i NLB's selskabsledelse. De fastsætter hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger til at forhindre interessekonflikter og sikre, at strategien og beslutningerne er forretningsorienterede og aldrig påvirket af andre målsætninger end værdiforøgelse eller genstand for uretmæssig udefrakommende indflydelse. De forventede ændringer af selskabsledelsen vil mindske bankens sårbarhed over for udefrakommende indflydelse og samtidig indføre en bedre markedsdisciplin gennem øget kontrol og gennemsigtighed i ledelsesbeslutningerne.
(130)
NLB vil desuden gennemgå sin aflønnings- og bonuspolitik for at sikre, at de ikke tilskynder til uforholdsmæssig risikotagning og er rettet mod bæredygtige og langsigtede mål. Samtidig vil der i overensstemmelse med punkt 37 til 39 i bankmeddelelsen fra 2013 blive indført et loft over den samlede aflønning af alle bestyrelsesmedlemmer og medarbejdere med særlige opgaver frem til den 31. december 2017, hvilket vil fremme en rettidig gennemførelse af omstruktureringsplanen.
(131)
Slovenien har desuden givet tilsagn om at nedbringe sine aktier i NLB til […] % inden […] og sælge dem til en uafhængig investor, som ikke har forbindelse til Republikken Slovenien. Dette frasalg vil reducere statens indflydelse i bankens ledelse og forretningsaktiviteter betragteligt.
b) Skærpet prispolitik og bedre rammer for risikostyring
(132)
NLB vil skærpe sin prispolitik og rammerne for risikostyring, navnlig gennem en række regler og foranstaltninger, der skal beskytte bankens vigtigste kommercielle interesser. Foranstaltningerne omfatter uddannelse af medarbejderne, kreditvurdering af kunder, prisfastsættelser af nye produkter og en revision af kreditrisikostyringen.
(133)
Særligt vil prisfastsættelsen af nye lån medføre en positiv egenkapitalforrentning på mindst […] % på hvert kundeforhold inden den 31. december 2017. Priserne indfases gradvist og begynder på […] % i egenkapitalforrentning på hvert kundeforhold i 2014 og vil nå […] % pr. 31. december 2017.
(134)
Forbedringen af NLB's prispolitikker og rammer for risikostyring er hensigtsmæssig og nødvendig for at kunne gennemføre en strammere kreditpolitik for ny långivning og en mere konservativ nedskrivningspolitik. Reformerne retter op på NLB's svagheder, som førte til den dårlige låneportefølje, et uforholdsmæssigt højt niveau af misligholdte lån og høje kreditomkostninger. Ved at håndtere årsagerne til den lave indtjening bidrager foranstaltningerne til NLB's langsigtede rentabilitet.
(135)
Omstruktureringsplanen omfatter desuden en operationel opdeling mellem NLB's kernevirksomhed og bankens øvrige forretningsaktiviteter. Denne omorganisering af banken vil give NLB mulighed for at strømline sin kernevirksomhed. Opdelingen vil også give mulighed for at anvende en mere specialiseret tilgang til afhændelse af de af bankens aktiviteter, der ikke hører ind under dens kernevirksomhed, og for at forvalte de urentable aktiver med henblik på at maksimere realiseringsværdien.
c) Reorientere sin virksomhed mod mindre risikofyldte aktiviteter
(136)
NLB's risikovægtede aktiver vil som følge af omstruktureringsplanen falde fra 11,1 mia. EUR pr. 31. december 2012 til [5-10] mia. EUR pr. 31. december 2017. Indskrænkelsen af de risikovægtede aktiver, navnlig i de mest problematiske sektorer, f.eks. finansielle selskaber, transportvirksomheder og bygge- og anlægsselskaber, vil sikre, at risikoen i forbindelse med disse eksponeringer vil falde i løbet af omstruktureringsperioden.
(137)
NLB vil overføre en portefølje af urentable lån på 2,3 mia. EUR til statens afviklingsselskab, hvilket vil sætte NLB i stand til at fokusere på forvaltningen af de rentable lån og samtidig frigøre ressourcer til afvikling af de resterende misligholdte lån.
(138)
NLB's fremtidige strategi er at fokusere på mere konservative forretningsaktiviteter og koncentrere sig om banktjenester til privatkunder, SMV og udvalgte erhvervskunder i Slovenien. Dette skal nås gennem betydelige afhændelser og nedbringelse af de aktiviteter, der ikke udgør bankens kernevirksomhed, hvilket vil frigive ressourcer til kerneområderne.
d) Rette op på balancestrukturen
(139)
NLB modtog allerede statslige kapitalindsprøjtninger i marts 2011 og juli 2012. Med den tredje rekapitalisering vil NLB være i stand til at opfylde den slovenske centralbanks kapitalkrav og genoprette sin rentabilitet.
(140)
Størrelsen af den tredje kapitaltilførsel tager højde for bankens behov som illustreret i aktivevalueringerne og stresstesten. Efter rekapitaliseringen vil bankens kernekapitalprocent øjeblikkeligt nå op på 15 % og på [10-20] % inden den 31. december 2017, hvilket er langt over den slovenske centralbanks kapitalkrav på en kernekapitalprocent på 9 %.
(141)
NLB vil også rydde op på sin balance gennem en overførsel af en større portefølje med misligholdte og urentable aktiver til statens afviklingsselskab.
(142)
NLB vil forbedre sin finansieringsprofil ved at skære ned på den koncerninterne finansiering af datterselskaber, afhænde de aktiviteter, der ikke udgør bankens kernevirksomhed, og koncentrere sig om sit historiske finansieringsgrundlag, nemlig indlån fra privatkunder. Indlånsunderskuddet vil blive forbedret fra 105 % i 2012 til [70-80] % pr. 31. december 2017.
e) Genoprette den langsigtede indtjeningsevne
(143)
Genoprettelsen af den langsigtede indtjeningsevne vil følge af bankens strategiske omlægning til dens hovedvirksomhed inden for banktjenester til privatkunder, SMV og udvalgte erhvervskunder i Slovenien, som vil sætte banken i stand til at opfylde målene for egenkapitalforrentning.
(144)
Banken vil forbedre sin nettorentemargen ved at sørge for, at de nye lån er prisfastsat korrekt. Navnlig vil priserne på nye lån bidrage til en positiv egenkapitalforrentning på mindst […] % i 2014, […] % i 2015, […] % i 2016 og […] % i 2017 på hvert kundeforhold.
(145)
NLB vil også dokumentere alle sine beslutninger vedrørende omstruktureringen. Denne dokumentation vil omfatte en sammenligning med alternative løsninger, f.eks. anvendelse af sikkerhedsstillelse og opsigelse af engagementer. Det vil illustrere, at banken har valgt den løsning, der øger nettonutidsværdien mest muligt.
(146)
NLB planlægger også vidtrækkende omkostningsbesparelser gennem en betydelig reduktion af sine forretningslokaler og branchenetværk samt af personalet, og ved at forbedre sin operationelle effektivitet, skabe et risikojusteret kundegrundlag med fokus på rentabilitet og optimere sin likviditet og andre omkostninger. Omstruktureringsplanen arbejder således med et forhold mellem omkostninger og indtægter på under 60 % sammenlignet med bankens høje niveau før krisen. NLB vil pr. 31. december 2017 nå en egenkapitalforrentning efter skat på [5-10] % og en kernekapitalprocent på [10-20] %. NLB vil i 2017 få et overskud efter skat på [100-150] mio. EUR.
(147)
De værdiforringede aktiver forventes at falde med tiden, efterhånden som omstruktureringsplanen gennemføres. Banken vil have en sundere kreditrisikoprofil som følge af overførslen af de urentable aktiver til afviklingsselskabet, tilsagnene vedrørende forvaltning af kreditrisiko, omlægningen af de resterende misligholdte lån i bankens portefølje med henblik på at øge deres nettonutidsværdi så meget som muligt, samt andre foranstaltninger, der styrker bankens rammer for risikostyring.
(148)
Kommissionen finder derfor, at omstruktureringsplanen er velegnet til at genoprette NLB's langsigtede rentabilitet.
ii) Egetbidrag og byrdefordeling
(149)
Ifølge omstruktureringsmeddelelsen suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013 skal støttemodtageren yde et passende bidrag for at begrænse støtten til det nødvendige minimum og imødekomme konkurrencefordrejninger og »moral hazard«. Det fastsættes i meddelelsen, at i) både omstruktureringsomkostningerne og støttebeløbet skal være begrænsede, og at ii) der skal være størst mulig byrdefordeling mellem aktionærerne og de efterstillede kreditorer.
(150)
En passende byrdefordeling vil normalt betyde, at tabene først skal dækkes af egenkapitalen, men at indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer også skal bidrage. Indskyderne af hybridkapital og de efterstillede kreditorer skal bidrage til at nedbringe underskuddet mest muligt. Dette bidrag kan tage form af enten konvertering til egentlig kernekapital (20) eller en nedskrivning af instrumenternes hovedstol. Under alle omstændigheder skal det så vidt, som det er retligt muligt, forhindres, at der sker en kapitaludstrømning fra støttemodtageren til indehaverne af disse instrumenter.
(151)
NLB's omstruktureringsplan indeholder ikke noget, som antyder, at støtten overstiger det, der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved genoprettelse af bankens rentabilitet. Det kapitalunderskud, som den tredje kapitalindsprøjtning skal dække, er fastsat på baggrund af aktivevalueringer og en stresstest. Den anslåede kapitalindsprøjtning er navnlig baseret på en værdiansættelse af aktiverne, der viser, at det pågældende niveau er nødvendigt og tilstrækkeligt til, at banken kan holde sig kørende under et stressscenarie. De efterfølgende aktivevalueringer og stresstesten har bekræftet det nødvendige kapitalniveau. Størrelsen af den tredje kapitaltilførsel giver banken mulighed for at overholde de lovbestemte kapitalkrav og leve op til markedsforventningerne. Der vil samtidig blive indført en kapitalforrentningsordning, der skal begrænse opbygningen af overskydende kapital i NLB, hvorved NLB skal betale udbytte i regnskabsårene 2015, 2016 og 2017 beregnet på baggrund af en eventuel stigende andel af overskydende kapital. Kapitalforrentningsordningen skal sikre, at den overskydende kapital ud over det minimum, der er nødvendigt for at overholde kapitalkravet, ikke kan anvendes til at opstarte nye forretninger, inden staten er blevet betalt tilbage.
(152)
Til trods for forbuddet mod at betale udbytte vil NLB d.d.'s datterselskaber kunne udbetale udbytte til NLB d.d. for at forhindre, at de opbygger for stor en likviditet. Disse selskaber kan foretage sådanne udbetalinger, hvis NLB d.d. - enten direkte eller indirekte - er hovedaktionær, og alle de øvrige aktionærer tilsammen ejer mindre en [10-20] % af aktierne og stemmerettighederne i det pågældende selskab. Kommissionen finder, at datterselskabernes mulighed for at udbetale udbytte til NLB d.d. bidrager til at bevare støtten på det nødvendige minimum, skaber en passende fleksibilitet i forbindelse med den effektive forvaltning af NLB's konsoliderede kapital og likviditet og vil lette tilbagebetalingen af støtten. Som følge heraf vil minoritetsaktionærerne i datterselskaberne også modtage en del af udbyttet, hvilket svarer til en forholdsmæssig spillovereffekt i forhold til disse fordele, navnlig i betragtning af det relativt lave udbytte, der eventuelt vil skulle betales til alle andre aktionærer end NLB d.d., som ikke vil overstige mere end en tiendedel af det udbytte, der vil skulle betales til NLB d.d..
(153)
For det første er tilsagnene vedrørende aktionærernes og de efterstillede kreditorers byrdedeling i overensstemmelse med omstruktureringsmeddelelsen som suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013.
(154)
I den forbindelse har Slovenien givet tilsagn om, at NLB, før der ydes nogen form for statsstøtte til banken (dvs. den tredje rekapitalisering og overførslen af værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet), skal foretage en fuld nedskrivning af egenkapitalen og den ansvarlige lånekapital for at sikre overensstemmelse med kravene i bankmeddelelsen fra 2013. Kommissionen bemærker med tilfredshed, at de efterstillede kreditorers bidrag er størst muligt, og at byrdefordelingen således er passende. Statens kapitalindsprøjtninger vil først blive foretaget, efter at alle de efterstillede kreditorer er eliminerede. Det garanterer, at alle de efterstillede kreditorer fuldt ud bidrager til bankens omstruktureringsomkostninger, inden staten træder til. Staten vil eje alle bankens aktier efter den tredje rekapitalisering sammenlignet med 33,1 % før den første kapitaltilførsel.
(155)
For det andet kan byrdefordelingen i henhold til punkt 24 i omstruktureringsmeddelelsen også sikres via en betaling af et passende vederlag for statens støtte.
(156)
Med hensyn til den første og anden rekapitalisering konstaterer Kommissionen, at de blev foretaget til en værdi, der var forenelig med princippet om byrdefordeling (21). Hvad angår den tredje rekapitalisering omhandlet i omstruktureringsplanen, kommer staten til at eje 100 % af bankens aktier, hvorved byrdefordelingen bliver størst mulig. Kommissionen har også allerede fastslået, at overførslen af de værdiforringede aktiver til statens afviklingsselskab er værdiansat korrekt.
(157)
For det tredje vil NLB, for så vidt angår bankens egen dækning af omstruktureringsomkostningerne som følge af omstruktureringsplanen, foretage omkostningsbesparelser, der medfører et fald i driftsomkostningerne fra 368 mio. EUR pr. 31. december 2012 til [250-300] mio. EUR pr. 31. december 2017 i et basisscenarie. Omstruktureringsplanen omfatter også en afhændelse af mindst [80-90] % af de af bankens aktiviteter, der ikke udgør dens kernevirksomhed. Der indføres også en kapitalforrentningsordning, så der i videst muligt omfang kan udbetales udbytte til staten i regnskabsårene 2015, 2016 og 2017, uden at bankes lovbestemte kapitalkrav bringes i fare.
(158)
For det fjerde har Slovenien foruden disse strukturelle foranstaltninger også givet tilsagn om et forbud mod at betale kuponrenter, et forbud mod at overtage nye virksomheder og et forbud mod aggressiv reklame- og markedsføringspraksis.
(159)
Kommissionen bemærker, at tilsagnet om, at der ikke vil blive udbetalt kuponrente, ikke gælder for nyemitterede kapitalinstrumenter, forudsat at udbetalingen af kuponrente på sådanne nyemitterede instrumenter ikke afføder en juridisk forpligtelse til at udbetale kuponrente på NLB-obligationer, der allerede var udstedt på tidspunktet for denne afgørelses vedtagelse (22). Kommissionen godkender denne begrænsning af forbuddet mod at betale kuponrente, så koncernen kan rejse ny hybridkapital på markedet i overensstemmelse med punkt 26 i omstruktureringsmeddelelsen. Udstedelsen af efterstillede obligationer efter datoen for vedtagelse af denne afgørelse vil sætte banken i stand til at rejse yderligere kapital og hybridkapital, uden at der vil skulle betales kuponrente på de obligationer, der allerede er udstedt, navnlig den eksisterende efterstillede gæld. Banken vil i kraft af begrænsningen af forbuddet mod at betale kuponrente være i stand til at udstede hybrid kernekapital, som potentielt kan reducere den mængde kapital, banken har behov for i form af egenkapital. I den forbindelse skal det bemærkes, at kuponerne skal være valgfrie og ikke må være obligatoriske, for at gældsinstrumenterne kan fungere som kernekapital. Endelig kan det også for nærværende sag bemærkes, at der efter den fulde nedskrivning af NLB's egenkapital og udestående ansvarlige lånekapital, ikke vil være nogen af delene tilbage i banken. Begrænsningen af forbuddet mod at betale kuponrente påvirker ikke de gunstige virkninger af det forbud, der er omhandlet i omstruktureringsmeddelelsen, fordi NLB har givet tilsagn om, at udbetalingen af kuponrente på nyemitterede instrumenter ikke vil skabe en retlig forpligtelse til at udbetale kuponrente på nogen af NLB's eksisterende obligationer og således vil forhindre unødvendige kapitaludstrømninger.
(160)
Byrdefordelingen i forbindelse med egenkapital, hybridkapital og ansvarlig lånekapital, omkostningsbesparelser, afhændelser og passende vederlag for statens støtte medfører således et passende bidrag fra NLB til omkostningerne forbundet med omstruktureringen.
(161)
Derfor konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen sikrer, at banken selv bidrager i tilstrækkelig grad, og at der er en passende byrdefordeling.
iii) Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(162)
Ifølge afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen skal omstruktureringsplanen indeholde foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger. Disse foranstaltninger skal være skræddersyet til at fjerne fordrejningerne på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere efter omstruktureringen. Foranstaltningernes art og form afhænger af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på de markeder, hvor den modtagende bank vil operere. Kommissionen skal også tage hensyn til omfanget af støttemodtagerens eget bidrag og byrdefordelingen i omstruktureringsperioden.
(163)
NLB har modtaget statsstøtte i form af kapitaltilførsler og foranstaltninger for værdiforringede aktiver for op til 2,321 mia. EUR svarende til 20 % af NLB's risikovægtede aktiver (23). Det er nødvendigt at kompensere for støtten og at gennemføre foranstaltninger til begrænsning af eventuel konkurrencefordrejning, navnlig i betragtning af det relativt store støttebeløb.
(164)
En første foranstaltning til at begrænse konkurrencefordrejningerne er NLB's afhændelse af interesser i […]. Afhændelsen af […] vil nedbringe NLB's markedsandel […]. Afhændelsen af NLB's […] vil også bidrage til at begrænse bankens markedsandele og åbne markedet for andre konkurrenter.
(165)
Nedbringelsen af NLB's aktiviteter i forbindelse med lån til bygge- og anlægssektoren, transportsektoren og i finansielle selskaber opnås gennem årlige begrænsninger på risikovægtede aktiver i disse sektorer.
(166)
NLB vil også indstille sine aktiviteter inden for leasing, factoring, forfaitering og på de områder, der ikke udgør bankens kernevirksomhed, i Slovenien og i udlandet, hvilket vil bidrage yderligere til at begrænse den modtagne støttes eventuelle spillovereffekt på andre aktiviteter, end dem der udgør bankens kernevirksomhed.
(167)
NLB vil fortsætte sin aktivitet under forhold, der begrænser konkurrenceforvridningen. Som monoliner med en skærpet risikostyring og ledelsespolitik og en bedre udlånspolitik og en prispolitik, der skal generere en egenkapitalforrentning på [10-20] % på nye lån pr. 31. december 2017, vil banken afholde sig fra at skabe uforholdsmæssigt gunstige betingelser for sine kunder. Alt dette bidrager ikke kun til NLB's rentabilitet, men også til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
(168)
Slovenien har givet tilsagn om et forbud mod overtagelse af virksomheder, hvilket sikrer, at NLB ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Der indføres også en kapitalforrentningsordning, så NLB i videst muligt omfang kan udbetale udbytte til staten i regnskabsårene 2015, 2016 og 2017, uden at bankens lovbestemte kapitalkrav bringes i fare. Kapitalforrentningsordningen sikrer, at den overskydende kapital ud over det minimum, der er nødvendigt for at overholde kapitalkravet eller andre lovbestemte krav, ikke kan anvendes til at opstarte ny forretningsaktivitet, inden staten er blevet betalt tilbage.
(169)
Foruden disse strukturelle foranstaltninger har Slovenien også givet tilsagn om at indføre adfærdsmæssige begrænsninger, der skal begrænse konkurrencefordrejningerne. Kommissionen ser positivt på et forbud mod at reklamere med statsstøtten og mod aggressiv handelspraksis, som vil forhindre NLB i at bruge støtten til konkurrencebegrænsende praksis.
(170)
Når der tages højde for de mange foranstaltninger og tilsagn, er der indført tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger til at begrænse eventuelle konkurrencefordrejninger i betragtning af størrelsen af den støtte, der ydes til NLB.
8.2.4. Kontrol med omstruktureringsplanen
(171)
Ifølge afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen som suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013 skal der regelmæssigt forelægges rapporter for Kommissionen, så den kan kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Slovenien vil udpege en tilsynsførende administrator, som hvert halve år vil forelægge kontrolrapporter for Kommissionen.
(172)
For at sikre en korrekt gennemførelse af omstruktureringsplanen gennem hele perioden vil de slovenske myndigheder træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at NLB overholder forpligtelseserklæringen.
(173)
Den korrekte gennemførelse af omstruktureringsplanen og den fulde og korrekte gennemførelse af forpligtelseserklæringen, som findes i bilaget til denne afgørelse, vil løbende blive kontrolleret af en uafhængig og tilstrækkeligt kvalificeret tilsynsførende administrator. Den pågældende vil have ubegrænset adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, at afgørelsen gennemføres korrekt. Kommissionen og den tilsynsførende administrator kan anmode NLB om forklaringer og præciseringer. Slovenien og NLB skal samarbejde fuldt ud med Kommissionen og den tilsynsførende administrator om alle forespørgsler i forbindelse med kontrollen.
8.2.5. Konklusion og afslutning af proceduren i forbindelse med omstruktureringsplanen
(174)
Kommissionen finder, at Sloveniens omstruktureringsplan i tilstrækkelig grad forholder sig til de forskellige spørgsmål vedrørende rentabilitet (herunder selskabsledelse), byrdefordeling og konkurrencefordrejninger, og at den er i overensstemmelse med kravene i omstruktureringsmeddelelsen som suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013.
(175)
Kommissionen fjerner således enhver tvivl om omstruktureringsplanens forenelighed, der blev rejst i den anden afgørelse om redningsstøtte og om indledning af procedure.
9. KONKLUSION
(176)
Kommissionen konkluderer, at den første, anden og tredje statslige kapitaltilførsel til NLB og overførslen af de værdiforringede aktiver til statens afviklingsselskab udgør omstruktureringsstøtte til fordel for NLB.
(177)
Kommissionen konkluderer, at omstruktureringsforanstaltningerne, dvs. den første, anden og tredje kapitaltilførsel samt overførslen af de værdiforringede aktiver til statens afviklingsselskab, er velegnede til at genoprette NLB's langsigtede rentabilitet, tilstrækkelige med hensyn til byrdefordeling og effektive og afpassede til at begrænse de pågældende støtteforanstaltnings markedsfordrejende virkninger. Kommissionen finder derfor, at den indsendte omstruktureringsplan opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen som suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013 og meddelelsen om værdiforringede aktiver som ændret og suppleret ved bankmeddelelsen fra 2013. Omstruktureringsforanstaltningerne kan derfor betragtes som værende forenelige med det indre marked efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Den første, anden og tredje kapitaltilførsel og overførslen af de værdiforringede aktiver til statens afviklingsselskab kan derfor godkendes i overensstemmelse med omstruktureringsplanen -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den omstruktureringsstøtte, som Republikken Slovenien yder til NLB bestående af den første kapitaltilførsel på 250 mio. EUR, den anden kapitaltilførsel på 382,9 mio. EUR, den tredje kapitaltilførsel på 1 558 mio. EUR og overførslen af værdiforringede aktiver til statens afviklingsselskab med et støtteelement på 130 mio. EUR, udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
I lyset af omstruktureringsplanen og tilsagnene i bilaget er omstruktureringsstøtten forenelig med det indre marked.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Republikken Slovenien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2013.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2013. december 18.)
a szlovéniai NLB szerkezetátalakítása útján Szlovénia által a Nova Ljubljanska banka d.d. javára végrehajtani tervezett SA.33229 (2012/C) - (korábbi 2011/N) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2013) 9632. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2014/535/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a tagállamokat és más érdekelt feleket az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
(1)
2011. január 14-én a szlovén hatóságok bejelentették a Nova Ljubljanska banka d.d. (a továbbiakban: NLB d.d.) 250 millió EUR értékű állami feltőkésítését.
(2)
2011. március 7-i határozatában (2) (a továbbiakban: első megmentési határozat) az Európai Bizottság hat hónapos időszakra, szerkezetátalakítási terv benyújtását feltételül szabva engedélyezte az NLB d.d. javára nyújtott első feltőkésítési támogatást.
(3)
A szlovén hatóságok 2011. július 22-én szerkezetátalakítási tervet jelentettek be, amelyhez 2011. szeptember 6-án és 2012. március 26-án további módosításokat nyújtottak be.
(4)
2012. május 16-án a szlovén hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy másodszori feltőkésítést kívánnak nyújtani az NLB d.d. részére. Ezt az intézkedést 2012. június 6-án jelentették be.
(5)
2012. július 2-i határozatával (a továbbiakban: a második megmentési és az eljárást megindító határozat) a Bizottság jóváhagyta az NLB d.d. második feltőkésítését, és ezzel egyidejűleg részletes vizsgálatot indított, miután kételyek merültek fel azt illetően, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv alapján a NLB d.d. vissza tudja-e állítani életképességét, valamint képes lesz-e megfelelő teherviselést és a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket biztosítani.
(6)
2012. november 22-én a második megmentési és az eljárást megindító határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és felkérték az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket (3). A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.
(7)
A második megmentési és az eljárást megindító határozatot követően 2013. január 7-én a szlovén hatóságok felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet jelentettek be, amelynek módosított változatát 2013. március 25-én nyújtották be. A szlovén hatóságok ezt követően 2013 decemberében újabb módosítást nyújtottak be a tervhez. A 2013 decemberében a Bizottsághoz eljuttatott módosításra ebben a határozatban „szerkezetátalakítási terv”-ként hivatkozunk.
(8)
Az erre irányuló bizottsági kéréseket követően a szlovén hatóságok a 2012. július 2. és 2013. december 9. közötti időszakban további információkkal szolgáltak.
(9)
2013. április 10-én a Bizottság a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében megállapította, hogy Szlovénia túlzott gazdasági egyensúlyhiánnyal küzd. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggésben Szlovéniának alulról felfelé építkező és felülről lefelé irányuló stressztesztet és eszközminőségi felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat/stresszteszt) kellett végrehajtania a szlovén bankszektorban, amelyet független tanácsadók végeztek. A szerkezetátalakítási terv figyelembe veszi a felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit.
(10)
Az ügy sürgősségére tekintettel a Szlovén Köztársaság beleegyezik, hogy ezt a határozatot a Bizottság kivételesen angol nyelven fogadja el.
2. A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A NEHÉZSÉGEK FORRÁSAINAK ISMERTETÉSE
(11)
Az NLB d.d. és leányvállalatai (a továbbiakban: NLB vagy a bank) együtt a legnagyobb szlovén bank- és pénzügyi csoport. 2012. szeptember 30-án az NLB d.d., valamint 47 bank, vállalat, fiók és külföldi képviseleti iroda tartozott a csoportba. Az NLB a szlovén és a délkelet-európai bankszektor jelentős szereplője. Az NLB a szlovén bankszektorban 2012. szeptember 30-án összes eszköze tekintetében hozzávetőleg 30 %-os részesedéssel rendelkezett, az első háromban szerepelt Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Koszovó és a Szerb Köztársaság bankjai között, Bosznia-Hercegovinában pedig a hatodik legnagyobb bankként rangsorolták. Az NLB fő üzleti tevékenysége a banki szolgáltatások területe, jóllehet más pénzügyi szolgáltatásokat - például biztosítást, vagyonkezelést, lízinget, faktoringot és forfetírozást - is kínál.
(12)
Az NLB minősítése a Moody's szerint Caa2 (negatív), a Fitch szerint BB- (negatív). Az NLB-t 2013-ban mindkét intézmény leminősítette. Ennek oka elsősorban a hitelportfólió koncentrációja és további romlása, valamint a bank aktuális piaci környezeten belüli szerény pénzügyi és tőkepozíciója volt.
(13)
Az NLB Szlovéniában teljes körű lakossági és vállalati bankszolgáltatásokat nyújt, és elsősorban a lakossági bankpiacon van jelen. Egyúttal a magán-, vállalati és befektetési banki szolgáltatások területén is tevékenykedik.
(14)
Az NLB tőkeszerkezete 2013. június 30-án a következőképpen alakult: az NLB részvényeinek 77,51 %-a Szlovén Köztársaság, 6,23 %-a a Kapitalska družba, d.d., 5,58 %-a a Slovenska Odškodninska Družba, 2,24 %-a pedig a (csődeljárás alatt álló) Poteza borzno posredniška družba, d.d. tulajdonában volt.
(15)
2012. december 31-én az NLB összes eszközének értéke 14,3 milliárd EUR-t, összes betéteinek értéke pedig 9,1 milliárd EUR-t tett ki, amely utóbbi lakossági betétekből (6,5 milliárd EUR), vállalati betétekből (2 milliárd EUR) és állami betétekből (0,6 milliárd EUR) állt. Ezenkívül 112 millió EUR hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral rendelkezett. Ugyanezen a napon az NLB bankszektoron kívüli összes hitelállományának értéke körülbelül 9,5 milliárd EUR-nak felelt meg. A hitel-betét arány 104 % volt (szemben a 2011. évi 105 %-kal és a 2010. évi 127 %-kal).
(16)
Az NLB problémáinak fő forrása a nemteljesítő hitelek növekedése, amelyek értéke a 2008. évi 0,6 milliárd EUR-ról (a teljes hitelösszeg 3,8 %-a) 2012 decemberében 3,7 milliárd EUR-ra (azaz a teljes hitelösszeg 28,2 %-ára) emelkedett. A rossz teljesítménnyel egyidejűleg az NLB tőkemegfelelését jelentősen aláásta a bank eszközportfóliójának romló minősége, a szabályozó által előírt és a befektetők által elvárt magasabb tőkehányadok, valamint a tőke- és adósságfinanszírozáshoz, különösen a nagykereskedelmi finanszírozáshoz való csökkent hozzáférés.
(17)
A 2008. évi pénzügyi válság előtt az NLB növekedési stratégiájának lendületét kedvező gazdasági körülmények erősítették. Az NLB hitelállománya 2002 és 2009 között (nettó hitelösszeg) évi 15 %-kal, betétállománya 8 %-kal nőtt. A magas növekedés különösen a vállalati szektoron belüli hitelezésnek volt köszönhető.
(18)
E belső növekedésen túl az NLB több délkelet-európai bankleányvállalat felvásárlása, valamint a lízing, faktoring/forfetírozás, életbiztosítás/nyugdíjalapok és a vagyonkezelés piacán megvalósított belső növekedés és új gazdasági egységek létrehozása révén is bővült.
(19)
Az 1. táblázatban az NLB szlovéniai és délkelet-európai eszközeinek 2006. december 31. és 2012. szeptember 30. közötti alakulása látható.
1. táblázat
Az NLB összes eszközének piaci részesedése
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
NLB csoport - összes eszköz (millió EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Szlovénia
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosznia-Hercegovina - Föderáció
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosznia-Hercegovina - Szerb Köztársaság
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Montenegró
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Koszovó
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Szerbia
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
Az NLB a 2003-2008 közötti időszakban nyereséges volt, 2009 után azonban adózás utáni veszteséget termelt. A veszteség értéke 2009-ben 87 millió EUR-t, 2010-ben 202 millió EUR-t, 2011-ben 239 millió EUR-t, 2012-ben pedig 273,5 millió EUR-t tett ki. 2013 első félévében az NLB 91,2 millió EUR adózás utáni veszteséget könyvelt el. Az NLB hitelportfóliója 2009-ben romlásnak indult. A nemteljesítő hitelek aránya a 2008. évi 3,8 %-ról 2012 decemberére 28,2 %-ra nőtt.
(21)
2013. június 30-án az NLB szavatoló tőkéje 1 074,3 millió EUR-nak felelt meg. A banknak a tőkekövetelményekről szóló uniós rendelet (4) szerinti elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutatója 8,5 % volt.
(22)
2013. december 4-én a felülvizsgálat/stresszteszt eredményei rámutattak, hogy kedvezőtlen forgatókönyv esetén az NLB 1,8 milliárd EUR összegű tőkehiánnyal rendelkezik (5).
3. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(23)
Az NLB ez idáig az alábbi állami támogatási intézkedésekben részesült:
i.
a 2011. március 7-i első megmentési határozattal ideiglenesen jóváhagyott, 250 millió EUR összegű első feltőkésítés;
ii.
a 2012. július 2-i második megmentési és az eljárást megindító határozattal ideiglenesen jóváhagyott, 382,9 millió EUR összegű második feltőkésítés.
(24)
E két feltőkésítésen túl Szlovénia az NLB javára két további intézkedés végrehajtását tervezi:
iii.
1,558 milliárd EUR összegű harmadik feltőkésítés; és
iv.
(2,3 milliárd EUR névértékű) nemteljesítő hitelekből és (94 millió EUR piaci értékű) tőkerészesedésekből álló értékvesztett eszközök átruházása a bankeszközkezelő vállalat részére.
3.1. AZ NLB ELSŐ FELTŐKÉSÍTÉSE
(25)
Az NLB többévi nyereséges működés után elsősorban a romló gazdasági környezet eredményeképpen 2009-ben és 2010-ben vált veszteségessé. A gyenge gazdasági növekedés és a növekvő munkanélküliség nyomán csökkent a hitelek iránti igény, és jelentősen nőtt a hitelek értékvesztése. Az NLB-nek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója a 2009. évi 6,9 %-ról 2010-ben 6 %-ra esett vissza. 2010. júliusában a Szlovén Központi Bank felszólította az NLB-t, hogy erősítse meg tőkepozícióját. Ennek nyomán az NLB további tőkeemelés mellett döntött.
(26)
Az NLB a tervek szerint 250 millió EUR értékű saját tőkét - azaz kockázattal súlyozott eszközértéke 1,6 %-ának megfelelő összeget - vont volna be részvényeinek nyilvános kibocsátásán keresztül. A tőkeemelésre két részletben került sor. Az első szakaszban meglévő érdekelt feleknek kínáltak fel jegyzésre részvényeket (az összes jegyzett részvény értéke 89,2 millió EUR-t tett ki, és az állam teljes körűen élt elővásárlási jogával). A második szakaszban a fennmaradó részvényeket nyilvánosan kibocsátották. A lakossági érdeklődés hiánya miatt azonban végül valamennyi részvényt Szlovénia jegyezte.
(27)
A Bizottság 2011. március 7-én az első megmentési határozattal ideiglenes megmentési támogatásként jóváhagyta az első feltőkésítést. A Bizottság jelezte, hogy a Szlovénia által ígérete alapján benyújtandó szerkezetátalakítási terv értékelése során részletesebben megvizsgálja a teherviselés szempontját (6).
3.2. AZ NLB MÁSODIK FELTŐKÉSÍTÉSE
(28)
2011 májusában a Szlovén Központi Bank az NLB tőkepozíciójának további megerősítését kérte.
(29)
Magánbefektetői érdeklődés hiányában Szlovénia 382,9 millió EUR-t juttatott az NLB-nek feltételesen átalakítható instrumentumok formájában, amelyek az alkalmazandó jogszabályok értelmében elsődleges alapvető tőkeeszközöknek minősülnek. Az NLB a feltételesen átalakítható instrumentumokat 2013 márciusában az ezen instrumentumokat szabályozó megállapodás értelmében hagyományos részvénnyé alakította.
(30)
A Bizottság a második feltőkésítést a második megmentési és az eljárást megindító határozattal (7) hagyta jóvá.
3.3. AZ NLB HARMADIK FELTŐKÉSÍTÉSE
(31)
A felülvizsgálat/stresszteszt eredményei ismeretében, valamint a szerkezetátalakítási terv tartalmát - többek között egyes értékvesztett eszközöknek a bankeszközkezelő vállalat javára történő elidegenítését - figyelembe véve az NLB 1,8 milliárd EUR tőkehiánnyal rendelkezik. Az alárendelt kölcsön tervezett belső feltőkésítésének hatását figyelembe véve (amely 250 millió EUR-val csökkenti majd az NLB tőkeszükségleteit) az állam államkötvények és készpénz formájában további 1,558 milliárd EUR összegű tőkét nyújt az NLB részére, hogy lehetővé tegye számára életképességének visszaállítását.
3.4. ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖK ÁTRUHÁZÁSA A BANKESZKÖZKEZELŐ VÁLLALATRA
(32)
A bankok stabilitásáról szóló, 2012 decemberében hatályba lépett szlovén törvény keretet biztosít a továbbvitt eszközök bankokról a bankeszközkezelő vállalatra vagy más különleges célú gazdasági egységre történő átruházásának finanszírozását célzó garanciák kibocsátásához. Egyúttal engedélyezi az e bankok olyan veszteségeit orvosolni kívánó feltőkésítést, amelyek a bankeszközök hosszú távú gazdasági értéken történő átruházásából erednek.
(33)
2013 májusában Szlovénia nemzeti reformprogramot dolgozott ki, amelynek célja a Szlovéniához intézett országspecifikus uniós ajánlások végrehajtása volt. A nemzeti reformprogram részét képezi az értékvesztett eszközöknek a három legnagyobb szlovén bankról - köztük az NLB-ről - a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása. A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök a következők: csődbe jutott vállalatok, szerkezetátalakítási követelések, ingatlanfedezettel rendelkező követelések, pénzügyi érdekeltségek és más nemteljesítő hitelek.
(34)
2013. május 17-én Szlovénia benyújtotta a Bizottságnak az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó, 1,9 milliárd EUR értékű eszközök előzetes jegyzékét. A jegyzéket azóta aktualizálták, és az átruházni tervezett eszközportfólió értéke a hitelek tekintetében 2,2 milliárd EUR (névértéken), a tőkerészesedések tekintetében pedig 94 millió EUR (piaci értéken).
4. SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(35)
A szlovén hatóságok a 2013-tól 2017. december 31-ig tartó szerkezetátalakítási időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be.
(36)
A szerkezetátalakítási terv fő pillérei a megerősített vállalatirányítás és kockázatkezelés, a bank fő piacainak ismételt előtérbe helyezése, a nemteljesítő hitelek csökkentése, valamint egy költségcsökkentési program. A szerkezetátalakítási terv 2017. december 31-ig az NLB-re vonatkozó, alapforgatókönyv szerinti pénzügyi előrejelzéseket tartalmaz, valamint figyelembe veszi a felülvizsgálat/stresszteszt keretében kidolgozott kedvezőtlen forgatókönyvet.
(37)
Szlovénia a mellékletben felsorolt több kötelezettségvállalást is tett. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében ellenőrző megbízott kinevezésére kerül sor. Az ellenőrző megbízott a szerkezetátalakítási időszak végéig látja el feladatát.
4.1. A HOSSZÚ TÁVÚ ÉLETKÉPESSÉG HELYREÁLLÍTÁSA
(38)
Az NLB életképességének helyreállítását illetően két fő probléma merül fel: i. korszerű vállalatirányítási struktúrák és szabályok bevezetése az NLB által hozott üzletközpontú döntéshozatal biztosítása céljából; valamint ii. az NLB hitelezési politikáinak és kockázatkezelési eljárásainak átfogó felülvizsgálata, különösen a hitelkockázatok kezelése terén.
(39)
A mellékletben felsorolt vállalatirányítási változtatások végrehajtására a tőkekövetelményekről szóló uniós irányelvvel (8) és a szlovén nemzeti jogszabályokkal összhangban e határozat elfogadásának napjától számított három hónapon belül kerül sor. Az NLB szabályzatát és belső szabályait érintő módosítások azt hivatottak biztosítani, hogy az NLB igazgatótanácsa kizárólagos hatáskörrel és felelősséggel rendelkezzen azért, hogy az NLB napi üzletvezetését függetlenül és a bank kizárólagos érdekében lássa el. Ennek következtében a bank és részvényesei, különösen a Szlovén Köztársaság közötti kapcsolatokra a szokásos piaci feltételek elvét kell alkalmazni. E tekintetben Szlovénia vállalja, hogy kizárólag a rendes szlovén társasági törvény alapján őt megillető részvényesi jogainak gyakorlása címén befolyásolja a felügyelőbizottsági tagok és a vezetők kinevezését. Az NLB a felügyelőbizottságon és annak bizottságain belüli helyek és szavazatok kétharmadát független szakértőknek ítéli. Az NLB szabályokat fogad el egy független és objektív belső ellenőrzési feladatkör létrehozásának biztosítása érdekében. Az NLB körültekintő és megbízható üzletpolitikát követ, amely a tervezett intézkedések végrehajtásával egyidejűleg a fenntarthatóságra törekszik. Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd motivációs és javadalmazási politikáit, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, hosszú távú és fenntartható célokat szolgáljanak, valamint átláthatóak legyenek és összhangban álljanak az Európai Bankhatóság javadalmazási politikákra és gyakorlatokra vonatkozó, 2010. december 10-i iránymutatásával. Az NLB a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban 2017. december 31-ig korlátozni fogja az igazgatósági tagok és a különleges munkát végző alkalmazottak összjavadalmazását (9). Az igazgatótanács és a különleges munkát végző, ügyfélszolgálati munkakörben alkalmazott munkavállalók javadalmazása változó összetevőinek éves értéke legfeljebb öthavi fizetésnek felelhet meg. A más munkakörben alkalmazott, különleges munkát végző munkavállalók esetében ez a változó összeg háromhavi fizetés összegére korlátozódik. Mindemellett a változó javadalmazás legalább 50 %-ának kifizetése hároméves időszakra oszlik el. Ennélfogva az ilyen javadalmazás 2017. december 31-ig nem haladja majd meg a szlovén nemzeti átlagfizetés tizenötszöröse vagy az NLB-n belüli átlagfizetés tízszerese közül a magasabb összeget.
(40)
Az NLB a mellékletben részletesen felsorolt szabályok és intézkedések végrehajtása révén felülvizsgálja belső árképzési és kockázatkezelési eljárásait. Különösen az új hitelek árának meghatározása akkor lesz megfelelő, ha az új hitel hozzájárul a 2014-ben legalább […] (10) %-os, 2015-ben […] %-os, 2016-ban […] %-os, 2017-ben pedig […] %-os ügyfélkapcsolatonkénti pozitív tőkearányos jövedelmezőség eléréséhez, a mellékletben pontosabban meghatározott feltételek mellett.
(41)
Az NLB eszközeit egy törzsegységre (körülbelül 10,6 milliárd EUR) és egy törzsegységen kívüli csoportra (körülbelül 2 milliárd EUR) osztják. A (2,3 milliárd EUR névértékű) nemteljesítő hitelekből és (94 millió EUR piaci értékű) tőkerészesedésekből álló értékvesztetteszköz-készletet egy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéssel összefüggésben ruházzák át a bankeszközkezelő vállalatra. Az NLB a csoportszintű mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10-20] milliárd EUR-ra csökkenti.
(42)
Emellett a 2011 márciusában és 2012 júliusában kapott állami támogatáson túl a szerkezetátalakítási terv további 1,558 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót irányoz elő. Az NLB-nek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatóját ez a harmadik feltőkésítés azonnal 15 %-ra növeli, valamint a várható veszteségeket is fedezi. Ez biztosítja tehát, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszakban eleget tegyen a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeknek.
(43)
Az NLB jövőbeni üzleti stratégiájának középpontjában a fő lakossági piacok, a kkv-k és egyes vállalati üzleti tevékenységek állnak. Az NLB tervei szerint jelentősen csökkenti részesedési portfólióját, ami összhangban áll arra irányuló stratégiájával, hogy a legfontosabb régiókban fő üzleti tevékenységeire összpontosít. E tekintetben a szerkezetátalakítási terv jelentősen csökkenti az NLB fő tevékenységen kívül eső tevékenységeit, ami magában foglalja valamennyi lízing- és faktorálási/forfetírozási tevékenység és ingatlankezelési tevékenység értékesítését, illetve ideiglenesen a külföldi vállalati ügyfeleknek történő, nem fő tevékenységnek számító új hitelezés megszüntetését.
(44)
Az NLB a következő ágazatokban csökkenti hitelezési tevékenységét (a kockázattal súlyozott eszközérték átlagosan […] %-kal történő mérséklése 2013. december 31. és 2017. december 31. között): i. építőipari vállalati ügyfelek (a 2013. december 31-i, […] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig […] millió EUR-ra csökken); ii. vállalati ügyfelek a közlekedésipari ágazatban (a 2013. december 31-i, […] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig […] millió EUR-ra csökken); iii. pénzügyi érdekeltségek (a 2013. december 31-i, […] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig […] millió EUR-ra csökken).
(45)
A szerkezetátalakítási terv végrehajtásának és különösen az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának következtében az NLB összes eszközeinek értéke a 2012. december 31-i 14,5 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10-20] milliárd EUR-ra, míg a kockázattal súlyozott eszközérték a 2012. december 31-én mért 11,1 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [5-10] milliárd EUR-ra mérséklődik.
(46)
Az NLB jelenlegi portfóliója a szerződéses lejáratig teljes körű fedezettel rendelkezik. A jövőben az NLB a tervei szerint ismét nagy hangsúlyt helyez majd a finanszírozási alapját hagyományosan biztosító lakossági betétekre, egyúttal azonban diverzifikált nagykereskedelmi finanszírozási alapot kíván kialakítani. A hitel-betét arány a 2012. évi 105 %-ról 2017. december 31-ig [70-80] %-ra erősödik majd.
(47)
Az NLB továbbá hosszú távú költségszabályozási és költségcsökkentési programot tervez. 2012. évi csoportszintű működési költségei 368 millió EUR-ra rúgtak. Az NLB a csoportszintű működési költségeket (az egyszeri rendkívüli, nem visszatérő költségek, azaz a szerkezetátalakítási kiadások kivételével) 2014. december 31-ig [300-350] millió EUR-ra, 2015. december 31-ig [300-350] millió EUR-ra, 2016. december 31-ig [250-300] millió EUR-ra, illetve 2017. december 31-ig [200-250] millió EUR-ra szorítja vissza.
(48)
2017. december 31-én az NLB projektjeinek [5-10] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget kell elérniük. A szerkezetátalakítási terv a 2013-2017 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi eredményt irányoz elő, amelyek alapján 2017. december 31-én a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutató [10-20] %-os lesz. Az NLB adózás utáni nyeresége 2017-ben eléri majd a [100-150] millió EUR-t.
(49)
Végül, Szlovénia […]-ig […]-ra/-re csökkenti az NLB-n belüli részesedését („[…]”). Amennyiben Szlovénia nem kötött kötelező adásvételi megállapodást az NLB-n belüli, […]-tól/-től eltérő részesedésének értékesítésére vonatkozóan, Szlovénia és az NLB kizárólagos megbízást ad az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a következők értékesítésére: […], […], […], […],[…] és […].
4.2. TEHERVISELÉS
(50)
A szerkezetátalakítási terv a 2017. december 31-ig tartó szerkezetátalakítási időszak alatt megtiltja a kamatszelvények beváltását, valamint az osztalék- és nyereségfizetést.
(51)
Szlovénia vállalja, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszak során nem teljesít tőkeeszközök után járó kifizetéseket, kivéve, ha ez jogi kötelezettsége. Szlovénia vállalja továbbá, hogy az NLB a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nem hívja le vagy vásárolja vissza ezeket az eszközöket. Az állami tulajdonban lévő tőkeeszközökhöz tartozó kamatszelvények kifizethetők, kivéve, ha ezek a kifizetések más befektetők részére történő, alapvetően nem kötelező kamatszelvény-kifizetést eredményeznének. A szerkezetátalakítási időszakban a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott eszközök (azaz e határozat Bizottság általi elfogadását követően kibocsátott eszközök) esetében nem érvényes, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott eszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB e határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni.
(52)
Az NLB jelenlegi részvényesei körében a 2011. márciusi és 2012. júliusi első és második feltőkésítés már így is erőteljes „hígító hatást” eredményezett. Az NLB fennmaradó alárendelt értékpapírjainak összege 250 millió EUR. Szlovénia vállalja, hogy az állami támogatás (harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) nyújtását megelőzően az NLB teljes körűen leírja a részvényesek tőkerészesedését és a fennálló alárendelt kölcsönöket. Ennek nyomán az állam az NLB kizárólagos részvényesévé válik, szemben a 2011. márciusi első állami feltőkésítés előtti 33,1 %-os részesedésével.
(53)
Szlovénia vállalja, hogy értékesíti az NLB-nek a melléklet 3. pontjában felsorolt vállalatokon belüli, 2012. december 31-én [100-150] millió EUR összes eszközértéknek megfelelő, valamint a melléklet 4. pontjában felsorolt, nem a fő tevékenységi területein működő leányvállalatokon belüli, 2012. december 31-én [950-1 000] millió EUR összes eszközértéknek megfelelő részesedéseit. Emellett az NLB a melléklet 5. pontjában felsorolt közös vállalkozásokon belüli részesedéseit is eladja. Mindezen túlmenően az NLB […]-ig bezárja a(z) […].
(54)
Az NLB leányvállalatainak tőkeinjekciók útján történő lehetséges feltőkésítését i. a részvény - általánosan elfogadott piaci módszerek alkalmazásával számszerűsített „hígító hatással” történő kiigazítása utáni (11) - árához képest 25 %-os kedvezménnyel jegyzik, közvetlenül a tőkeinjekció bejelentését megelőzően; vagy ii. azon a legalacsonyabb áron, amelyen az említett leányvállalatok többi részvényese hozzájárul a feltőkésítéshez. A nem jegyzett gazdasági egységek esetében a részvények piaci értékét megfelelő és általánosan elfogadott, piaci alapú értékelési módszer alkalmazásával határozzák meg. Ha az ilyen tőkeinjekció hibrid eszközök formájában valósul meg, ezek az eszközök alternatív kamatszelvény-kifizetési mechanizmust, valamint a hibrid eszköz saját tőkévé történő átalakítási arányát a jegyzési jogok nélküli elméleti ár (TERP) 25 %-kal csökkentett értékében meghatározó rendelkezést tartalmaznak (ezt az értéket a tőkeinjekció esetében alkalmazotthoz hasonlóan állapítják meg).
4.3. VERSENYTORZULÁSSAL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK
(55)
A versenytorzulás csökkentése érdekében az NLB csökkenteni kívánja Szlovénián belüli üzleti tevékenységeit. Az NLB a mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10-20] milliárd EUR-ra csökkenti.
(56)
Az NLB kötelezettségvállalásai között szerepel a stratégiai piacokon belüli banki részesedéseinek eladása. Az NLB […]-ig értékesíti […]. Ez az eladás csökkenti az NLB befolyását a(z) […]. Az NLB ezenkívül […]-ig teljes körűen elidegeníti a(z) […] belüli részesedését.
(57)
Az NLB csökkenteni fogja hitelezési tevékenységét a szlovén építőiparban, közlekedési szektorban és a pénzügyi érdekeltségek ágazatában azáltal, hogy ezen ágazatokban 2013. december 31. és 2017. december 31. között átlagosan […] %-kal csökkenti kockázatokkal súlyozott eszközértékét. Emellett megszünteti a külföldi vállalati ügyfeleket célzó új hitelezési tevékenységeire irányuló üzleti stratégiát.
(58)
Az NLB a szlovéniai és külföldi leányvállalatainak elidegenítése révén valamennyi lízing-, faktorálási és forfetírozási tevékenységét megszünteti.
(59)
Az NLB a melléklet vonatkozó pontjaiban ismertetett feltételek szerint eleget tesz a kamatszelvények beváltására, az osztalékfizetésre és a felvásárlásra, valamint a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalomnak.
(60)
Tőke-visszafizetési mechanizmust hoz létre, amelynek értelmében 2015-ben, 2016-ban és 2017-ben osztalékkifizetéseket folyósít részvényeseinek (12). A 2015. és 2016. pénzügyi év tekintetében az NLB kifizeti a következők közül az alacsonyabb összeget: i. az európai és a szlovén jog szerint alkalmazandó szabályozási tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 50 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt; vagy ii. az adott évi nettó bevétel. A 2017. pénzügyi év tekintetében az NLB kifizeti a következők közül az alacsonyabb összeget: i. az európai és a szlovén jog szerint alkalmazandó szabályozási tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 100 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt vagy ii. az adott évi nettó bevétel. A Szlovén Központi Bankot az NLB bankfelügyelőjeként megillető hatáskörök sérelme nélkül az osztalékkifizetést fel kell függeszteni, ha az az elkövetkező években a bank fizetőképességét veszélyezteti.
4.4. AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖKKEL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
a) Célkitűzés
(61)
A bankeszközkezelő vállalatra történő eszközátruházás révén értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedést hajtanak végre az NLB javára. Az intézkedés célja az NLB legproblematikusabb eszközportfóliójának jövőbeni értékét övező bizonytalanság felszámolása és annak biztosítása, hogy a bank a szerkezetátalakítási terv végrehajtására összpontosítson.
b) Szerkezet és jellemzők
(62)
A bankeszközkezelő vállalatot Szlovénia a bankszektor stabilitásának támogatása céljából hozta létre.
(63)
E vállalat átfogó célkitűzése a ráruházott eszközök kezelése és szabályszerű elidegenítése, maximalizálva a behajtott összegeket. A bankeszközkezelő vállalat e tevékenységével elősegíti a pénzügyi rendszer szerkezetátalakítását, egyúttal a minimálisra csökkenti az állami források felhasználását, és a lehetséges mértékben elkerüli a piaci torzulásokat.
(64)
A bankeszközkezelő vállalat különösen eszközökből, értékpapírokból, derivatívákból, illetve jóváhagyott kölcsönökből eredő jogokból és kötelezettségekből vagy a kapcsolódó fedezetet magukban foglaló garanciákból származó kockázatokat vállalhat, vagy nyújthat fedezetet azokra. A bankeszközkezelő vállalat a megállapított átruházási értéket az általa kibocsátott, állami garanciával fedezett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fizeti ki az NLB részére. A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályokkal összhangban megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb annál.
c) Az értékvesztett eszközök és hitelek átruházásának köre
(65)
Az átruházás az alábbi eszközcsoportokat érinti:
a)
csődhelyzetben lévő, lakóingatlan-fedezettel rendelkező társaságok;
b)
átszervezést igénylő pénzügyi érdekeltségek átszervezésére irányuló követelések;
c)
egyéb csődhelyzetben lévő társaságok;
d)
egyéb lakóingatlan-fedezettel biztosított követelések;
e)
pénzügyi érdekeltségek;
f)
építőipari vállalatok;
g)
közlekedési vállalatok;
h)
más nem teljesítő kitettségek.
(66)
2013. május 17-én Szlovénia eljuttatta a Bizottságnak az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó, 1,9 milliárd EUR értékű eszközök előzetes jegyzékét. A jegyzéket azóta aktualizálták. Az átruházni tervezett portfólió értéke a hitelek tekintetében névértéken 2,3 milliárd EUR, a tőkerészesedések tekintetében pedig piaci értéken 94 millió EUR.
(67)
Az eszközátruházás eredményeképpen az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke 1,4 milliárd EUR-val csökken, ami összesen 112 millió EUR tőkeszükséglet-csökkenést jelent. Ezek az adatok a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó eszközöknek a Bizottság részére 2013. november 14-én elküldött jegyzékében szerepeltek.
d) Az átruházási érték számításának módszere
(68)
Az átruházási értéket a Szlovén Központi Bank előzetesen, a bankeszközkezelő vállalatot létrehozó jogszabályban előírt módszer alapján határozta meg. A módszer a jövőbeni pénzforgalom nettó jelenértékének értékelésén alapul. Jelentős kitettségek esetén a jövőbeni pénzforgalmat egyedileg értékelték, míg a kisebb kitettségek esetében egyszerűsített megközelítést alkalmaztak, ahol az értékelés a hitelek nemteljesítésének valószínűségén, valamint a nemteljesítéskori veszteség jellemzőin alapult. Ezenfelül az átruházási érték kiszámításakor a stresszteszt alapforgatókönyvében megjelölt várható veszteséget tekintik referenciaértéknek. A fenti értékelési módszert a szlovén hatóságokat, valamint megfigyelőként a Bizottságot, az EKB-t és az Európai Bankhatóságot tömörítő, erre a célra kijelölt csoport jóváhagyta.
(69)
A csődbe ment vállalatok és hátralékos hitelek esetében a jövőbeni pénzforgalmat a fedezetek és garanciák piaci értéke alapján határozták meg. Az ilyen fedezetek értékének meghatározásakor az elmúlt 12 hónapban független szakértők által készített jelentésekre támaszkodtak.
(70)
Ezután a jövőbeni pénzforgalom nettó jelenértékét kockázatmentes kamat alkalmazásával számították ki.
e) Az átruházási érték
(71)
Az NLB eszközeinek Szlovénia által meghatározott átruházási értéke a hitelek tekintetében 617 millió EUR (azaz a bruttó könyv szerinti érték 27 %-a), míg a tőkerészesedések esetében 94 millió EUR. Szlovénia vállalta, hogy a bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik majd az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályokkal összhangban megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb lesz annál.
(72)
A szlovén hatóságok benyújtották a Szlovén Központi Bank elemzését, amely tanúsítja az NLB által a bankeszközkezelő vállalatra történt eszközátruházás részletes eredményeit és pénzügyi hatásait.
f) Piaci ár
(73)
Szlovénia nem értékelte a portfólió piaci értékét.
g) Független szakértői tanácsadás a Bizottság részére
(74)
A Bizottság független szakértők segítségét vette igénybe az átruházott eszközök tényleges gazdasági értékével és az eszközök piaci értékének számszerűsítésével összefüggésben javasolt módszer és átruházási ár értékelése során, amint azt a mérések referenciakereteként szolgáló, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (13) előírja.
5. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA
(75)
2012. július 2-án a Bizottság a feltőkésítési intézkedésekre és a szerkezetátalakítási terv Szlovénia által benyújtott változatára irányuló hivatalos vizsgálati eljárást indított azt illetően, hogy azok szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a belső piaccal.
(76)
A Bizottság az eljárás megindításakor kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy az NLB-re vonatkozó szerkezetátalakítási terv hozzá benyújtott változata biztosítja-e a hosszú távú életképesség visszaállítását, a megfelelő teherviselést és a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket (14). Az életképességgel kapcsolatos kérdések részeként a Bizottság kétségbe vonta, hogy az NLB döntéshozatali eljárása összhangban áll-e a piaci normákkal és különösen kiemelte az abból fakadó lehetséges vállalatirányítási problémákat, hogy az állam a bank fő részvényeseként beavatkozhat annak napi üzletvezetésébe (15).
6. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(77)
A hivatalos vizsgálati eljárással kapcsolatban harmadik érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.
7. SZLOVÉNIA ÁLLÁSPONTJA
(78)
Szlovénia egyetért azzal, hogy az első feltőkésítés, a második feltőkésítés, a harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. Szlovénia továbbá úgy véli, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal.
(79)
Szlovénia érvei szerint a szerkezetátalakítási terv a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben (16) foglalt valamennyi feltételnek eleget tesz.
(80)
Szlovénia különösen úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja az NLB hosszú távú életképességének állami források nélküli helyreállítását, elegendő saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítás költségeihez, és korlátozza a verseny torzulását. A banki tevékenységek irányítása során a körültekintő döntéshozatali folyamatok biztosítása érdekében Szlovénia kötelezettségvállalásokat tett a banki vállalatirányítás megerősítésére.
(81)
A Szlovénia által tett kötelezettségvállalásokat e határozat melléklete sorolja fel. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében ellenőrző megbízott kinevezésére kerül sor. Emellett Szlovénia vállalta, hogy az egyes elidegenítési intézkedéseket meghatározott ütemterv szerint hajtja végre. Amennyiben a vállalt elidegenítési ütemtervet nem tartja be, elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelölnek ki.
8. ÉRTÉKELÉS
8.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE
(82)
A Bizottság korábban már megállapította (17) hogy az NLB első és második feltőkésítése állami támogatásnak minősül, és ezt Szlovénia sem vitatta. Ennélfogva ebben a szakaszban a Bizottság csak azt értékeli, hogy a két új intézkedés (a harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) állami támogatást képez-e.
(83)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja vagy azzal fenyegeti a versenyt, összeegyeztethetetlen a belső piaccal, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(84)
Mivel az 1,558 milliárd EUR értékű harmadik feltőkésítést közvetlenül a Szlovén Köztársaság nyújtja, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés állami forrásokból származik.
(85)
A harmadik feltőkésítésnek köszönhetően az NLB pénzügyi és gazdaság válsághelyzetben juthat tőkéhez, amikor a szlovén bankszektort övező fokozott bizonytalanság miatt a piacon erre nem lenne lehetősége. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a harmadik feltőkésítést egy piacgazdasági befektető nem hajtotta volna végre. A harmadik feltőkésítést ezért úgy kell tekinteni, hogy az versenyelőnyt biztosít az NLB-nek. Mindemellett az előny szelektív, hiszen azt kizárólag egy bank élvezi.
(86)
Mivel az NLB jelenleg és várhatóan a jövőben is a kiélezett nemzetközi verseny előtt nyitott pénzügyi szektorban folytatja tevékenységét, a bank részére állami forrásokból nyújtott előny érintheti az Unión belüli kereskedelmet, és torzíthatja a versenyt. A harmadik feltőkésítés ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás.
(87)
A harmadik feltőkésítésben foglalt támogatás összege 1,558 milliárd EUR.
(88)
Az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását illetően a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés állami forrásokat tartalmaz. Szlovénia a bankeszközkezelő vállalatot a bankszektor stabilitásának támogatása céljából hozta létre, hogy az segítséget nyújtson a nehéz helyzetben lévő bankok számára a mérlegükben szereplő kockázatos eszközeik aktuális piaci értéket meghaladó áron történő átruházásához. Az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra irányuló átruházások csökkentik azokat a veszteségeket, amelyeket a banknak ellenkező esetben viselnie kellene, rendezve ezáltal a bank mérlegét és elősegítve a szerkezetátalakítási terv végrehajtását.
(89)
Annak felmérése érdekében, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása tartalmaz-e támogatást, a Bizottság szakértői független jelleggel meghatározták az átruházandó portfólió aktuális piaci értékét, illetve tényleges gazdasági értékét, amely utóbbi az eszközök átruházási ára is egyben. Mivel a portfólió átruházási ára meghaladja az aktuális piaci értéket, az intézkedés az NLB javára nyújtott előnynek minősül.
(90)
Ez az előny a hasonló állami támogatásban nem részesülő szlovéniai és más tagállambeli versenytársaival szemben megerősíti az NLB pozícióját. Ennélfogva úgy kell tekinteni, hogy az intézkedés torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, tekintettel arra is, hogy az NLB jelenleg és várhatóan a jövőben is a kiélezett nemzetközi verseny előtt nyitott pénzügyi szektorban folytat tevékenységet.
(91)
Ami az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésben, azaz a bankeszközkezelő vállalatra történő eszközátruházásban érintett támogatási összeget illeti, megjegyzendő, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 20. pontjának a) alpontjához tartozó 2. lábjegyzet szerint az eszközátviteli intézkedés során a támogatási összeg az eszközök átruházási értéke és piaci ára közötti különbözet. Az átruházási ár 617 millió EUR, míg a becsült piaci ár 486 millió EUR. Az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása nyomán az NLB-nek nyújtott támogatás összege 130 millió EUR.
(92)
Következésképpen az első, második és harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása nyomán az NLB-nek nyújtott összes támogatás értéke 2 321 milliárd EUR, amely az NLB 2012. decemberi kockázattal súlyozott eszközértékének 20 %-a.
8.2. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
8.2.1. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(93)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánják. A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ennek a zavarnak a megszüntetésére. Ezt a Bizottság a későbbiekben a hat válsággal kapcsolatos közleményben (18), valamint a bankokról szóló 2013. évi közleményben részletesen ismertette és kifejtette.
(94)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény az augusztus 1-je után bejelentett állami támogatási intézkedésekre alkalmazandó. Az NLB esetében Szlovénia 2013. augusztus 1-je után jelentette be a tőkeinjekció és tőkeátvétel formájában nyújtott további állami támogatást. Ennélfogva az NLB szerkezetátalakítási terve összeegyeztethetőségének értékelésekor a bankokról szóló 2013. évi közlemény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(95)
Az, hogy a Bizottság a szlovén hatóságok által a pénzügyi válság leküzdése érdekében hozott több intézkedést is jóváhagyott (19), megerősíti, hogy a szlovén gazdaságban komoly zavar áll fenn. Ennélfogva az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja a szerkezetátalakítási tervben foglalt valamennyi intézkedés (azaz az első, a második és a harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) esetében az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja.
(96)
Ami kifejezetten az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását illeti, a Bizottság ezt az intézkedést a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján értékeli.
(97)
Az NLB-nek nyújtott szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét illetően ennek értékeléséhez a Bizottság a szerkezetátalakítási tervet összeveti a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleménnyel.
8.2.2. Összeegyeztethetőség a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel
(98)
Ami az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának formájában az NLB javára nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottságnak ezt az intézkedést a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell értékelnie. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény értelmében az értékvesztett eszközök átvétele olyan intézkedés, amely „a kedvezményezett bankot mentesíti az értékvesztett eszközök miatti veszteség vagy lehetséges veszteségre képzett tartalék könyvelésének kényszere alól (vagy kompenzálja ezért), és/vagy szavatoló tőkét szabadít fel más célokra”, és a közlemény meghatározza az ilyen intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének kritériumait. Ezek a következők: i. támogatható eszközök; ii. az értékvesztések átláthatósága és közzététele; iii. az eszközök kezelése; iv. az értékelés korrekt és következetes megközelítése; és v. megfelelő ellentételezés és teherviselés.
Támogatható eszközök
(99)
Ami az eszközök támogathatóságát illeti, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.4. szakasza kimondja, hogy az eszközátvételhez szükséges az értékvesztett eszközök egyértelmű meghatározása, valamint hogy az összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a támogathatóságra bizonyos korlátozások alkalmazandók.
(100)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény ugyanakkor azt is előírja, hogy meg kell találni az egyensúlyt az azonnali pénzügyi stabilitás célkitűzése és a rendes piaci működéshez való visszatérés biztosításának szükséglete között, ami az eszközkategóriák meghatározásakor rugalmas megközelítés alkalmazása mellett szól. Különösen, míg az értékvesztett eszközökről szóló közlemény a pénzügyi válság kiváltásáért felelős eszközöket nevezi meg támogatható eszközként (kifejezetten megemlítve a jelzáloggal fedezett egyesült államokbeli értékpapírokat), egyúttal „megfelelően indokolt esetben mennyiségi korlátozás nélkül” lehetővé teszi a fogalom kiterjesztését „olyan egyértelműen meghatározott eszközkategóriákra, amelyek összefüggnek a rendszerkockázattal”.
(101)
A szóban forgó ügyben az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés elsősorban építőipari és közlekedési vállalatokhoz, valamint pénzügyi érdekeltségekhez kapcsolódó, nem teljesítő eszközöket vagy lakóingatlan-fedezettel biztosított, nem teljesítő eszközöket céloz. Az NLB nehézségeiért elsősorban ezek az ágazatok felelnek, amelyek jelentős nemteljesítő hitelportfóliókkal rendelkeznek (a nemteljesítő hitelek aránya a pénzügyi érdekeltségek esetében 41 %, az építőipari vállalatok esetében pedig 74 %). Az NLB d.d. 2012. december 31-én elkönyvelt értékveszteségének több mint fele az átruházandó portfólió részét képezi. Ezek az eszközök tehát megfelelnek az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt támogathatósági kritériumoknak.
Átláthatóság és közzététel
(102)
Az átláthatóságot és a közzétételt illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.1. szakasza az átvételi intézkedések által érintett eszközök megfelelő értékelésen alapuló, elismert független szakemberek által ellenőrzött és az illetékes felügyeleti hatóság által hitelesített értékvesztésének teljes körű előzetes átláthatóságát, valamint a támogatható bankok általi közzétételét írja elő. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény előírja, hogy a közzétételnek és az értékelésnek a kormányzati beavatkozás előtt kell történnie.
(103)
A Szlovén Központi Bank elvégezte az eszközök előzetes értékelését. Elsőként a Szlovén Központi Bank 2013. május 10-én egy stressztesztet hozott nyilvánosságra, amely a három legnagyobb szlovén bank eszközeinek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásából fakadó tőkehatásokat ismertette. Másodszor a független szakértők által végzett felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit 2013. december 4-én tették közzé, és ezek stresszforgatókönyv esetén a szlovén bankok tőkehiányát jelezték. Az átruházandó eszközkategóriákat egyértelműen meghatározták, és az átruházásra kizárólag a Szlovén Központi Bank által jóváhagyott értékelési módszer alapján kerül sor. A tagállam tehát az NLB valamennyi értékvesztett, a bankeszközkezelőre átruházandó eszközére vonatkozóan kellő átláthatóságot biztosított, és azokat közzétette. Fontos kiemelni, hogy a bank tőkehiányát megállapító felülvizsgálatot/stressztesztet külső szakértők végezték.
Az eszközök kezelése
(104)
Az eszközök kezeléséről az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.6. szakasza előírja, hogy funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni egymástól a kedvezményezett bankot és annak eszközeit, különösen a menedzsment, a személyzet és az ügyfelek tekintetében. A közlemény e tekintetben kimondja, hogy ezeknek az intézkedéseknek meg kell könnyíteniük a bank számára, hogy az életképesség helyreállítására összpontosítson és elkerülje a lehetséges érdekellentéteket.
(105)
Az eszközök kezelését a bankeszközkezelő vállalat végzi, amely teljes mértékben független az NLB-től. Megállapítható tehát, hogy az elkülönített eszközkezelés összhangban áll az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel.
Értékelés
(106)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.5. szakasza megjegyzi, hogy a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése érdekében kulcsfontosságú az értékelés korrekt és következetes megközelítése. Az értékelés fő célja az eszközök tényleges gazdasági értékének meghatározása. Ez az érték referenciaszintnek tekinthető, amennyiben az értékvesztett eszközök ezen értéken történő átruházása a támogatás összeegyeztethetőségét jelzi - egyúttal átvételi hatást eredményez, mivel meghaladja az aktuális piaci árat, az állami támogatást azonban a szükséges minimumra korlátozza.
(107)
A Szlovén Központi Bank értékelte a portfóliót, a Bizottság pedig külső szakértők bevonásával vizsgálta az értékelést és az annak alapjául szolgáló általános módszert, biztosítva ezáltal a következetes uniós szintű megközelítést.
(108)
Az alábbi következtetések születtek:
i.
az NLB által benyújtott anyagok kiváló minőségű, alapos elemzést biztosítanak;
ii.
a bankeszközkezelő vállalatra átruházott portfólió tekintetében indokolt lenne az NLB minősítéseit és pénzügyi mérlegének aktualizált adatait felhasználó, minősítésalapú megközelítés alkalmazása;
iii.
Az NLB vállalati hitelállományának becsült tényleges gazdasági értéke az azonos terhek módszere alapján a bruttó kitettség 60,2 %-ának felel meg, +/- 5 %-os hibahatárral. Az azonos terhek módszerének keretében az eszközminőségi felülvizsgálat értelmében vett céltartalékokra egy adott mértékű terhet alkalmaznak. A Bizottság és külső szakértői ezt a stressz-szintet a határozathozatali gyakorlat alapján határozták meg. A szakértők által kiszámított tényleges gazdasági érték az NLB vállalati hitelállományára vonatkozik, amely nagyobb, mint a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházás céljából meghatározott végleges portfólió. Ennélfogva a becslés összege nem helyettesítheti a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó portfólió tényleges gazdasági értékének értékelését.
(109)
E fenti tényezők alapján a Bizottság értékelte a portfólió tényleges gazdasági értékét. Ehhez az értékeléshez két hitelkategóriát különböztetett meg: egyrészről a működési tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott hiteleket, másrészről pedig a hitelkiváltásra és nemteljesítő hitelekre nyújtott hiteleket. A részesedések tényleges gazdasági értékének felmérése külön történt.
(110)
A működő vállalkozásoknak nyújtott hitelek esetében a Bizottság a külső szakértők ajánlása szerint minősítésen alapuló megközelítést alkalmazott. Az NLB aktuális minősítése és a kitettségre vonatkozó legújabb pénzügyi adatok alapján a Bizottság meghatározta a nemteljesítés valószínűségét. Ezt követően a nemteljesítéskori veszteségrátát a fedezetek részletes elemzésével állapította meg a meglévő hiteldokumentáció vagy előzetes hitelminőségi vizsgálatok alapján.
(111)
A hitelkiváltásokra és nem teljesítő kitettségekre nyújtott hitelek esetében a felszámolás esetén várhatóan behajtható eszközérték megállapítása céljából a Bizottság mindenekelőtt a fedezetet vizsgálta, ehhez pedig a fedezetek értékére vonatkozó óvatos becsléseket alkalmazott és beszámította a felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit is.
(112)
A tőkerészesedések tekintetében a Bizottság áttekintette a Szlovénia által benyújtott értékelő jelentéseket, hogy ezek alapján megállapítsa, vajon a közölt piaci értékek összhangban állnak-e a jegyzett társaságokra vonatkozó piaci árjegyzésekkel, és hogy a nem jegyzett társaságok esetében alkalmazott értékelési módszer megfelel-e a piaci normáknak.
(113)
A Bizottság megállapítja, hogy a 2,3 milliárd EUR névértékű hitelportfólió tényleges gazdasági értéke 617 millió EUR, a tőkerészesedési portfólió tényleges gazdasági értéke pedig 94 millió EUR. A szerkezetátalakítási terv előírja, hogy az eszközöket tényleges gazdasági értéken kell a bankeszközkezelő vállalatra átruházni.
(114)
A piaci árat tekintve a Bizottság különbözetszámítási módszer alkalmazásával értékeli az átruházáskori aktuális piaci értéket. Ennek alapján a portfólió becsült piaci értéke a hitelek tekintetében 486 millió EUR, a tőkerészesedések tekintetében pedig 94 millió EUR.
(115)
A támogatás összege tehát az átruházási érték és a piaci érték közötti különbség, azaz 130 millió EUR.
Teherviselés és ellentételezés
(116)
A teherviselést illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza megismétli azt az általános alapelvet, hogy az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó veszteségeket a lehető legnagyobb mértékben a bankoknak maguknak kell viselniük, biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését. Az eszközöket ezért a tényleges gazdasági értékkel megegyező vagy annál alacsonyabb áron kell átruházni.
(117)
Szlovénia vállalja, hogy az eszközöket tényleges gazdasági értékükön vagy annál alacsonyabb áron ruházza át, tehát eleget tesz az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek.
Az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésre vonatkozó következtetés
(118)
A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt valamennyi feltételnek és követelménynek eleget tesz.
8.2.3. Összeegyeztethetőség a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleménnyel
(119)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény 31. pontja szerint a szerkezetátalakítási támogatást tartalmazó szerkezetátalakítási terv értékelésére továbbra is a szerkezetátalakítási közlemény alapján kerül majd sor a tőkebevonásra és a teherviselésre vonatkozó követelmények kivételével.
(120)
A szerkezetátalakítási közlemény és a bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek elsőként igazolnia kell, hogy az állami támogatás kedvezményezettjénél zajló szerkezetátalakítási folyamat alkalmas a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállítására. Másodszor a támogatás összegét a szükséges minimumra kell korlátozni, és a részvényeseknek és az alárendelt hitelezőknek egyaránt a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a tőkehiány csökkentéséhez. Harmadszor olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek korlátozzák a kedvezményezett piaci erejének mesterséges támogatásából fakadó versenytorzulást, valamint biztosítják a bankszektor versenyképességét. Végül orvosolni kell a nyomonkövetési és eljárási problémákat.
i. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(121)
A szerkezetátalakítási közleményben foglaltak szerint a tagállamnak átfogó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amely bemutatja, hogyan állítható helyre a kedvezményezett hosszú távú életképessége állami támogatás nélkül és ésszerű határidőn, de legfeljebb öt éven belül. A hosszú távú életképesség akkor valósul meg, ha a bank saját erőből képes arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelve versenyezzen a tőkéért. Ehhez a banknak képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és - a bank kockázati profilját figyelembe véve - megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget kell tudnia termelni. Az életképességhez való visszatérés alapját elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni, és annak hiteles szerkezetátalakítási terven kell alapulnia.
(122)
Az NLB 2017. december 31-ig szóló szerkezetátalakítási terve szerint a szerkezetátalakítási időszak végére helyreáll az életképesség. Ennek legfőbb kiváltó oka a portfólió minőségének várható javulása, valamint a további értékvesztés és céltartalékképzés szükségességének csökkenése. Az életképesség visszaállítása az NLB mérlegének megtisztításával is elérhető, amit a nem teljesítő eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő tervezett átruházása biztosít. Az NLB javát szolgálja továbbá a költségcsökkentési intézkedésekből és a bevételek stabilizálódásából fakadó jobb működési hatékonyság. Annak érdekében, hogy a nem teljesítő eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának figyelembevételét követően biztosítsa a bank életképességét, a szerkezetátalakítási terv abból a feltevésből indul ki, hogy 2013-ban 1,558 milliárd EUR összegű állami feltőkésítésre, valamint 250 millió EUR értékben az alárendelt kötvények és a részvényesi tőkerészesedések teljes körű leírására kerül sor.
(123)
A szerkezetátalakítási közlemény 10. pontja előírja, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedéseknek orvosolniuk kell az intézmény gyenge pontjait. A szerkezetátalakítási terv elsőként ismerteti az NLB nehéz helyzetét okozó tényezőket. Az NLB hitelportfólióját a válság súlyosan érintette, amely ennek következtében értékvesztés formájában nagy összegű veszteséget szenvedett el.
(124)
A hitelállomány növekedését a nagykereskedelmi piac finanszírozta, aminek nyomán hatványozottan megnőtt a hitel-betét arány (a 2002. évi 74 %-ról 2009-ben 137 %-ra). Mindeközben a bank nem erősítette meg kellően tőkealapját, és a válság előtt nagymértékben támaszkodott hibrid eszközökre.
(125)
Az válságot megelőzően az NLB kitettségeket halmozott fel az építőiparban, illetve ingatlanfejlesztőkkel és pénzügyi holdingtársaságokkal szemben, a kapcsolódó kockázatok kezelése azonban nem volt megfelelő színvonalú. A rossz hitelek felhalmozódása a válság indulásakor és a gazdaság lelassulásakor katasztrofálisnak bizonyult. A nemzeti útépítési program 2008-ban véget ért, a belföldi ingatlanpiaci kereslet pedig drasztikusan visszaesett. A legtöbb szlovén vállalat magas hitelállománnyal rendelkezett, és a lassú gazdaság, az eszközök és részvények értékcsökkenése, valamint a hitelfelvételi nehézségek szorításában találták magukat. A súlyos gazdasági visszaesés és az elégtelen kockázatkezelési keret együttesen a nemteljesítő hitelek számának növekedéséhez vezetett. A nemteljesítő hitelek aránya 2012. szeptember 30-án elérte az NLB bruttó hitelállományának 29 %-át, és a legsúlyosabb helyzet az építőiparban alakult ki (74 %). Ennek következtében az adózás utáni veszteség 2009-ben 87 millió EUR-ra, 2010-ben 202 millió EUR-ra, 2011-ben 240 millió EUR-ra, 2012-ben pedig 273 millió EUR-ra nőtt.
(126)
A bank nehézségeinek egyik okát a gyenge vállalatirányítási szabályok és ebből következően a bank napi üzletvezetésébe való állami beavatkozás jelentette.
(127)
A hosszú távú életképesség visszaállításához ezért öt fő problémát kell orvosolni: Elsőként meg kell erősíteni a banki vállalatirányítást, biztosítva ezáltal, hogy gazdaságilag indokolt üzleti döntések szülessenek és azokat kizárólag a bank vezetői hozzák, az állam pedig ne avatkozzon be a napi üzletvezetésbe. Másodszor a banknak a haszonkulcsok fenntartása és a veszteségek minimálisra csökkentése érdekében javítania kell árképzési politikáit és kockázatkezelési keretét. Harmadszor az NLB-nek - megfelelő céltartalékképzéssel vagy a hátrányos eszközök leépítésével, illetve a gondot okozó hiteleknek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása útján - meg kell tisztítania mérlegét és csökkentenie kell a problematikus ágazatokon belüli kitettségeit. Negyedszer a banknak feltőkésítés és a betéti alap megerősítése vagy a hitelarány csökkentése révén rendeznie kell mérlegfőösszeg-struktúráját. Végül a megfelelő mértékű nyereségesség biztosítása érdekében a banknak javítania kell működési hatékonyságát.
a) A vállalatirányítási keret megerősítése
(128)
A kötelezettségvállalások szavatolják, hogy az igazgatótanács és a vezetőség függetlenül járjon el a hitelfeltételek megállapításakor. Ezek a kötelezettségvállalások gondoskodnak arról, hogy a hitelek ára olyan árképzési politikán alapuljon, amely valamennyi hitelre vonatkozóan minimális tőkemegtérülési szabályokat ír elő, korlátozva ezzel annak lehetőségét, hogy a bank külső befolyás hatására a piaci ár alatt nyújtson hitelt.
(129)
A kötelezettségvállalások a jelek szerint megfelelően kezelik és orvosolják az NLB vállalatirányításának főbb hiányosságait. Megfelelő biztosítékokat határoznak meg az összeférhetetlenség elkerülése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiák és a döntések üzletközpontúak legyenek, és azokat az érték maximalizálásán túl más célok ne befolyásolják, valamint helytelen külső befolyás ne érvényesüljön. A vállalatirányítás tervezett változásaival a bank ellenállóbbá válik a külső befolyással szemben, ezzel egyidejűleg pedig a vezetői döntések fokozott ellenőrzése és átláthatósága révén növeli a piaci fegyelmet.
(130)
Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd motivációs és javadalmazási politikáit, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, valamint hogy hosszú távú és fenntartható célokat szolgáljanak. Mindemellett a bankokról szóló 2013. évi közlemény 37-39. pontja értelmében 2017. december 31-ig korlátozni fogja az igazgatósági tagok és a különleges munkát végző alkalmazottak összjavadalmazását, ami elősegíti majd a szerkezetátalakítási terv időben történő megvalósítását.
(131)
Szlovénia továbbá vállalja, hogy az NLB-n belüli részesedését […]-ig […] %-ban elidegeníti egy olyan független befektető javára, aki nem áll kapcsolatban a Szlovén Köztársasággal. Az elidegenítés jelentősen csökkenti a bank vezetésére és üzleti tevékenységére gyakorolt külső befolyást.
b) Az árképzési politikák és a kockázatkezelési keret megerősítése
(132)
Az NLB elsősorban a bank legjobb üzleti érdekeinek védelmét célzó szabályok és intézkedések révén javítani fogja árképzési politikáját és kockázatkezelési keretét. Ide tartozik a személyzet képzése, az ügyfélszerzés, az új termékek árának meghatározása és a hitelkockázati folyamat felülvizsgálata.
(133)
Konkrétabban az új hiteleknél alkalmazott árképzés 2017. december 31-ig minden ügyfélkapcsolat esetében legalább […] %-os tőkearányos jövedelmezőséget eredményez majd. Ezt az árképzést 2014-től fokozatosan vezetik be […] %-os kezdő tőkearányos jövedelmezőséggel, amely 2017. december 31-re éri el a(z) […] %-ot.
(134)
Az NLB árképzési politikáinak és kockázatkezelési keretének ebből fakadó javulása indokolt és szükséges ahhoz, hogy az új hitelek tekintetében a bank szigorúbb hitelezési politikát és visszafogottabb céltartalék-képzési politikát folytasson. Ezek a reformok orvosolják az NLB azon hiányosságait, amelyek miatt hitelportfóliójának színvonala leromlott, valamint nagy mennyiségű nemteljesítő hitelt és magas hitelköltségeket halmozott fel. Az alacsony nyereségesség fenti okainak kiküszöbölésével ezek az intézkedések hozzájárulnak az NLB hosszú távú életképességéhez.
(135)
A szerkezetátalakítási terv magában foglalja az NLB fő tevékenységeinek és az azokon kívül eső tevékenységeknek a szervezeti elkülönítését. A bank átszervezése lehetővé teszi az NLB fő tevékenységeinek ésszerűsítését. A szétválasztásnak köszönhetően továbbá a bank célzottabb megközelítést alkalmazva leépítheti a fő tevékenységén kívüli tevékenységeket, és nem teljesítő eszközeinek kezelésével maximalizálhatja a behajtott értéket.
c) Az üzleti tevékenységben a kevésbé kockázatos tevékenységek arányának növelése
(136)
A szerkezetátalakítási terv eredményeképpen az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke a 2012. december 31-i 11,1 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [5-10] milliárd EUR-ra mérséklődik. A kockázattal súlyozott eszközérték csökkenése különösen a pénzügyi érdekeltségek, a közlekedési vállalatok és az építőipari vállalatok legproblematikusabb ágazataiban biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási időszak során csökkenjenek a bank ilyen kitettségeihez kapcsolódó kockázatok.
(137)
Az NLB 2,3 milliárd EUR értékű értékvesztetthitel-portfóliót ruház át a bankeszközkezelő vállalatra, ami lehetővé teszi számára, hogy figyelmét a teljesítő hitelekre összpontosítsa, valamint a fennmaradó nemteljesítő hitelek rendezésére alkalmas forrásokat szabadít fel.
(138)
Az NLB jövőbeni stratégiájában ismét a visszafogottabb üzleti tevékenységre helyezi a hangsúlyt a lakosságnak és a kkv-knak nyújtott alapvető banki szolgáltatások, valamint egyes Szlovénián belüli vállalati banki szolgáltatások piacán. Ezt a változást a fő tevékenységén kívül eső tevékenységek jelentős mértékű elidegenítésével és csökkentésével éri el, forrásokat szabadítva fel ezáltal fő tevékenységei számára.
d) A mérlegfőösszeg-struktúra rendezése
(139)
Az NLB már 2011 márciusában és 2012 júliusában is részesült állami tőkeinjekcióban. A harmadik feltőkésítéssel a bank eleget tud majd tenni a Szlovén Központi Bank által előírt tőkekövetelményeknek, és biztosítja életképessége helyreállítását.
(140)
A harmadik feltőkésítés összege figyelembe veszi a banknak a felülvizsgálat/stresszteszt eredményei szerinti szükségleteit. A feltőkésítés után a banknak a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal 15 %-ra emelkedik, 2017. december 31-re pedig [10-20] %-ot ér majd el, ami számottevően meghaladja a Szlovén Központi Bank által tőkekövetelményként előírt 9 %-os mutatóértéket.
(141)
Ezenfelül az NLB nem teljesítő és értékvesztett eszközök nagy összegű portfóliójának a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása révén megtisztítja mérlegét.
(142)
Az NLB a leányvállalatainak nyújtott csoporton belüli finanszírozás csökkentésével, a fő tevékenységeken kívül eső tevékenységek elidegenítésével és a finanszírozási alapját hagyományosan biztosító lakossági betétek ismételt előtérbe helyezésével javítani fogja finanszírozási profilját. A hitel-betét arány a 2012. évi 105 %-ról 2017. december 31-ig [70-80] %-ra erősödik.
e) A hosszú távú életképesség helyreállítása
(143)
A hosszú távú életképesség helyreállítása úgy érhető el, ha a bank a kitűzött tőkemegtérülési célok teljesítése érdekében stratégiailag újrapozícionálja magát a lakosságnak és a kkv-knak nyújtott alapvető banki szolgáltatások és egyes Szlovénián belüli vállalati banki szolgáltatások piacán.
(144)
A bank az új hitelekhez kapcsolódó megfelelő árképzés biztosítása révén növeli majd hitelein a nettó kamatrést. Az új hitelek árának meghatározása különösen elősegíti majd, hogy az egyes ügyfélkapcsolatok esetében 2014-ben legalább […] %-os, 2015-ben […] %-os, 2016-ban […] %-os, 2017-ben pedig […] %-os pozitív tőkearányos jövedelmezőséget lehessen elérni.
(145)
Az NLB ezen túlmenően valamennyi szerkezetátalakítási döntését dokumentálja. A dokumentációban szerepel majd egy alternatív megoldásokkal, például fedezet felhasználásával vagy a szerződés megszüntetésével való összehasonlítás. Az összehasonlítás igazolni fogja, hogy a bank által választott megoldás a legmagasabb nettó jelenértéket biztosítja a számára.
(146)
Az NLB emellett hosszú távú költségcsökkentési programot tervez, amelynek keretében jelentősen koncentrálja majd telephelyeit és fiókhálózatát, illetve csökkenti alkalmazottai számát, valamint javítja a működési hatékonyságot, kockázattal súlyozott, nyereségre törekvő ügyfélszerzési politikát folytat és optimalizálja likviditási és egyéb költségeit. Ennek következtében a szerkezetátalakítási tervben előirányzottak szerint a bank költség-bevétel aránya 60 % alá, azaz a válság előtti szintre csökken. 2017. december 31-ig az NLB [5-10] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget ér el, a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója pedig [10-20] % lesz. Az NLB adózás utáni nyeresége 2017-ben eléri majd a [100-150] millió EUR-t.
(147)
Az értékvesztési forgalom a szerkezetátalakítási terv fokozatos végrehajtásával idővel várhatóan csökkenni fog. Az értékvesztett eszközöknek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása, a hitelkockázatok kezeléséhez kapcsolódó kötelezettségvállalások és a könyveiben fennmaradó nemteljesítő hiteleknek a bank számára biztosított nettó jelenérték maximalizálása érdekében történő átszervezése, valamint a bank kockázatkezelési keretének javítását célzó további intézkedések nyomán a bank megbízhatóbb hitelkockázati profillal fog rendelkezni.
(148)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv alkalmas az NLB hosszú távú életképességének helyreállítására.
ii. Saját hozzájárulás és teherviselés
(149)
A bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. E célból a közlemény előírja, i. hogy a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell; valamint ii. hogy a meglévő részvényeseknek és az alárendelt hitelezőknek egyaránt a lehető legnagyobb terhet kell viselniük.
(150)
A megfelelő teherviselés rendszerint azt jelenti, hogy a veszteségeket először saját tőkéből, valamint a hibridtőke-tulajdonosoktól és az alárendelt hitelezőktől származó hozzájárulásokból fedezik. A hibridtőke-tulajdonosoknak és az alárendelt hitelezőknek a lehető legmesszebbmenőkig hozzá kell járulniuk a tőkehiány csökkentéséhez. Ezek a hozzájárulások elsődleges alapvető tőkévé alakítás (20) vagy az instrumentumok tőkeösszege leírásának formáját ölthetik. Mindenesetre a kedvezményezettől az ilyen értékpapírok tulajdonosaihoz történő forráskiáramlást a jogilag lehetséges mértékben meg kell akadályozni.
(151)
A szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz olyan elemeket, amelyek arra utalnának, hogy a támogatás meghaladja az NLB életképességének helyreállításából fakadó költségek fedezéséhez szükséges eszközöket. A harmadik feltőkésítéssel fedezendő tőkehiányt felülvizsgálat/stresszteszt alapján állapították meg. A tőkeinjekcióra vonatkozó becslés alapja elsősorban egy eszközértékelés, amely szerint ez az összeg szükséges, egyúttal pedig elegendő is a stresszhelyzet rendezéséhez. A felülvizsgálat/stresszteszt tovább pontosította a szükséges tőke mértékét. A harmadik feltőkésítésnek köszönhetően a bank eleget tehet a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeknek és a piaci elvárásoknak. Emellett a bank tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely az NLB tőketöbbletének felhalmozódását hivatott korlátozni, és amelynek értelmében az NLB a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre köteles - az esetleges tőketöbbletek után magasabb arányban számított - osztalékot fizetni. A tőke-visszafizetési mechanizmus biztosítja, hogy a bank a jogszabályban előírt minimális tőkekövetelményeket meghaladó tőketöbblet felhasználásával ne vállalhasson új üzleti kötelezettségeket, mielőtt visszafizetné állami tartozását.
(152)
Az osztalékfizetési tilalom ellenére annak érdekében, hogy az NLB d.d. leányvállalataitól osztalékhoz juthasson, valamint a leányvállalatokon belüli likviditás felhalmozódásának elkerülése érdekében ez utóbbiak fizethetnek osztalékot. Ezek a vállalatok akkor teljesíthetnek osztalékkifizetést, ha - közvetlenül vagy közvetve - az NLB d.d. a többségi részvényes, és a többi külső részvényes együttesen az adott vállalat részvényeinek és szavazati jogainak kevesebb mint [10-20] %-át birtokolja.A Bizottság úgy véli, az a tény, hogy engedélyezik a leányvállalatok számára az ilyen osztalékok NLB d.d. részére történő kifizetését, elősegíti a támogatási összeg szükséges minimumon tartását, megfelelő mértékű rugalmasságot biztosít az NLB konszolidált tőkéjének és likviditásának hatékony kezeléséhez és megkönnyíti a támogatás visszafizetését. Az, hogy ennek köszönhetően a leányvállalatok kisebbségi részvényesei is megkapják az őket megillető osztalék egy részét, az említett előnyökhöz viszonyított arányos externáliának tekinthető, tekintettel különösen az NLB d.d.-től eltérő részvényesek részére fizetendő viszonylag kis összegű végső osztalékokra, amelyek legfeljebb az NLB d.d.-nek fizetendő osztalékok összegének egytizedét teszik ki.
(153)
Először is a részvényesek és alárendelt hitelezők teherviselésére vonatkozó kötelezettségvállalások összhangban állnak a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény előírásaival.
(154)
E tekintetben Szlovénia vállalta, hogy mielőtt az NLB-nek állami támogatást (harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) nyújtana, utóbbi a bankokról szóló 2013. évi közleményben foglalt követelmények teljesítése érdekében teljes körűen leírja részvényesei tőkerészesedését és a fennálló alárendelt kölcsönöket. A Bizottság elismerően jegyzi meg, hogy az alárendelt hitelezők hozzájárulása a lehető legnagyobb mértékben megvalósult, ami biztosítja a megfelelő teherviselést. Az állami tőkeinjekciók végrehajtására csak az alárendelt hitelezők követeléseinek teljes körű leírását követően kerül sor. Ez a sorrendiség biztosítja, hogy az állami beavatkozást megelőzően valamennyi meglévő alárendelt hitelező maradéktalanul hozzájáruljon a bank szerkezetátalakítási költségeihez. A harmadik feltőkésítés után így a bank részvényei 100 %-ban az állam tulajdonába kerülnek, szemben az első állami tőkeinjekciót megelőző 33,1 %-os részesedéssel.
(155)
Másodszor a szerkezetátalakítási közlemény 24. pontja előírja, hogy az állami tőke megfelelő ellentételezése szintén a teherviselés elérésének egyik eszköze.
(156)
Az első és a második feltőkésítést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy azokat a teherviselés elvének megfelelő áron bonyolították le (21). Ami a szerkezetátalakítási tervben szereplő harmadik feltőkésítést illeti, azt követően a bank kizárólagos állami tulajdonba kerül, ami maximális teherviselést jelent. A Bizottság emellett már azt is megállapította, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását megfelelően ellentételezték.
(157)
Harmadszor a szerkezetátalakítási tervből eredő szerkezetátalakítási költségeknek az NLB belső intézkedései révén történő fedezését illetően az NLB költségcsökkentési intézkedéseket hajt végre, amelyek nyomán a 2012. december 31-i 368 millió EUR összegű működési költségek az alapforgatókönyv szerint 2017. december 31-ig [250-300] millió EUR-ra mérséklődnek. A szerkezetátalakítási terv a bank nem banki jellegű tevékenységei legalább [80-90] %-ának elidegenítését irányozza elő. Ezenfelül tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely lehetővé teszi, hogy a bank a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelmények teljesítésének veszélyeztetése nélkül a lehető legnagyobb mértékű osztalékokat fizesse ki az állam részére.
(158)
Negyedszer e strukturális intézkedéseken túl Szlovénia egyúttal vállalta, hogy a kamatszelvények beváltására, a felvásárlásra, valamint a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalmat ír elő.
(159)
A Bizottság megjegyzi, hogy a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott tőkeeszközökre nem vonatkozik, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott tőkeeszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB e határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni (22). A Bizottság elfogadja a kamatszelvény-beváltás tilalmának e korlátozását, mivel ez azt hivatott biztosítani, hogy a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontja értelmében a vállalatcsoport új hibridtőkét vonhasson be a piacról. Az e határozat elfogadását követő alárendeltértékpapír-kibocsátások lehetővé teszik a bank számára, hogy a meglévő értékpapírokra, különösen a meglévő alárendelt kölcsönökre kibocsátott kamatszelvények kifizetését elkerülve jusson további finanszírozáshoz és hibridtőkéhez. A kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom korlátozásának köszönhetően ezért a bank a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti további alapvető tőkét tud kibocsátani, ami akár csökkentheti a saját tőke formájában jelentkező tőkeigényét. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kamatszelvényeknek opcionálisnak kell lenniük, és nem írható elő, hogy a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt eszközök csak azokkal együtt minősülnek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkének. A szóban forgó ügyben végül megjegyezhetjük, hogy az NLB részvényesei tőkerészesedéseinek és fennálló alárendelt kölcsöneinek teljes körű leírását követően a bankban nem marad tőkerészesedés és alárendelt kölcsön. A kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom korlátozása nem ássa alá a szerkezetátalakítási közleményben mérlegelt kamatfizetési tilalom hasznos hatását, mivel az NLB által arra vállalt kötelezettség, hogy az új eszközökre kibocsátott kamatszelvények kifizetése nem keletkeztet olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni, megakadályozza a felesleges tőkekiáramlást.
(160)
Ennek megfelelően a tőkerészesedéssel rendelkezőkre, illetve a hibrid- és alárendelt kölcsönök hitelezőire vonatkozó teherviselés, a költségcsökkentés, az elidegenítések, valamint a támogatás megfelelő ellentételezése az NLB részéről a szerkezetátalakítási költségekhez való megfelelő saját hozzájárulásnak minősül.
(161)
Mindezen okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő saját hozzájárulásról és teherviselésről gondoskodik.
iii. A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedések
(162)
Végül a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza előírja, hogy a szerkezetátalakítási tervnek a versenytorzulást korlátozó intézkedéseket kell tartalmaznia. Az ilyen intézkedéseket a kedvezményezett bank szerkezetátalakítást követő működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: 1. a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények; 2. a kedvezményezett bank működési piaca(i). Mindemellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kedvezményezett szerkezetátalakítási időszakban nyújtott saját hozzájárulásának és teherviselésének mértékét.
(163)
Az NLB tőkeinjekció és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések formájában összesen 2,321 milliárd EUR értékű, azaz az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke 20 %-ának megfelelő (23) állami támogatásban részesült. A támogatás megfelelő ellentételezése és a lehetséges versenytorzulásokat korlátozó intézkedések végrehajtása különösen fontos, ha figyelembe vesszük a támogatás meglehetősen nagy összegét.
(164)
A versenytorzulásokat korlátozó első intézkedés az NLB […] belüli részesedésének elidegenítése. A(z) […] elidegenítése […] csökkenti az NLB piaci részesedését. Az NLB […] elidegenítése szintén hozzájárul az NLB piaci részesedésének korlátozásához és a piac versenytársak előtti megnyitásához.
(165)
Az NLB piaci jelenlétének visszaszorítását az építőiparnak, a közlekedési vállalatoknak és pénzügyi holdingtársaságoknak nyújtott hitelezés területén kockázattal súlyozott eszközérték éves csökkentése biztosítja.
(166)
Ezenfelül az NLB Szlovéniában és külföldön egyaránt megszünteti lízing-, faktoring-, forfetírozási és a fő tevékenységein kívül eső tevékenységeit, aminek köszönhetően fokozottabban korlátozza a kapott állami támogatásnak a banki főtevékenységétől eltérő tevékenységeket érintő lehetséges továbbgyűrűző hatását.
(167)
Az NLB a versenytorzulást korlátozó feltételek mellett folytatja működését. Fejlett kockázatkezelési és irányítási eljárásokkal, valamint 2017. december 31-ig az új hitelek tekintetében [10-20] %-os tőkearányos jövedelmezőséget biztosító árképzést magában foglaló hatékonyabb hitelezési politikával rendelkező szakosodott bankként az NLB nem biztosít túlzóan előnyös feltételeket ügyfelei számára. Ezek a tényezők mind hozzájárulnak az NLB életképességéhez, egyúttal azonban a versenytorzulást is korlátozzák.
(168)
Szlovénia felvásárlási tilalomra vonatkozó kötelezettségvállalást tett, amely biztosítja, hogy az NLB a kapott állami támogatást ne fordítsa új ügyletek finanszírozására. Ezenfelül tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely lehetővé teszi, hogy a bank a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelmények teljesítésének veszélyeztetése nélkül a lehető legnagyobb mértékű osztalékokat fizesse ki az állam részére. A tőke-visszafizetési mechanizmus biztosítja, hogy a bank a jogszabályban előírt tőkekövetelményeket vagy más szabályozási követelményeket meghaladó tőketöbblet felhasználásával ne vállalhasson új üzleti kötelezettségeket, mielőtt visszafizetné állami tartozását.
(169)
E strukturális intézkedéseken túl Szlovénia egyúttal vállalta, hogy a versenytorzulások megakadályozása érdekében bizonyos magatartási korlátozásokat ír elő. A Bizottság üdvözli az állami támogatás reklámozására és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalmat, amely megakadályozza, hogy az NLB a támogatást versenyellenes piaci magatartásra használja fel.
(170)
Az intézkedéseket és kötelezettségvállalásokat együttesen figyelembe véve - valamint tekintettel az NLB-nek nyújtott támogatás összegére is - a lehetséges versenytorzulások megakadályozására kellő biztosítékok állnak rendelkezésre.
8.2.4. A szerkezetátalakítási terv nyomon követése
(171)
A bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény 5. szakasza értelmében a Bizottság a neki benyújtott rendszeres jelentések alapján ellenőrzi a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását. Szlovénia ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki félévente nyomonkövetési jelentést készít a Bizottság számára.
(172)
A szerkezetátalakítási terv teljes időszak során történő megfelelő végrehajtásának szavatolása céljából a szlovén hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy az NLB teljesítse a működési keretben felsorolt kötelezettségvállalásokat.
(173)
Ezenfelül a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását, valamint az e határozat mellékletében ismertetett működési keretben szereplő valamennyi kötelezettségvállalás teljes körű és megfelelő végrehajtását egy független, megfelelő képesítéssel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan nyomon követi. Az ellenőrző megbízott a határozat végrehajtásának nyomon követéséhez szükséges valamennyi információhoz korlátlan hozzáféréssel rendelkezik. A Bizottság vagy az ellenőrző megbízott magyarázatokat és pontosításokat kérhet az NLB-től. Szlovénia és az NLB a nyomon követéshez kapcsolódó minden megkeresés esetén köteles maradéktalanul együttműködni a Bizottsággal és az ellenőrző megbízottal.
8.2.5. Következtetés és a szerkezetátalakítási tervre vonatkozó eljárás lezárása
(174)
A Bizottság megjegyzi, hogy a Szlovénia által benyújtott szerkezetátalakítási terv orvosolja az életképesség (ezen belül a vállalatirányítás), a teherviselés és a versenytorzulás problémáját, és összhangban áll a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben előírt követelményekkel.
(175)
A Bizottság ezért elismeri, hogy a második megmentési és az eljárást megindító határozatban a szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségét illetően felvetett aggályai a továbbiakban tárgytalanok.
9. KÖVETKEZTETÉS
(176)
A Bizottság megállapítja, hogy az NLB első, második és harmadik feltőkésítése, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása az NLB javára nyújtott szerkezetátalakítási támogatásnak minősül.
(177)
A Bizottság megállapítja, hogy az első, a második és a harmadik feltőkésítést, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását magukban foglaló szerkezetátalakítási intézkedések lehetővé teszik az NLB számára hosszú távú életképességének helyreállítását, a teherviselés szempontjából elégségesek, valamint megfelelőek és arányosak ahhoz, hogy ellensúlyozzák a szóban forgó támogatási intézkedések piactorzító hatásait. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv eleget tesz a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben, valamint a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt feltételeknek. A szerkezetátalakítási intézkedések ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. Az első, a második és a harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása ennek megfelelően a szerkezetátalakítási terv alapján jóváhagyható,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Szlovén Köztársaság által az NLB javára nyújtott, a 250 millió EUR értékű első feltőkésítést, a 382,9 millió EUR értékű második feltőkésítést, az 1 558 millió EUR értékű harmadik feltőkésítést és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását magában foglaló, 130 millió EUR összegű támogatást tartalmazó szerkezetátalakítási támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.
A szerkezetátalakítási támogatás a szerkezetátalakítási tervre és a mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokra tekintettel összeegyeztethető a belső piaccal.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Szlovén Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.