KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2015/9
af 6. januar 2015
om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til akten om Kroatiens tiltrædelse, særlig artikel 50,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (1), særlig artikel 15, stk. 1, litra b), c), d) og g), artikel 18, stk. 3, litra b), nr. i), artikel 19, stk. 4, litra c), artikel 20, stk. 11, artikel 21, stk. 6, litra d), artikel 23, stk. 3, artikel 27, stk. 1, litra c), artikel 31, stk. 2, artikel 40, stk. 1, litra f), artikel 41, stk. 3, og artikel 42, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat folke- og dyresundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter med henblik på at forhindre og minimere risici for folke- og dyresundheden som følge af sådanne produkter. I forordningen fastlægges også et slutpunkt i fremstillingskæden for visse afledte produkter, efter hvilket de ikke længere er omfattet af kravene i nævnte forordning.
(2)
Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (2) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder bestemmelser om godkendelsen af alternative metoder til anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter eller afledte produkter og kravene til omsætning af organiske gødningsstoffer og visse andre animalske biprodukter.
(3)
I overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1069/2009 kan medlemsstaterne tillade indsamling, transport og bortskaffelse af kategori 3-materialer som omhandlet i samme forordnings artikel 10, litra f), ved andre metoder, der er fastsat i kapitel IV i bilag VI til forordning (EU) nr. 142/2011. I overensstemmelse med artikel 36, stk. 3, i forordning (EU) nr. 142/2011 blev denne mulighed begrænset til overgangsperioden, som udløber den 31. december 2014. Visse medlemsstater tillader indsamling, transport og bortskaffelse af små mængder af tidligere fødevarer på op til 20 kg om ugen ved andre metoder, som er fastsat i kapitel IV i bilag VI til forordning (EU) nr. 142/2011.
(4)
Er der ikke rapporteret om negative konsekvenser for dyresundheden, og idet der tages hensyn til, at bortskaffelse i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 1069/2009 i visse tilfælde ville være uacceptabelt byrdefyld i forhold til lokal bortskaffelse, forekommer det berettiget at gøre den midlertidige undtagelse til en permanent mulighed, under forudsætning af at en sådan bortskaffelse ikke forårsager uacceptable sundhedsrisici. Artikel 15 i forordning (EU) nr. 142/2011, hvori der er fastsat særlige bestemmelser vedrørende anvendelse af artikel 19, stk. 1, litra a), b), c), e) og f), i forordning (EF) nr. 1069/2009, bør derfor suppleres med en reference til de foranstaltninger, der er fastsat i kapitel IV i bilag VI til forordning (EU) nr. 142/2011, som også bør ændres i overensstemmelse med hermed. Efter høring af medlemsstater og interesseorganisationer skal muligheden for, at medlemsstater kan beslutte at øge mængden til højst 50 kg om ugen, fjernes, når den midlertidige undtagelse bliver en permanent mulighed. Desuden bør artikel 36, stk. 3, i forordning (EU) nr. 142/2011 udgå.
(5)
På baggrund af den lave risiko for at opdrættede dyr kommer i kontakt med organiske gødningsstoffer og jordforbedringsmidler, der håndteres af visse driftsledere og brugere, navnlig når de gennemfører aktiviteter uden for fødevare- og foderkæden, bør de kompetente myndigheder kunne tillade, at disse driftsledere og brugere undtages fra registreringsforpligtelsen i artikel 23 i forordning (EF) nr. 1069/2009. Disse driftsledere og brugere bør tilføjes til listen over driftsledere, der er undtaget fra forpligtelsen til at underrette de kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 20, stk. 4, i forordning (EU) nr. 142/2011. Artikel 20, stk. 4, i forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(6)
Der er ingen risiko for, at vækstmedier, herunder pottejord, med et lille indhold af animalske biprodukter eller afledte produkter, som er emballeret med henblik på anvendelse af den endelige forbruger, anvendes som foder til opdrættede dyr. En begrænsning af indholdet af afledte produkter af kategori 2- eller kategori 3-materialer i vækstmedier, herunder pottejord, til under 5 % i volumen reducerer risikoen for, at de anvendes som foder til opdrættede dyr, idet det høje indhold af jord og andre materialer giver produkterne en smag, der er ubehagelig for opdrættede dyr. Der kan anvendes forarbejdet husdyrgødning til fremstilling af vækstmedier. Den forarbejdede husdyrgødning må dog ikke være den eneste bestanddel i vækstmedierne. Den må ikke udgøre over 50 % i volumen af vækstmedierne. Forarbejdet husdyrgødning må ikke anvendes til fremstilling af vækstmedier, hvis oprindelsesstedet er omfattet af et forbud på grund af mistanke om et udbrud eller et bekræftet udbrud af en alvorlig overførbar sygdom, der rammer opdrættede dyr. Derfor kan sådanne produkter fritages for veterinærkontrol i forbindelse med omsætning, bortset fra import. Artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(7)
Definitionen af »mellemprodukter« og »vareprøver« i henholdsvis nr. 35) og 39) i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011 bør præciseres for at undgå uberettigede handelshindringer. Definitionen af »mellemprodukter« omfatter også, hvilken anvendelse disse mellemprodukter er bestemt til. Det er berettiget at udvide den nuværende definition med mulige yderligere anvendelser i kosmetikindustrien. Afledte produkter, som opfylder kravene i Rådets direktiv 76/768/EØF (3), kan i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1069/2009 anmeldes som slutpunkt i fremstillingskæden. Det er endvidere nødvendigt at præcisere, at foder til selskabsdyr kan indføres til Unionen som vareprøver med henblik på fodringsforsøg, afprøvning af maskiner eller udstyr. Definitionen af »mellemprodukter« og »vareprøver« i nr. 35) og 39) i bilag I til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(8)
Skønt dyr af hestefamilien i overensstemmelse med artikel 3, nr. 6), i forordning (EF) nr. 1069/2009 betragtes som opdrættede dyr, er der et særligt tæt forhold mellem visse individuelle dyr af hestefamilien og de personer, der tager sig af dem. Det er derfor berettiget at give mulighed for at kremere døde dyr af hestefamilien i forbrændingsanlæg, der af den kompetente myndighed er godkendt til dette formål, forudsat at dyret har oprindelse på bedrifter, som ikke er omfattet af forbud i forbindelse med anmeldelsespligtige sygdomme. I Rådets direktiv 2009/156/EF (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser for blandt andet flytning af dyr af hestefamilien, herunder betingelser for identifikation af dyr af hestefamilien. Kun døde dyr af hestefamilien, som opfylder direktivets krav, kan kremeres individuelt i lavkapacitetsforbrændingsanlæg. Kapitel III i bilag III til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(9)
I artikel 13, litra g), i forordning (EF) nr. 1069/2009 fastsættes det, at animalske biprodukter af kategori 2-materiale fra vanddyr, kan ensileres, komposteres eller omdannes til biogas. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»EFSA«) har offentliggjort en videnskabelig udtalelse om evaluering af en ny forarbejdningsmetode for animalske biprodukter af kategori 2-materialer af fiskeoprindelse (5). Ifølge EFSA's udtalelse mindskes de risici, der knytter sig til kategori 2-materialer af fiskeoprindelse, på passende vis af forarbejdningsmetoden, og afledte produkter kan derfor anvendes til fremstilling af organiske gødningsstoffer, komposteres, omdannes til biogas eller anvendes til fremstilling af foder til pelsdyr eller andre dyr, som ikke er bestemt til konsum. Det konkluderes i EFSA's udtalelse, at der ikke er nogen risiko, hvis forarbejdningsmetoden også anvendes til forarbejdning af biprodukter af kategori 3-materialer fra vanddyr. Kategori 3-materiale fra vanddyr kan derfor anvendes til de formål, der er nævnt i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1069/2009.
(10)
På baggrund af det positive resultat af EFSA's risikovurdering bør ensilage af fiskemateriale tilføjes til listen over alternative forarbejdningsmetoder i kapitel IV i bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(11)
Nedbrydningsaffald og kompost af animalsk oprindelse kan i praksis blandes med ikke-animalsk materiale. Driftsledere bør vide, hvilke bestemmelser der finder anvendelse på bortskaffelse af denne type nedbrydningsaffald og kompost. Herudover er det nødvendigt at præcisere, i hvilke tilfælde kompost og nedbrydningsaffald, der er afledt af køkken- eller madaffald, kan bortskaffes på et godkendt deponeringsanlæg. Kapitel III i bilag V til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(12)
Kroatien har fremsendt en liste over arter af vildtlevende ådselædende fugle, som bør omfattes af undtagelsen vedrørende særlige fodringsformål fastsat i artikel 18 i forordning (EF) nr. 1069/2009. Listen over arter af ådselædende fugle i bilag VI til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(13)
EFSA har vurderet den risiko, der er forbundet med komposteringsindeslutning og efterfølgende forbrænding af svin, der er døde på bedriften, (6) og konkluderede, at komposteringsindeslutning som omhandlet i de alternative parametre, der er fastsat i kapitel III, afsnit 2, i bilag V til forordning (EU) nr. 142/2011, ikke er en tilstrækkelig behandling til sikker bortskaffelse af kategori 2-materiale og derfor ikke kan beskrives som en alternativ forarbejdningsmetode i kapitel IV i bilag IV til nævnte forordning. Ifølge ovennævnte vurdering fra EFSA bør »aerob modning og opbevaring af svin, der er døde på bedriften, med efterfølgende forbrænding eller medforbrænding« betragtes som en særlig indeslutningsmetode til opbevaring af animalske biprodukter indtil efterfølgende bortskaffelse i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1069/2009. For at sondre mellem denne metode og de godkendte komposteringsmetoder og for at undgå den godkendelsesprocedure, der kræves for komposteringsanlæg, og som er fastlagt i bilag V til forordning (EU) nr. 142/2011, bør denne metode medtages i et nyt kapitel i bilag IX til nævnte forordning sammen med metoden »hydrolyse med efterfølgende bortskaffelse«, der i øjeblikket er omhandlet i kapitel IV, afsnit II, litra H, i bilag IV, og som er baseret på de samme principper. Endvidere bør referencen til bilag IV i kapitel II, afsnit 11, i bilag XVI tilpasses i overensstemmelse hermed. Bilag IV, IX og XVI til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres.
(14)
Afsmeltet fedt fra kategori 3-materiale er omfattet af særlige krav i henhold til kapitel II, afsnit 3, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011. Der er imidlertid ingen dyresundhedsmæssige grunde til at forbyde, at kategori 3-materiale fra vanddyr og animalske biprodukter fra vanddyr som omhandlet i artikel 10, litra i) og j), i forordning (EF) nr. 1069/2009 forarbejdes sammen med animalske biprodukter af kategori 3 fra landdyr til blandet afsmeltet fedt. Det bør derfor være muligt at anvende kategori 3-materialer fra vanddyr og animalske biprodukter fra vanddyr som omhandlet i artikel 10, litra i) og j), i forordning (EF) nr. 1069/2009 til fremstilling af afsmeltet fedt. Kapitel II, afsnit 3, litra A, punkt 1, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(15)
Kravene om varmebehandling af centrifuge- eller separatorslam, som senere kan anvendes som eller i organiske gødningsstoffer og bringes i omsætning, er fastsat i kapitel II, afsnit 4, del III, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011. Der bør indføres en undtagelse, således at den kompetente myndighed kan godkende alternative parametre for varmebehandling af centrifuge- eller separatorslam, der er bestemt til anvendelse i medlemsstaterne, forudsat at driftslederne kan dokumentere, at den varmebehandling, der udføres i henhold til de alternative parametre, garanterer mindst den samme risikoreduktion som den behandling, der udføres i henhold til de allerede fastsatte parametre, der gælder for omsætning. Kapitel II, afsnit 4, del III, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(16)
Mellemprodukter kan blandt andet anvendes til fremstilling af laboratoriereagenser eller til in vitro-diagnostik til dyreformål. Efter kontrol på grænsekontrolstedet i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets direktiv 97/78/EF (7) skal produktet transporteres direkte til den registrerede virksomhed eller det registrerede anlæg, der er bestemmelsessted. For at præcisere kravene vedrørende import af mellemprodukter bør bilag XII til forordning (EU) nr. 142/2011 ændres i overensstemmelse hermed.
(17)
Blodprodukter bestemt til fremstilling af foder til opdrættede dyr, herunder spraytørret blod og blodplasma fra svin, skal være fremstillet i overensstemmelse med kapitel II, afsnit 2, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011. I henhold til litra B i samme afsnit skal blodprodukter være blevet forarbejdet ved en af forarbejdningsmetoderne 1-5 eller forarbejdningsmetode 7, jf. kapitel III i bilag IV til nævnte forordning, eller en anden metode, der sikrer, at produkterne overholder de mikrobiologiske normer for afledte produkter, der er fastsat i kapitel I i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011. Forordning (EU) nr. 142/2011 foreskriver ligeledes, navnlig i bilag XIV, kapitel I, afsnit 1, tabel 1, række 2, sjette kolonne, at blodprodukter, der ikke er bestemt til konsum, og som kan anvendes som foder, skal ledsages af et sundhedscertifikat, som er i overensstemmelse med standardsundhedscertifikatet i kapitel 4(B) i bilag XV, når de er bestemt til afsendelse til eller transit gennem Unionen.
(18)
Der er rapporteret om porcin epidemisk diarré, herunder infektion af svin med porcint epidemisk diarré-virus (PEDv) og porcint deltacoronavirus (SDCv), i Asien, Nordamerika, Caribien og Mellem- og Sydamerika. SDCv er aldrig blevet påvist i Unionen. Utilstrækkelig varmebehandling eller kontaminering efter varmebehandling af spraytørret blod og blodplasma fra svin, som er en traditionel ingrediens i foder til smågrise, er under mistanke for at sprede virusset.
(19)
Kommissionen vedtog på eget initiativ Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 483/2014 (8) som en midlertidig beskyttelsesforanstaltning for så vidt angår sikkerheden ved spraytørret blod og blodplasma fra svin bestemt til fremstilling af foder til svin. Eftersom der fortsat vil være risiko for dyresundheden, er det nødvendigt at ændre kravene til import af spraytørret blod og blodplasma fra svin bestemt til fremstilling af foder til svin og gøre den midlertidige foranstaltning til et permanent krav.
(20)
Videnskabelige observationer viser, at porcint coronavirus inaktiveres i svinefæces, hvis det opvarmes til og holdes på en temperatur på 71 °C i 10 minutter eller opbevares ved stuetemperatur på 20 °C i 7 dage. Virusset overlevede ikke i eksperimentelt inficeret tørfoder opbevaret ved 24 °C i mindst 2 uger. I Unionen og i tredjelande er den sædvanligvis anvendte temperatur til spraytørring af blod og blodplasma 80 °C i hele stoffet.
(21)
På grundlag af de foreliggende oplysninger bør det kræves, at spraytørret blod og blodplasma fra svin, der indføres fra tredjelande, og som er bestemt til fodring af svin, har været underkastet en behandling ved høj temperatur med efterfølgende opbevaring i et bestemt tidsrum ved rumtemperatur for at reducere risikoen for kontaminering efter behandlingen.
(22)
Import af knogler og knogleprodukter (bortset fra benmel), horn og hornprodukter (bortset fra hornmel) samt hove og hovprodukter (bortset fra hovmel) bestemt til andre anvendelsesformål end fodermidler, organiske gødningsstoffer eller jordforbedringsmidler bør også tillades, hvis disse materialer transporteres med fly, under forudsætning af at de opfylder kravene i artikel 41 i forordning (EF) nr. 1069/2009. Bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(23)
Efter ændringen af definitionen på mellemprodukter og de supplerende krav vedrørende import af blodprodukter bør standarderklæringen, der skal anvendes ved import af mellemprodukter fra tredjelande, og standardsundhedscertifikatet for import af blodprodukter, der er bestemt til fodermidler, ændres i overensstemmelse hermed. Kapitel 4(B) og kapitel 20 i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(24)
For at undgå afbrydelser i handelen bør der fastsættes en overgangsperiode, hvori medlemsstaterne accepterer import af mellemprodukter, som forordning (EU) nr. 142/2011, som ændret ved nærværende forordning, finder anvendelse på, i overensstemmelse med de regler, der er gældende før denne forordnings ikrafttræden.
(25)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EU) nr. 142/2011 foretages følgende ændringer:
1)
I artikel 15 tilføjes følgende stykke:
»Uanset artikel 14 i forordning (EF) nr. 1069/2009 kan medlemsstaterne tillade indsamling, transport og bortskaffelse af små mængder af kategori 3-materialer som omhandlet i artikel 10, litra f), i nævnte forordning ved de metoder, der er omhandlet i artikel 19, stk. 1, litra d), i samme forordning, forudsat at de krav til bortskaffelse ved andre metoder, der er fastsat i kapitel IV i bilag VI til nærværende forordning, er opfyldt.«
2)
Artikel 19, litra c), erstattes af følgende:
»c)
kapitel III, hvis de oplagrer afledte produkter til visse påtænkte anvendelsesformål, jf. artikel 24, stk. 1, litra j), i forordning (EF) nr. 1069/2009
d)
kapitel V, hvis de på bedriften oplagrer animalske biprodukter bestemt til efterfølgende bortskaffelse, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 1069/2009.«
3)
I artikel 20, stk. 4, foretages følgende ændringer:
a)
Litra d) affattes således:
»d)
driftsledere, der anvender små mængder af kategori 2- og kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 9 og 10 i forordning (EF) nr. 1069/2009 eller af deraf afledte produkter med henblik på direkte levering af produkterne inden for samme region til den endelige bruger, på det lokale marked eller til lokale detailvirksomheder, hvis den kompetente myndighed ikke mener, at de indebærer nogen risiko for spredning af alvorlige overførbare sygdomme til mennesker eller dyr; denne bestemmelse gælder ikke, hvis det pågældende materiale anvendes som foder til andre opdrættede dyr end pelsdyr«
.
b)
Følgende tilføjes som litra e) og f):
»e)
brugere af organiske gødningsstoffer eller jordforbedringsmidler på et sted, hvor der ikke holdes opdrættede dyr
f)
driftsledere, der håndterer og distribuerer organiske gødningsstoffer eller jordforbedringsmidler udelukkende i salgsklar detailemballage med en vægt på højst 50 kg til anvendelse uden for foder-og fødevarekæden.«
4)
Artikel 22, stk. 2, affattes således:
»2. Der gælder ingen dyresundhedsmæssige betingelser for omsætning af følgende:
a)
guano fra vildtlevende havfugle, som er indsamlet i Unionen eller importeret fra tredjelande
b)
salgsklare vækstmedier, bortset fra importerede vækstmedier, med et indhold på under:
i)
5 % i volumen af produkter afledt af kategori 3- eller kategori 2-materiale bortset fra forarbejdet husdyrgødning
ii)
50 % i volumen af forarbejdet husdyrgødning.«
5)
Artikel 23, stk. 3, affattes således:
»3. Driftslederen eller ejeren af virksomheden eller anlægget, der er bestemmelsessted for mellemprodukterne, eller den pågældendes repræsentant må kun anvende og/eller afsende mellemprodukterne med henblik på anvendelse til fremstilling i overensstemmelse med definitionen på mellemprodukter i punkt 35 i bilag I.«
6)
Artikel 36, stk. 3, udgår.
7)
Bilag I, III, IV, V, VI, IX, X, XI, XII, XIV, XV og XVI ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
I en overgangsperiode, som udløber den 27. september 2015, accepteres det fortsat, at sendinger af animalske biprodukter og afledte produkter, der ledsages af en erklæring, som er udfyldt og underskrevet i overensstemmelse med standarderklæringen i kapitel 20 i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011 i udgaven fra før datoen for nærværende forordnings ikrafttræden, importeres til Unionen, forudsat at de pågældende standarderklæringer er udfyldt og underskrevet inden den 27. juli 2015.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 23. februar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. januar 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/9 RENDELETE
(2015. január 6.)
a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 142/2011/EU rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 50. cikkére,
tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és g) pontjára, 18. cikke (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjára, 19. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, 20. cikke (11) bekezdésére, 21. cikke (6) bekezdésének d) pontjára, 23. cikke (3) bekezdésére, 27. cikke c) pontjára, 31. cikke (2) bekezdésére, 40. cikke f) pontjára, 41. cikke (3) bekezdésére és 42. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1069/2009/EK rendelet meghatározza az állati melléktermékekre és a származtatott termékekre vonatkozó köz- és állat-egészségügyi szabályokat az ilyen termékekhez kapcsolódó köz- és állat-egészségügyi kockázatok megelőzése és minimálisra csökkentése érdekében. Meghatároz továbbá az egyes származtatott termékek előállítási láncában egy-egy olyan végpontot, amelyen túl a rendelet előírásai már nem vonatkoznak a termékekre.
(2)
A 142/2011/EU bizottsági rendelet (2) meghatározza az 1069/2009/EK rendelet végrehajtási szabályait, többek között azokat a szabályokat, amelyek az állati melléktermékek és a származtatott termékek alternatív felhasználási és ártalmatlanítási módszereinek, valamint a szerves trágyák és egyes állati melléktermékek forgalombahozatali követelményeinek elfogadására vonatkoznak.
(3)
A tagállamok az 1069/2009/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdése d) pontjának értelmében engedélyezhetik a rendelet 10. cikkének f) pontjában meghatározott 3. kategóriába tartozó anyagoknak a 142/2011/EU rendelet VI. mellékletének IV. fejezete szerinti egyéb módszerekkel történő összegyűjtését, szállítását és ártalmatlanítását. A 142/2011/EU rendelet 36. cikkének (3) bekezdése szerint ez a lehetőség a 2014. december 31-én véget érő átmeneti időszakra korlátozódik. Egyes tagállamok engedélyezik a korábban élelmiszerként használt termékek kis - a heti 20 kg-ot meg nem haladó - mennyiségének a 142/2011/EU rendelet VI. mellékletének IV. fejezete szerinti egyéb módszerekkel történő összegyűjtését, szállítását és ártalmatlanítását.
(4)
Mivel nem jelentették, hogy az átmeneti rendelkezés bármiféle negatív állat-egészségügyi következménnyel járt volna, valamint tekintettel arra, hogy az 1069/2009/EK rendelet 14. cikke szerinti ártalmatlanítás bizonyos esetekben elfogadhatatlan mértékben körülményes lenne a helyi ártalmatlanításhoz viszonyítva, indokoltnak tűnik az átmeneti eltérést állandó rendelkezéssé tenni, feltéve, hogy az ártalmatlanítás e módja nem jár elfogadhatatlan egészségügyi kockázatokkal. A 142/2011/EU rendelet 15. cikkét, amely különleges szabályokat fektet le az 1069/2009/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdése a), b), c), e) és f) pontjának alkalmazására vonatkozóan, ki kell tehát egészíteni a 142/2011/EU rendelet VI. mellékletének IV. fejezetében előírt intézkedésekre való hivatkozással, amely fejezetet ennek megfelelően szintén módosítani kell. A tagállamokkal és az érdekelt felek szervezeteivel folytatott egyeztetés alapján, amint az átmeneti eltérést állandó rendelkezés erejére emelik, meg fog szűnni annak a lehetősége, hogy a tagállamok a mennyiséget legfeljebb heti 50 kg-ra növeljék. Ezenkívül a 142/2011/EU rendelet 36. cikkének (3) bekezdését el kell hagyni.
(5)
Mivel alacsony a kockázata annak, hogy a haszonállatok az egyes üzemeltetők és felhasználók által kezelt szerves trágyákkal vagy talajjavítókkal érintkezésbe kerülnek, különösen, ha az élelmiszer- és takarmányláncon kívül tevékenykedő szereplőkről van szó, az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy felmenthessék a szóban forgó üzemeltetőket és felhasználókat az 1069/2009/EK rendelet 23. cikke szerinti nyilvántartásbavételi kötelezettség alól. Ezen üzemeltetőket és felhasználókat fel kell venni az azokat az üzemeltetőket tartalmazó listára, amelyek a 142/2011/EU rendelet 20. cikke (4) bekezdésének értelmében felmentést kaptak az illetékes hatóságok értesítésének kötelezettsége alól. Ennek megfelelően módosítani kell a 142/2011/EU rendelet 20. cikkének (4) bekezdését.
(6)
A kis mennyiségben állati melléktermékeket vagy származtatott termékeket tartalmazó termesztőközeg, így például a végfelhasználó általi felhasználás céljára csomagolt virágföld esetében nem áll fenn az a kockázat, hogy a terméket haszonállatok takarmányozására használnák. A 2. vagy 3. kategóriába tartozó anyagokból származó termékek mennyiségének a termesztőközegben, így például a virágföldben legfeljebb 5 térfogatszázalékra való korlátozása csökkenti azt a kockázatot, hogy e termékek haszonállatok takarmányaként kerüljenek felhasználásra, mivel a talaj és egyéb anyagok nagy mennyisége miatt élvezhetetlenné válnak az állatok számára. A termesztőközegek előállításához a feldolgozott trágya használata megengedett. A termesztőközeg azonban nem állhat pusztán feldolgozott trágyából. Ez utóbbi aránya legfeljebb 50 térfogatszázalékot tehet ki a termesztőközegben. A feldolgozott trágya termesztőközeg előállítására való felhasználása tilos abban az esetben, ha a trágya származási helyén tilalmat vezettek be a haszonállatokat érintő valamely súlyos és fertőző betegség feltételezett vagy megerősített kitörése kapcsán. E termékeket tehát mentesíteni lehet a forgalomba hozatalhoz szükséges állat-egészségügyi ellenőrzésektől, hacsak nem behozatalról van szó. A 142/2011/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell.
(7)
A „köztes termékek” és a „kereskedelmi minták” fogalmának a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 35., illetve 39. pontjában megadott meghatározását az indokolatlan kereskedelmi akadályok megelőzése érdekében pontosítani kell. A „köztes termékek” meghatározása magában foglalja a termékek rendeltetését is. A jelenlegi meghatározás további, például kozmetikai ipari felhasználásokra való kiterjesztése indokoltnak tűnik. A 76/768/EGK tanácsi irányelv (3) követelményeinek megfelelő származtatott termékeket az előállítási lánc 1069/2009/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti végpontjainak lehet nyilvánítani. Emellett pontosítani kell, hogy a kedvtelésből tartott állatok eledelét takarmányozási kísérletek, illetve gépek és berendezések tesztelésének céljára kereskedelmi mintaként be lehet hozni az EU-ba. A „köztes termékek” és a „kereskedelmi minták” fogalmának a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 35., illetve 39. pontjában található meghatározását ennek megfelelően módosítani kell.
(8)
Noha az 1069/2009/EK rendelet 3. cikkének 6. pontja szerint a lófélék (equidae) haszonállatoknak tekintendők, egy-egy példány esetében különösen szoros kötődés alakul ki a gazda ás az állat között. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az elhullott lóféléket az illetékes hatóság által e célra jóváhagyott égetőművekben elhamvasszák, feltéve, hogy a szóban forgó állatok olyan gazdaságból származnak, amelyen nem rendeltek el bejelentésköteles betegségek miatti tilalmat. A 2009/156/EK tanácsi irányelv (4) többek között a lófélék mozgására, azon belül a lovak azonosítására vonatkozó állat-egészségügyi feltételeket határozza meg. Csak azon elhullott lófélék kis kapacitású égetőművekben való elhamvasztása megengedett, amelyek megfelelnek az említett irányelvnek. A 142/2011/EU rendelet III. mellékletének III. fejezetét ennek megfelelően módosítani kell.
(9)
Az 1069/2009/EK rendelet 13. cikkének g) pontja úgy rendelkezik, hogy a víziállatokból származó, 2. kategóriába tartozó állati melléktermékek ártalmatlanítási módja a silózás, komposztálás vagy biogázzá alakítás lehet. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) tudományos szakvéleményt (5) adott ki, amelyben a halakból származó, 2. kategóriába tartozó állati melléktermékek egy új feldolgozási módszerét értékelte. Az EFSA szakvéleménye szerint ez a feldolgozási módszer megfelelően csökkenti a halakból származó, 2. kategóriába tartozó állati melléktermékek jelentette kockázatokat, tehát a származtatott termékek felhasználása megengedett a következő célokra: szerves trágya előállítása, komposztálás, biogázzá alakítás, illetve prémes állatok vagy egyéb, nem emberi fogyasztásra szánt állatok takarmányának előállítása. Az EFSA szakvéleményében megállapította, hogy nem növeli a kockázatot az sem, ha a feldolgozási módszert a víziállatokból származó, 3. kategóriába tartozó állati melléktermékek esetében is alkalmazzák. A víziállatokból származó, 3. kategóriába tartozó anyagok tehát használhatók az 1069/2009/EK rendelet 14. cikkében felsorolt célokra.
(10)
Tekintettel az EFSA kedvező kockázatértékelésére az alternatív feldolgozási módszerek 142/2011/EU rendelet IV. mellékletének IV. fejezetében található jegyzékét ki kell egészíteni a halakból származó anyagok silózásával. A 142/2011/EU rendelet IV. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
Az állati eredetű emésztési maradványokat és komposztot a gyakorlatban nem állati eredetű anyagokkal keverhetik. Az üzemeltetőknek tisztában kell lenniük az ilyen emésztési maradványok és komposzt ártalmatlanítására vonatkozó szabályokkal. Emellett azt is pontosítani kell, hogy az élelmiszer-hulladékból származó komposzt és emésztési maradvány mely esetekben ártalmatlanítható engedélyezett hulladéklerakóban. A 142/2011/EU rendelet V. mellékletének III. fejezetét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(12)
Horvátország elküldte a Bizottságnak azon vadon élő dögevő madárfajok jegyzékét, amelyek esetében az 1069/2009/EK rendelet 18. cikke szerinti speciális takarmányozási célokkal kapcsolatban eltérést kellene alkalmazni. A dögevő madárfajok 142/2011/EU rendelet VI. mellékletében található jegyzékét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(13)
Az EFSA értékelte a gazdaságok területén elhullott sertésfélék komposztálási célú elkülönítését és az azt követő elégetésük jelentette kockázatokat (6), és megállapította, hogy a 142/2011/EU rendelet V. melléklete III. fejezetének 2. szakaszában meghatározott alternatív paraméterek között említett elkülönítéssel nem biztosítható a 2. kategóriába tartozó anyagok biztonságos ártalmatlanítása, tehát ennek a módszernek nem az említett rendelet IV. mellékletének az alternatív feldolgozási eljárásokat leíró IV. fejezetében van a helye. A fent említett EFSA-értékelés szerint „a gazdaságok területén elhullott sertésfélék aerob környezetben történő érlelés[ét], amelyet elégetés vagy együttégetés követ” különleges elkülönítési módszernek kell tekinteni, amelyet az 1069/2009/EK rendelet szerinti ártalmatlanítás előtt álló állati melléktermék esetében alkalmaznak. Az e módszer és a jóváhagyott komposztálási módszerek közötti különbségtétel, valamint a 142/2011/EU rendelet V. mellékletében a komposztálóüzemekre meghatározott jóváhagyási eljárás elkerülése érdekében, indokolt e módszert - a jelenleg a IV. melléklet IV. fejezete 2. szakaszának H. pontjában említett „ártalmatlanítást megelőző hidrolízis” ugyanazon elveken alapuló módszerével együtt - a IX. mellékletben egy külön fejezetben feltüntetni. Ezért a XVI. melléklet II. fejezetének 11. szakaszában a IV. mellékletre való hivatkozást ennek megfelelően ki kell igazítani. A 142/2011/EU rendelet IV., IX. és XVI. mellékletét pedig ennek megfelelően módosítani kell.
(14)
A 3. kategóriába tartozó kiolvasztott zsírokra a 142/2011/EU rendelet X. melléklete II. fejezetének 3. szakaszában említett egyedi követelmények vonatkoznak. Az 1069/2009/EK rendelet 10. cikkének i), illetve j) pontjában említett víziállatokból, illetve az azokból nyert állati melléktermékekből származó, 3. kategóriába tartozó anyagoknak a szárazföldi állatokból nyert, 3. kategóriába tartozó állati melléktermékekkel együtt történő, vegyes kiolvasztott zsírokat eredményező feldolgozását azonban nem indokolt állat-egészségügyi okokból megtiltani. Ezért az 1069/2009/EK rendelet 10. cikkének i), illetve j) pontjában említett víziállatokból, illetve az azokból nyert állati melléktermékekből származó, 3. kategóriába tartozó anyagok kiolvasztott zsír előállításának céljából történő felhasználását lehetővé kell tenni. A 142/2011/EU rendelet X. melléklete II. fejezete 3. szakaszának A.1. pontját tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(15)
A később szerves trágyaként vagy szerves trágya előállításához szolgáló anyagként felhasználható és forgalomba hozható centrifuga- vagy szeparátoriszap hőkezelésére vonatkozó követelményeket a 142/2011/EU rendelet X. melléklete II. fejezete 4. szakaszának III. része határozza meg. Helyénvaló bevezetni az ettől való eltérés lehetőségét, hogy az illetékes hatóságok az adott tagállamon belüli felhasználások céljára alternatív paramétereket is engedélyezhessenek a centrifuga- vagy szeparátoriszap hőkezelésére, feltéve, hogy az üzemeltetők igazolni tudják, hogy az alternatív paraméterek szerint végzett hőkezelés a kockázatokat legalább olyan mértékben csökkenti, mint az a kezelés, amelyet a forgalomba hozatal céljára már jóváhagyott paraméterek szerint végeznek. A 142/2011/EU rendelet X. melléklete II. fejezete 4. szakaszának III. részét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(16)
A köztes termékeket többek között laboratóriumi reagensek vagy állatgyógyászati célú in vitro diagnózishoz használt termékek előállítására lehet használni. Az állat-egészségügyi határállomásokon a 97/78/EK tanácsi irányelv (7) 4. cikke szerint végzett vizsgálatokat követően a terméket közvetlenül a rendeltetési helyként szereplő, nyilvántartott létesítménybe vagy üzembe kell szállítani. A köztes termékek behozatalára vonatkozó követelmények pontosítása érdekében a 142/2011/EU rendelet XII. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
(17)
A haszonállatok takarmányának előállítására szánt vértermékeket - köztük a porlasztva szárított sertésvért és sertésvérplazmát - a 142/2011/EU bizottsági rendelet X. melléklete II. fejezete 2. szakaszának megfelelően kell előállítani. Az említett szakasz B. pontja szerint a vértermékeket alá kell vetni az említett rendelet IV. mellékletének III. fejezetében meghatározott 1-5. vagy 7. feldolgozási módszerek valamelyikének vagy más olyan eljárásnak, amely biztosítja, hogy a vértermékek megfeleljenek a 142/2011/EU bizottsági rendelet X. mellékletének I. fejezetében a származtatott termékekre vonatkozóan meghatározott mikrobiológiai szabványoknak. A 142/2011/EU rendelet azt is előírja, mégpedig a XIV. melléklet I. fejezetének 1. szakaszában az 1. táblázat 2. sorának 6. oszlopában, hogy azokhoz a takarmányként is felhasználható, nem emberi fogyasztásra szánt vértermékekhez, amelyeket az Unióba történő szállításra vagy az Unión keresztüli átszállításra szánnak, a XV. melléklet 4(B) fejezetének megfelelő egészségügyi bizonyítványt kell mellékelni.
(18)
A sertések járványos hasmenését, ideértve nemcsak a sertések járványos hasmenését okozó PEDv-vel, hanem a delta-koronavírussal (SDCv) való fertőzést is, eddig Ázsiában, Észak-Amerikában, a Karib-térségben, valamint Közép- és Dél-Amerikában jelentették. Az Unió területén az SDCv-t még soha nem észlelték. A vírus terjedésében fontos szerepet játszik a malacok takarmányának hagyományos összetevőjeként használt, porlasztva szárított sertésvér és sertésvérplazma nem megfelelő hőkezelése, csakúgy mint a hőkezelés utáni fertőződés.
(19)
A Bizottság saját kezdeményezésére eljárva a sertésfélék takarmányának előállítására szánt, porlasztva szárított sertésvér és sertésvérplazma biztonságosságával kapcsolatos ideiglenes védelmi intézkedésként elfogadta a 483/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (8). Mivel az állat-egészségügyi kockázat továbbra is fennáll, felül kell vizsgálni a sertésfélék takarmányának előállítására szánt, porlasztva szárított sertésvér és sertésvérplazma behozatalára vonatkozó követelményeket, és az ideiglenes intézkedéseket állandó követelmény erejére kell emelni.
(20)
Tudományos megfigyelések szerint a sertésürülékben lévő sertés-koronavírusok 71 °C-ra melegítés és 10 percig ilyen hőmérsékleten tartás, illetve 7 napig szobahőmérsékleten, 20 °C-on történő tárolás hatására ártalmatlanná válnak. A vírus a kísérleti úton megfertőzött, majd legalább két hétig 24 °C-on tartott száraz takarmányban nem maradt életben. A vér és vérplazma porlasztva történő szárításához az Unióban és a harmadik országokban általában 80 °C-ra melegítik fel az egész anyagot.
(21)
A rendelkezésre álló információk alapján helyénvalónak tűnik előírni, hogy a harmadik országokból behozott, sertések takarmányozására szánt, porlasztva szárított sertésvért és sertésvérplazmát magas hőmérsékleten történő kezelésnek kell alávetni, majd - a kezelés utáni megfertőződés kockázatának csökkentése érdekében - bizonyos ideig szobahőmérsékleten kell tárolni.
(22)
A nem takarmányként, nem szerves trágyaként és nem talajjavítóként való felhasználásra szánt csont és csonttermékek (a csontliszt kivételével), szarv és szarvtermékek (a szaruliszt kivételével), valamint pata és patatermékek (a pataliszt kivételével) behozatalát engedélyezni kell, amennyiben szállításuk repülőgépen történik, és megfelelnek az 1069/2009/EK rendelet 41. cikkében meghatározott követelményeknek. A 142/2011/EU rendelet XIV. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(23)
A „köztes termékek” fogalommeghatározásának módosításait, valamint a vértermékek behozatalára vonatkozó kiegészítő követelmények bevezetését követően a köztes termékek harmadik országból történő behozatalához használatos nyilatkozat mintáját, valamint a takarmányanyagként felhasználható vértermékek behozatalát kísérő egészségügyi bizonyítvány mintáját ennek megfelelően módosítani kell. A 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 4(B) fejezetét és 20. fejezetét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(24)
A kereskedelem zavartalanságának biztosítása érdekében átmeneti időszakot kell megállapítani, amely alatt az e rendelettel módosított 142/2011/EU rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozó köztes termékek behozatalát a tagállamoknak az e rendelet hatálybalépését megelőző szabályok szerint el kell fogadniuk.
(25)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 142/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 15. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„Az 1069/2009/EK rendelet 14. cikkétől eltérve a tagállamok engedélyezhetik az ugyanazon rendelet 10. cikkének f) pontjában említett, 3. kategóriába tartozó anyagok kis mennyiségben, a szóban forgó rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett módszerrel történő összegyűjtését, szállítását és ártalmatlanítását, amennyiben az e rendelet VI. mellékletének IV. fejezete szerinti egyéb ártalmatlanítási módszerekre vonatkozó követelmények teljesülnek.”
2.
A 19. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„c)
III. fejezet, amennyiben az említett rendelet 24. cikke (1) bekezdésének j) pontja szerinti bizonyos célokra szánt, származtatott termékeket tárolnak;
d)
V. fejezet, amennyiben a gazdaságban ártalmatlanításra szánt állati melléktermékeket tárolnak az említett rendelet 4. cikkének megfelelően.”
3.
A 20. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul:
a)
a d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d)
azok az üzemeltetők, amelyek csak kis mennyiségben használnak az 1069/2009/EK rendelet 9. és 10. cikkében említett, 2. és a 3. kategóriába tartozó anyagokat vagy azokból származó termékeket, és a termékeket a régión belül a helyi piacon közvetlenül értékesítik a végfelhasználóknak vagy a helyi kiskereskedelmi egységeknek, továbbá tevékenységükről az illetékes hatóság megállapította, hogy az nem hordozza súlyos, emberre vagy állatra nézve fertőző betegség terjedésének kockázatát; ez a pont abban az esetben nem alkalmazandó, ha ezen anyagokat prémes állatoktól különböző haszonállatok takarmányozására használják;”
b)
a bekezdés a következő e) és f) ponttal egészül ki:
„e)
a szerves trágyák vagy talajjavítók azon felhasználói, amelyek ezeket az anyagokat haszonállatokat nem tartó létesítményekben használják;
f)
a legfeljebb 50 kg-os, eladásra kész kiskereskedelmi csomagolásban kizárólag a takarmány- és élelmiszerláncon kívüli felhasználások céljára szerves trágyákat vagy talajjavítókat kezelő és forgalmazó üzemeltetők.”
4.
A 22. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A következők forgalomba hozatalára nem vonatkoznak állat-egészségügyi feltételek:
a)
vadon élő tengeri madarak ürüléke, amelyet az Unióban gyűjtöttek be, vagy harmadik országokból importáltak;
b)
eladásra kész termesztőközeg - az importált termesztőközegek kivételével - a következő anyagtartalommal:
i.
a 3. kategóriába tartozó anyagból, illetve a 2. kategóriába tartozó anyagból (a feldolgozott trágya kivételével) származtatott termékek esetében kevesebb mint 5 térfogatszázalék;
ii.
kevesebb mint 50 térfogatszázalék feldolgozott trágya.”
5.
A 23. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A köztes termékek rendeltetési helyeként szereplő létesítmény vagy üzem üzemeltetője, tulajdonosa vagy annak képviselője a köztes termékeket kizárólag a köztes termékeknek az I. melléklet 35. pontjában megadott meghatározásának megfelelő gyártás céljára használhatja fel és/vagy szállíthatja el.”
6.
A 36. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.
7.
Az I., III., IV., V., VI., IX., X., XI., XII., XIV., XV. és XVI. melléklet e rendelet melléklete szerint módosul.
2. cikk
A 2015. szeptember 27-ig tartó átmeneti időszakban az állati melléktermékek és a származtatott termékek szállítmányainak az Unióba történő behozatalát továbbra is el kell fogadni, amennyiben azokhoz az e rendelet hatálybalépését megelőzően érvényben lévő, a 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 20. fejezetében meghatározott mintának megfelelően kitöltött és aláírt nyilatkozatot mellékeltek, ha a nyilatkozatmintákat 2015. július 27. előtt állították ki és írták alá.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2015. február 23-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 6-án.