RÅDETS AFGØRELSE 2013/189/FUSP
af 22. april 2013
om oprettelse af Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) og om ophævelse af fælles aktion 2008/550/FUSP
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den 18. juli 2005 vedtog Rådet fælles aktion 2005/575/FUSP om oprettelse af Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) (1). Denne fælles aktion blev erstattet af Rådets fælles aktion 2008/550/FUSP af 23. juni 2008 om oprettelse af Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) (2).
(2)
Den 1. december 2008 nåede ESDC's styringskomité (»komitéen«), jf. artikel 13 i fælles aktion 2008/550/FUSP, til enighed om anbefalinger vedrørende ESDC's fremtidsperspektiver.
(3)
Rådet godkendte komitéens anbefalinger i konklusionerne af 8. december 2008. Fælles aktion 2008/550/FUSP bør derfor erstattes af en ny retsakt, der afspejler disse anbefalinger.
(4)
Uddannelsesaktiviteterne inden for rammerne af ESDC bør handle om området for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), herunder konfliktløsning og stabilisering.
(5)
I den periode, som denne afgørelse dækker, bør ESDC alene råde over udstationeret personale.
(6)
EU-Udenrigstjenesten skal yde ESDC den støtte, der tidligere blev ydet af Generalsekretariatet for Rådet, jf. Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (3) -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
KAPITEL I
OPRETTELSE, FORMÅL, MÅL OG OPGAVER
Artikel 1
Oprettelse
Der oprettes hermed et europæisk sikkerheds- og forsvarsakademi (ESDC).
Artikel 2
Formål
ESDC skal tilbyde uddannelse på strategisk plan inden for Unionens fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) inden for de bredere rammer af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) for at udvikle og fremme en fælles forståelse for FSFP blandt civile og militære medarbejdere og gennem sine uddannelsesaktiviteter (»ESDC-uddannelsesaktiviteter«) indkredse og udbrede bedste praksis i forbindelse med forskellige FSFP-spørgsmål.
Artikel 3
Mål
ESDC har følgende mål:
a)
at fremme den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarskultur inden for FSFP yderligere
b)
at fremme en bedre forståelse for FSFP som en væsentlig del af FUSP
c)
at forsyne EU-organer med kvalificerede medarbejdere, som kan arbejde effektivt med alle FSFP-spørgsmål
d)
at forsyne medlemsstaternes administrative myndigheder og stabe med kvalificerede medarbejdere, som har kendskab til EU-politikker, -institutioner og -procedurer inden for FUSP-området
e)
at støtte EU-partnerskaber på FSFP-området, navnlig partnerskaber med de lande, der deltager i FSFP-missioner
f)
at bidrage til at fremme professionelle forbindelser og kontakter blandt deltagere i ESDC-uddannelsesaktiviteter (»deltagere«).
Hvor det er relevant, skal der lægges vægt på at sikre en sammenhæng med Unionens øvrige aktiviteter.
Artikel 4
Opgaver
1. ESDC's hovedopgaver er i overensstemmelse med dets formål og mål at tilrettelægge og gennemføre ESDC-uddannelsesaktiviteter inden for FSFP.
2. ESDC-uddannelsesaktiviteterne skal omfatte:
a)
FSFP-kurset på højt niveau
b)
FSFP-orienteringskurserne
c)
FSFP-kurser for specialiserede målgrupper eller med specifikt fokus.
Den i artikel 8 omhandlede styringskomitéen (»komitéen«) kan træffe beslutning om øvrige uddannelsesaktiviteter.
3. Udover de i stk. 2 nævnte aktiviteter skal ESDC navnlig:
a)
støtte de forbindelser, der skal etableres mellem de i artikel 5, stk. 1, nævnte institutter, der er involveret i det i nævnte artikel omhandlede netværk (»netværket«)
b)
installere og drive et internetbaseret system for videregående fjernundervisning (Internet-based Distance Learning - IDL), der skal yde støtte til uddannelsesaktiviteter inden for FSFP
c)
udarbejde og fremstille uddannelsesmateriale til EU-uddannelse inden for FSFP, bl.a. under anvendelse af allerede eksisterende relevant materiale
d)
fremme et alumninetværk mellem tidligere deltagere
e)
støtte udvekslingsprogrammer inden for FSFP-området mellem medlemsstaternes uddannelsesinstitutter
f)
yde bidrag til Unionens årlige FSFP-uddannelsesprogram
g)
yde støtte til forvaltning af uddannelse inden for konfliktforebyggelse og civil krisestyring
h)
tilrettelægge og gennemføre en årlig netværkskonference, der samler relevante civile og militære eksperter i FSFP fra medlemsstaternes uddannelsesinstitutter og ministerier og, når det er hensigtsmæssigt, relevante eksterne uddannelsesaktører og
i)
årligt vurdere, i hvilket omfang det har nået de i artikel 3 omhandlede mål.
4. ESDC-uddannelsesaktiviteterne gennemføres via netværket.
5. Som en del af netværket skal Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier (EUISS) yde støtte til ESDC-uddannelsesaktiviteter, navnlig gennem EUISS-publikationer, ved at lade EUISS-forskere holde foredrag og ved at yde bidrag til ESDC's IDL-system.
KAPITEL II
ORGANISATION
Artikel 5
Netværk
1. ESDC skal organiseres som et netværk, der samler institutter, læreanstalter, akademier, universiteter, institutioner og andre civile og militære aktører, der beskæftiger sig med sikkerheds- og forsvarsspørgsmål inden for Unionen, som udpeges af medlemsstaterne, og EUISS (»institutter«) med henblik på at støtte gennemførelse af uddannelsesaktiviteter inden for FSFP-området.
2. ESDC skal etablere tæt kontakt med EU-institutionerne og relevante EU-agenturer, navnlig med Det Europæiske Politiakademi (Cepol).
3. ESDC refererer overordnet til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«).
Artikel 6
Rets- og handleevne
1. ESDC skal have den nødvendige rets- og handleevne til at kunne udføre sine opgaver og virkeliggøre sine mål, indgå kontrakter og administrative ordninger, der er nødvendige for akademiets drift, herunder gennemføre udstationering af personale, indkøbe udstyr, navnlig undervisningsudstyr, åbne bankkonti og optræde som part i retssager.
2. Ethvert ansvar, der måtte opstå som følge af kontrakter, der indgås af ESDC, dækkes af de midler, det har til rådighed i medfør af artikel 14, 15 og 16.
Artikel 7
Struktur
Der oprettes følgende struktur under ESDC:
a)
en komité med ansvar for den overordnede koordinering og ledelse af ESDC-uddannelsesaktiviteterne
b)
et akademisk styrelsesråd (»styrelsesrådet«) til sikring af kvaliteten og sammenhængen i ESDC-uddannelsesaktiviteterne.
c)
en chef for ESDC, som er ansvarlig for den finansielle og administrative forvaltning af ESDC, samt for at assistere komitéen og styrelsesrådet ved tilrettelæggelsen og ledelsen af ESDC-aktiviteter
d)
et ESDC-sekretariat (»sekretariatet«), der skal bistå chefen for ESDC ved varetagelsen af dennes opgaver.
Artikel 8
Styringskomitéen
1. Komitéen, der består af en repræsentant for hver medlemsstat, der udpeges af denne, er ESDC's besluttende organ. Hvert medlem af komitéen kan være repræsenteret eller ledsaget af en suppleant.
2. Medlemmer af komitéen kan under komitéens møder være ledsaget af eksperter.
3. Komitéens formandskab varetages af en repræsentant for den højtstående repræsentant, der har en passende erfaring. Komitéen mødes mindst to gange om året.
4. Repræsentanter fra lande, der tiltræder Unionen kan deltage i komitéens møder som aktive observatører.
5. Chefen for ESDC, formanden for styrelsesrådet og om nødvendigt formændene fra dets forskellige sammensætninger samt en repræsentant for Kommissionen deltager i komitéens møder uden stemmeret.
6. Komitéen har til opgave at:
a)
fastsætte ESDC's årlige akademiske program under hensyntagen til ESDC's uddanelseskoncept
b)
opstille overordnede retningslinjer for arbejdet i styrelsesrådet
c)
vedtage og regelmæssigt ajourføre ESDC's uddannelseskoncept, så det afspejler de vedtagne ESDC-uddannelseskrav
d)
udvælge den eller de medlemsstat(er), hvor ESDC-uddannelsesaktiviteterne skal foregå, og de institutter, der skal gennemføre dem
e)
udarbejde og vedtage de overordnede læseplaner for alle ESDC-uddannelsesaktiviteter
f)
tage evalueringsrapporter til efterretning og vedtage en generel årsberetning om ESDC-uddannelsesaktiviteter, som sendes til Rådets relevante organer
g)
udnævne formanden for styrelsesrådet og dets forskellige sammensætninger for en periode på mindst to akademiske år
h)
træffe de nødvendige afgørelser vedrørende ESDC's drift i det omfang, det ikke tilkommer andre organer at træffe dem
i)
godkende det årlige budget og ethvert ændringsbudget på forslag af chefen for ESDC
j)
godkende årsregnskabet og meddele decharge til chefen for ESDC
k)
godkende yderligere bestemmelser vedrørende udgifter, der forvaltes af ESDC
l)
godkende enhver finansieringsaftale og/eller teknisk ordning med Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten eller en medlemsstat angående finansieringen og/eller gennemførelsen af ESDC's udgifter
m)
godkende ansættelsesvilkårene for personale, der er udstationeret i ESDC
n)
beslutte at åbne op for deltagelse fra tredjestater i ESDC-uddannelsesaktiviteter inden for den generelle politiske ramme, der er fastlagt af Den Udenrigs- og sikkerhedspolitiske Komité.
7. Komitéen godkender selv sin forretningsorden.
8. Komitéen træffer afgørelse ved kvalificeret flertal, jf. afsnit II i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 9
Det akademiske styrelsesråd
1. Styrelsesrådet består af ledende repræsentanter for de civile og militære institutter og andre aktører, som medlemsstaterne udpeger til at støtte gennemførelsen af ESDC-uddannelsesaktiviteter. Hvis der er flere repræsentanter fra én medlemsstat, danner de sammen én delegation.
2. Formanden for styrelsesrådet udpeges af komitéen blandt styrelsesrådets medlemmer.
3. Repræsentanter for Kommissionen og for EU-Udenrigstjenesten indbydes til at deltage i styrelsesrådets møder.
4. Akademiske eksperter og højtstående embedsmænd fra nationale institutioner og EU-institutioner kan indbydes til at overvære styrelsesrådets møder.
5. Styrelsesrådet har til opgave at:
a)
give akademisk rådgivning og anbefalinger til komitéen
b)
gennemføre det vedtagne årlige akademiske program gennem netværket
c)
føre tilsyn med IDL-systemet
d)
udarbejde detaljerede læseplaner for alle ESDC-uddannelsesaktiviteter på grundlag af de vedtagne overordnede læseplaner
e)
sørge for almindelig koordinering af ESDC-uddannelsesaktiviteter mellem alle institutter
f)
evaluere standarden af det foregående akademiske års ESDC-uddannelsesaktiviteter
g)
forelægge komitéen forslag til ESDC-uddannelsesaktiviteter i det kommende akademiske år
h)
sikre systematisk evaluering af alle ESDC-uddannelsesaktiviteter og godkende evalueringsrapporterne om kurserne
i)
bidrage til udkastet til den generelle årsberetning om ESDC's aktiviteter.
6. For at udføre sine opgaver kan styrelsesrådet mødes i forskellige projektorienterede sammensætninger. Styrelsesrådet udarbejder bestemmelser og ordninger for, hvordan disse sammensætninger skal oprettes og fungere, som vedtages af komitéen.
7. Styrelsesrådets forretningsorden vedtages af komitéen.
Artikel 10
Chefen for ESDC
1. Chefen for ESDC er ansvarlig for tilrettelæggelse og ledelse af ESDC-uddannelsesaktiviteter. Vedkommende støtter komitéens og styrelsesrådets arbejde på dette område og fungerer som ESDC's repræsentant for ESDC-uddannelsesaktiviteter i og uden for netværket. Chefen for ESDC skal navnlig:
a)
træffe alle de fornødne foranstaltninger til at sikre, at ESDC's aktiviteter fungerer effektivt, herunder indføre interne administrative bestemmelser og offentliggøre meddelelser og cirkulærer
b)
udarbejde det foreløbige udkast til ESDC's årsberetning og det foreløbige udkast til arbejdsprogram til forelæggelse for komitéen på baggrund af forslag fra styrelsesrådet
c)
koordinere gennemførelsen af ESDC's arbejdsprogram
d)
opretholde kontakt til de relevante myndigheder i medlemsstaterne
e)
opretholde kontakt til relevante eksterne uddannelsesaktører inden for FSFP-området
f)
om nødvendigt indgå tekniske ordninger om ESDC-uddannelsesaktiviteter med de relevante myndigheder og uddannelsesaktører inden for FSFP-området
g)
udføre enhver anden opgave, som komitéen pålægger vedkommende.
2. Chefen for ESDC er ansvarlig for den finansielle og administrative forvaltning af ESDC og navnlig for at:
a)
opstille budgetforslag og forelægge dem for komitéen
b)
vedtage budgetterne, efter at de er godkendt af komitéen
c)
være anvisningsberettiget for ESDC's budget
d)
åbne en eller flere bankkonti på vegne af ESDC
e)
forhandle, forelægge komitéen og indgå enhver finansieringsaftale og/eller teknisk ordning med Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten eller en medlemsstat angående finansieringen og/eller gennemførelsen af ESDC's udgifter
f)
på ESDC's vegne forhandle og undertegne enhver brevveksling angående udstationering af sekretariatspersonale til ESDC
g)
repræsentere ESDC generelt i forbindelse med alle retsakter med finansielle konsekvenser
h)
forelægge komitéen ESDC's årsregnskab.
3. Chefen for ESDC udnævnes efter høring af komitéen af den højtstående repræsentant. Vedkommende udpeges som personale i EU-Udenrigstjenesten for vedkommendes mandatperiode. I overensstemmelse med gældende regler kan medlemsstaterne indstille kandidater til stillingen som chef for ESDC og EU-institutionernes og EU-Udenrigstjenesten personale kan ansøge om stillingen.
4. Chefen for ESDC er ansvarlig for vedkommendes aktiviteter over for komitéen.
Artikel 11
ESDC's sekretariat
1. Sekretariatet bistår chefen for ESDC ved varetagelsen af dennes opgaver.
2. Chefen for ESDC, der bistås af et udvælgelsespanel, er ansvarlig for udvælgelsen af sekretariatets personale.
3. Sekretariatet bistår komitéen, styrelsesrådet og institutterne ved tilrettelæggelsen af ESDC-uddannelsesaktiviteterne.
4. Hvert institut udpeger et kontaktpunkt for sekretariatet, som skal varetage organisatoriske og administrative spørgsmål i forbindelse med tilrettelæggelsen af ESDC-uddannelsesaktiviteterne.
5. Sekretariatet arbejder tæt sammen med Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten.
Artikel 12
ESDC's personale
1. ESDC's personale består af:
a)
personale, der er udstationeret i ESDC af EU-institutioner, EU-Udenrigstjenesten og EU-agenturer, og
b)
nationale eksperter, der er udstationeret i ESDC af medlemsstaterne.
2. ESDC kan modtage praktikanter og gæsteforskere.
3. På forslag af den højtstående repræsentant fastlægger komitéen i fornødent omfang ansættelsesvilkårene for praktikanter og gæsteforskere.
4. Afgørelse vedtaget af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitiks af 23. marts 2011 om ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (4) finder tilsvarende anvendelse på nationale eksperter, der udstationeres i ESDC af medlemsstaterne.
KAPITEL III
FINANSIERING
Artikel 13
Bidrag i naturalier til ESDC-uddannelsesaktiviteter
1. Hver medlemsstat, EU-institution, EU-agentur og institut samt EU-Udenrigstjenesten afholder selv alle deres omkostninger i forbindelse med deltagelse i ESDC, herunder lønninger, godtgørelser, rejse- og opholdsudgifter og udgifter i forbindelse med organisatorisk og administrativ støtte til ESDC-uddannelsesaktiviteter.
2. Hver deltager afholder selv alle omkostninger i forbindelse med sin deltagelse.
Artikel 14
Støtte fra EU-Udenrigstjenesten
1. EU-Udenrigstjenesten afholder omkostningerne i forbindelse med placeringen af chefen for ESDC, sekretariatet i EU-Udenrigstjenestens lokaler, herunder omkostninger ved informationsteknologi, udstationering af chefen for ESDC og udstationering af én assisterende medarbejder til sekretariatet.
2. EU-Udenrigstjenesten yder ESDC den administrative støtte, der er nødvendig for at rekruttere og forvalte sit personale og for at gennemføre sit budget.
3. En teknisk ordning for den støtte, EU-Udenrigstjenesten yder, forhandles af chefen for ESDC og godkendes af komitéen.
Artikel 15
Frivillige bidrag
1. Med henblik på at finansiere specifikke aktiviteter kan ESDC modtage frivillige bidrag fra medlemsstater og institutter eller andre bidragsydere. Sådanne bidrag forvaltes af ESDC som formålsbestemt indtægt.
2. Tekniske ordninger for de i stk. 1 nævnte bidrag forhandles af chefen for ESDC og godkendes af komitéen.
Artikel 16
Bidrag fra EU-budgettet
1. ESDC modtager et årligt bidrag over Unionens almindelige budget. Et sådant bidrag kan navnlig dække udgifterne til støtte til ESDC-uddannelsesaktiviteter og nationale eksperter, der udstationeres i ESDC af medlemsstaterne.
2. Det finansielle referencebeløb, der skal dække ESDC's udgifter i de første 12 måneder efter indgåelsen af den i stk. 3 omhandlede finansieringsaftale, er på 535 000 EUR. De finansielle referencebeløb, der skal dække ESDC's udgifter i hver efterfølgende 12-månedersperiode, fastsættes af Rådet.
3. Efter en afgørelse vedtaget af Rådet, som omhandlet i stk. 2, forhandler chefen for ESDC med Kommissionen en finansieringsaftale, der godkendes af komitéen.
Artikel 17
Finansielle regler
De finansielle regler i bilaget finder anvendelse på udgifter finansieret af ESDC og på finansieringen af sådanne udgifter.
KAPITEL IV
FORSKELLIGE BESTEMMELSER
Artikel 18
Deltagelse i ESDC-uddannelsesaktiviteter
1. Statsborgere fra alle medlemsstater og tiltrædende stater skal kunne deltage i alle ESDC-uddannelsesaktiviteter. De institutter, der tilrettelægger og gennemfører uddannelse, skal sikre, at dette princip finder anvendelse uden undtagelse.
Statsborgere fra lande, der er kandidat til optagelse i Unionen, og eventuelt andre tredjelande skal principielt også kunne deltage i ESDC-uddannelsesaktiviteterne.
2. Deltagerne skal være civile og militære medarbejdere, der beskæftiger sig med strategiske aspekter af FSFP, og eksperter, der skal udsendes i FSFP-missioner eller -operationer.
Repræsentanter for bl.a. internationale organisationer, ikkestatslige organisationer, akademiske institutioner og medierne samt for erhvervslivet kan indbydes til at deltage i ESDC-uddannelsesaktiviteter.
3. Deltagere, der har gennemført et ESDC-kursus, modtager et kursusbevis underskrevet af den højtstående repræsentant. Komitéen tager løbende de nærmere enkeltheder i forbindelse med kursusbeviset op til revision. Medlemsstaterne og EU-institutionerne anerkender kursusbeviset.
Artikel 19
Samarbejde
ESDC samarbejder med internationale organisationer og andre relevante aktører, såsom tredjelandes nationale uddannelsesinstitutter, og trækker på deres ekspertise.
Artikel 20
Sikkerhedsforskrifter
Rådets afgørelse 2011/292/EU af 31. marts 2011 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (5) finder anvendelse på ESDC.
KAPITEL V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 21
Kontinuitet
De regler og bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af fælles aktion 2008/550/FUSP, forbliver gyldige med henblik på gennemførelse af denne afgørelse, for så vidt de er forenelige med denne afgørelse, og indtil de ændres eller ophæves.
Artikel 22
Ophævelse
Fælles aktion 2008/550/FUSP ophæves.
Artikel 23
Revision, ikrafttræden og udløb
1. Denne afgørelse træder i kraft den 1. april 2013. Den gennemgås og revideres efter behov og under alle omstændigheder senest 6 måneder før udløbsdatoen.
2. Denne afgørelse udløber fire år efter dagen for indgåelsen af den i artikel 16, stk. 3, omhandlede finansieringsaftale.
Udfærdiget i Luxembourg, den 22. april 2013.
A TANÁCS 2013/189/KKBP HATÁROZATA
(2013. április 22.)
az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról és a 2008/550/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére, 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1)
A Tanács 2005. július 18-án elfogadta az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (a továbbiakban: az EBVF) létrehozásáról szóló 2005/575/KKBP együttes fellépést (1). Ezen együttes fellépésnek az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/550/KKBP tanácsi együttes fellépés (2) lépett a helyébe.
(2)
2008. december 1-jén az EBVF irányítóbizottsága (a továbbiakban: a bizottság) - a 2008/550/KKBP együttes fellépés 13. cikkének megfelelően - megállapodott az EBVF jövőbeli terveiről.
(3)
A Tanács a 2008. december 8-i következtetéseiben jóváhagyta a bizottság ajánlásait. A 2008/550/KKBP együttes fellépést ezért fel kell váltani az ezen ajánlásokat tükröző új jogi aktussal.
(4)
Az EBVF keretében folytatott képzési programok a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) területén valósulnak meg, a konfliktusrendezés és a stabilizáció területét is beleértve.
(5)
Célszerű, hogy az EBVF az e határozat hatálya alá tartozó időszakban kizárólag a kirendelt állomány tagjaira támaszkodjon.
(6)
Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozat (3) értelmében az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) biztosítja az EBVF számára a korábban a Tanács Főtitkársága által nyújtott támogatást,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
I. FEJEZET
AZ EBVF LÉTREHOZÁSA, KÜLDETÉSE, CÉLKITŰZÉSEI ÉS FELADATAI
1. cikk
Az EBVF létrehozása
Létrejön az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF).
2. cikk
Küldetés
Az EBVF stratégiai szintű képzést nyújt az Unió közös biztonság- és védelempolitikája (KBVP) területén, a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) keretében annak érdekében, hogy a polgári és katonai személyzet körében kialakítsa és előmozdítsa a KBVP-re vonatkozó közös megegyezést, valamint hogy képzési programjain (a továbbiakban: az EBVF képzési programok) keresztül meghatározza és terjessze a KBVP különböző kérdéseivel kapcsolatos legjobb gyakorlatot.
3. cikk
Célkitűzések
Az EBVF célkitűzései a következők:
a)
a közös európai biztonsági és védelmi kultúra további javítása a KBVP keretében;
b)
az EBVP-nek a KKBP lényeges részeként való alaposabb megismerésének előmozdítása;
c)
a KBVP valamennyi területén hatékonyan dolgozni képes, tájékozott személyzet biztosítása az uniós szervek részére;
d)
a KKBP területén az Unió szakpolitikáit, intézményeit és eljárásait jól ismerő, tájékozott személyzet biztosítása a tagállamok igazgatási szervei és személyi állománya részére;
e)
uniós partnerségek - különösen a KBVP missziókban részt vevő országokkal való partnerségek - támogatása a KBVP területén;
f)
hozzájárulás az EBVF képzési programokban részt vevők (a továbbiakban: a résztvevők) közötti szakmai kapcsolatok és kapcsolattartás előmozdításához;
Figyelmet kell szentelni adott esetben az EBVF és az Unió egyéb tevékenységei közötti összhang biztosítására.
4. cikk
Feladatok
(1) Küldetésével és célkitűzéseivel összhangban az EBVF legfontosabb feladata, hogy a KBVP területén EBVF képzési programokat szervezzen és bonyolítson le.
(2) Az EBVF képzési programjai közé tartoznak az alábbiak:
a)
KBVP magas szintű képzés;
b)
KBVP orientációs képzések;
c)
szakértő hallgatóság részére vagy speciális témakörben tartott KBVP-képzések.
Egyéb képzési programokra a 8. cikkben említett irányítóbizottság (a továbbiakban: a bizottság) döntésének megfelelően kerül sor.
(3) Az EBVF a (2) bekezdésben említett programokon kívül különösen az alábbi feladatokat látja el:
a)
a hálózatban részt vevő, az 5. cikk (1) bekezdésében említett intézetek között kialakítandó kapcsolatok támogatása (a hálózat);
b)
a KBVP képzési programok támogatására szolgáló internetalapú távoktatási rendszer (Internet-Based Distance Learning - IDL) működtetése és továbbfejlesztése;
c)
a KBVP területére vonatkozó uniós képzések képzési anyagainak kidolgozása és előállítása, építve a már meglévő megfelelő képzési anyagokra is;
d)
öregdiák-hálózat működésének elősegítése a korábbi résztvevők között;
e)
a KBVP területén a tagállamok képzési intézetei közötti csereprogramok támogatása;
f)
a KBVP-re vonatkozó éves uniós képzési programhoz való hozzájárulás;
g)
a konfliktusmegelőzés és a polgári válságkezelés terén nyújtott képzések igazgatásának támogatása;
h)
a tagállamok képzési intézeteinek és minisztériumainak a KBVP területén polgári és katonai képzéssel foglalkozó szakértői, valamint adott esetben releváns külső, képzéssel foglalkozó szereplők részvételével megtartott éves hálózatépítési konferencia megszervezése és lebonyolítása; valamint
i)
a 3. cikkben felsorolt célkitűzések megvalósítása tekintetében a tevékenységének éves értékelése.
(4) Az EBVF a képzési programjait a hálózaton keresztül bonyolítja le.
(5) Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (EU ISS) - a hálózat részeként - támogatja az EBVF képzési programjait, különösen az EU ISS kiadványain keresztül, az EU ISS-kutatók által tartott előadások révén, valamint az IDL-rendszerben való közreműködéssel.
II. FEJEZET
SZERVEZET
5. cikk
A hálózat
(1) Az EBVF a tagállamok és az EU ISS által megjelölt, az Unión belüli polgári és katonai intézetek, főiskolák, akadémiák, egyetemek, intézmények és egyéb szereplők (a továbbiakban: az intézetek) közötti, biztonság- és védelempolitikai kérdésekkel foglalkozó hálózatként működik a KBVP terén folytatott képzési programok támogatása céljából.
(2) Az EBVF szoros kapcsolatot alakít ki az Unió intézményeivel és a megfelelő uniós ügynökségekkel, különösen az Európai Rendőrakadémiával (CEPOL).
(3) Az EBVF az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) a teljes körű felelősségvállalása mellett működik.
6. cikk
Jogképesség
(1) Az EBVF rendelkezik az ahhoz szükséges jogképességgel, hogy feladatait ellássa, célkitűzéseit teljesítse, megkösse a működéséhez szükséges szerződéseket és igazgatási megállapodásokat, többek között végrehajtsa a személyi állomány kirendelését, eszközöket - különösen oktatási eszközöket - szerezzen be, bankszámlát tartson fenn, valamint hogy bíróság előtt eljárjon.
(2) Az EBVF által kötött szerződésekből esetlegesen adódó szerződéses felelősséget a 14., 15. és 16. cikk értelmében rendelkezésre álló pénzösszegekből fedezik.
7. cikk
Felépítés
Az EBVF-en belül az alábbi szervek jönnek létre:
a)
az EBVF képzési programjainak átfogó koordinációjáért és irányításáért felelős bizottság;
b)
az EBVF képzési programok minősége és a köztük lévő összhang biztosításáért felelős oktatási igazgatóság (a továbbiakban: az igazgatóság);
c)
az EBVF vezetője, aki az EBVF pénzügyi és adminisztratív irányításáért felel, valamint segíti a bizottságot és az igazgatóságot az EBVF programjainak szervezésében és irányításában.
d)
Az EBVF vezetőjét feladatai ellátásában az EBVF titkárság (a továbbiakban: a titkárság) segíti.
8. cikk
Az irányítóbizottság
(1) A bizottság, amely tagállamonként egy-egy, a tagállamok által kinevezett képviselőből áll, az EBVF döntéshozó szerve. A bizottság valamennyi tagját képviselheti vagy kísérheti póttag.
(2) A bizottság tagjai a bizottság üléseire szakértőket is hívhatnak.
(3) A bizottság elnöke a főképviselő megfelelő tapasztalattal rendelkező képviselője. A bizottság évente legalább kétszer ülésezik.
(4) Az Unióhoz csatlakozó országok képviselői aktív megfigyelőként vehetnek részt a bizottság ülésein.
(5) Az EBVP vezetője, az igazgatóság elnöke, és adott esetben az igazgatóság különböző formációinak elnökei, valamint a Bizottság egy képviselője szavazati jog nélkül részt vesz a bizottság ülésein.
(6) A bizottság a következő feladatokat látja el:
a)
elkészíti az EBVF éves oktatási programját, amely az EBVF képzési koncepciójára épül;
b)
átfogó iránymutatást nyújt az igazgatóság munkájához;
c)
jóváhagyja és rendszeresen felülvizsgálja az EBVP képzési koncepcióját, amely a KBVP elfogadott képzési követelményeit tükrözi;
d)
kiválasztja az EBVF képzési programjainak helyet adó tagállamot vagy tagállamokat és a programokat lebonyolító intézeteket;
e)
kidolgozza és elfogadja EBVF valamennyi képzési programjának általános tantervét;
f)
figyelembe veszi a képzésekről szóló értékelő jelentéseket, és jóváhagyja az EBVF képzési programjairól szóló általános éves jelentést, amelyeket a Tanács illetékes szerveinek kell továbbítani;
g)
legalább két tanévre szólóan kinevezi az igazgatóságnak, valamint annak különböző formációinak az elnökét;
h)
meghozza az EBVF működése szempontjából szükséges azon döntéseket, amelyek nem más szervek hatáskörébe tartoznak;
i)
jóváhagyja az éves költségvetést és az esetleges költségvetés-módosításokat az EBVP vezetője javaslatára;
j)
jóváhagyja az éves beszámolót és mentesítést ad a gazdasági vezetőnek;
k)
jóváhagyja az EBVF által kezelt kiadásokra vonatkozó kiegészítő szabályokat;
l)
jóváhagyja azokat az esetleges finanszírozási megállapodásokat és/vagy technikai jellegű megállapodásokat, amelyeket a Bizottsággal, az EKSZ-szel vagy valamely tagállammal az EBVF kiadásainak finanszírozásával és/vagy végrehajtásával kapcsolatban köt;
m)
jóváhagyja az EBVF-hez kirendelt állományra irányadó szabályokat;
n)
a Politikai és Biztonsági Bizottság által kijelölt általános politikai kereteken belül dönt harmadik országok számára egyes EBVF képzési programokban való részvételének lehetővé tételéről.
(7) A bizottság jóváhagyja eljárási szabályzatát.
(8) A bizottság minősített többséggel jár el, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv II. címében foglaltak szerint.
9. cikk
Az oktatási igazgatóság
(1) Az igazgatóságot a tagállamok által az EBVF képzési programjainak támogatására kijelölt polgári és katonai intézetek és egyéb szereplők magas rangú képviselői alkotják. Ha egy tagállam több képviselőt is küld, ők együttesen alkotnak egy delegációt.
(2) Az igazgatóság elnökét a bizottság nevezi ki az igazgatóság tagjai közül.
(3) A Bizottság és az EKSZ képviselői meghívást kapnak az igazgatóság üléseire.
(4) Az igazgatóság üléseire nemzeti és uniós intézmények tudományos szakértőit és magas beosztású tisztviselőit is meg lehet hívni.
(5) Az igazgatóság a következő feladatokat látja el:
a)
az oktatással kapcsolatban tanácsot ad és javaslatokat tesz a bizottság részére;
b)
a hálózaton keresztül végrehajtja az elfogadott éves oktatási programot;
c)
felügyeli az IDL-rendszert;
d)
az elfogadott általános tantervekre építve részletes tanterveket dolgoz ki valamennyi EBVF képzési programhoz;
e)
biztosítja az EBVF képzési programjainak valamennyi intézet közötti általános koordinációját;
f)
felülvizsgálja az EBVF megelőző tanévben lebonyolított képzési programjainak színvonalát;
g)
a következő tanév EBVF képzési programjaira vonatkozó javaslatokat nyújt be a bizottságnak;
h)
gondoskodik valamennyi EBVF képzési program szisztematikus értékeléséről, valamint jóváhagyja a képzésekről szóló értékelő jelentéseket;
i)
részt vesz az EBVF tevékenységeiről szóló általános éves jelentéstervezet elkészítésében.
(6) Az igazgatóság feladatai teljesítése érdekében különböző projektorientált formációkban ülésezhet. Az igazgatóság - a bizottság egyetértése mellett - megállapítja az e formációk létrehozását és működését irányító szabályokat.
(7) Az igazgatóság eljárási szabályzatát a bizottság fogadja el.
10. cikk
Az EBVF vezetője
(1) Az EBVF vezetője felel az EBVF képzési programok szervezéséért és irányításáért. A EBVF vezetője támogatja a bizottság és az igazgatóság munkáját ezen a területen és az EBVF képzési programok kapcsán a hálózaton belül és azon kívül képviseli az EBVF-et. Az EBVF vezetője különösen az alábbi feladatokat látja el:
a)
megteszi az EBVF programok hatékony működéséhez szükséges valamennyi intézkedést, ideértve belső igazgatási utasítások elfogadását és közlemények közzétételét;
b)
az igazgatóság által benyújtott javaslatok alapján elkészíti az EBVF éves jelentésének előzetes tervezetét és a munkaprogram előzetes tervezetét, melyeket a bizottság részére kell benyújtania;
c)
koordinálja az EBVF munkaprogramjának végrehajtását;
d)
kapcsolatot tart a tagállamok megfelelő hatóságaival;
e)
kapcsolatot tart a KBVP-vel kapcsolatos képzésben érintett külső szereplőkkel;
f)
szükséges esetben az EBVF képzési programjaival kapcsolatos technikai jellegű megállapodásokat köt a KBVP területén működő érintett hatóságokkal és képzési szereplőkkel;
g)
elvégez minden egyéb olyan feladatot, amellyel a bizottság megbízza.
(2) Az EBVF vezetője felel az EBVF pénzügyi és adminisztratív irányításáért és különösen az alábbi feladatokat látja el:
a)
elkészíti és benyújtja a bizottság számára a költségvetési tervezeteket;
b)
elfogadja a költségvetést, miután azt a bizottság jóváhagyta;
c)
ő az engedélyezésre jogosult tisztviselő az EBVF költségvetése tekintetében;
d)
egy vagy több bankszámlát nyit az EBVF nevében;
e)
finanszírozási megállapodásokat és/vagy technikai jellegű megállapodásokat köt a Bizottsággal, az EKSZ-szel vagy valamely tagállammal az EBVF kiadásainak finanszírozásával és/vagy végrehajtásával kapcsolatban, miután az azokra irányuló tárgyalásokat lefolytatta és a megállapodásokat a bizottságnak benyújtotta;
f)
az EBVF nevében tárgyalásokat folytat és aláírja a titkársági alkalmazottak EBVF-hez való kirendelésére irányuló levélváltást;
g)
általánosságban képviseli az EBVF-et minden pénzügyi vonatkozású jogi aktus tekintetében;
h)
benyújtja az EBVF éves beszámolóját a bizottság részére.
(3) Az EBVF vezetőjét - a bizottsággal folytatott konzultációt követően - a főképviselő nevezi ki. A főképviselő az EBVF vezetőjét megbízatásának idejére az EKSZ személyzetének tagjává nevezi ki. A tagállamok az EBVF vezetőjének személyére jelölteket javasolhatnak, az uniós intézmények és az EKSZ személyzete pedig - az alkalmazandó szabályoknak megfelelően - jelentkezhetnek az EBVF vezetőjének pozíciójára.
(4) Az EBVF vezetője a tevékenységeiért a bizottság előtt elszámoltatható.
11. cikk
Az EBVF titkársága
(1) A titkárság segíti az EBVF vezetőjét feladatai ellátásában.
(2) Az EBVF vezetője felel az EBVF titkársági alkalmazottainak kiválasztásáért, mely munkájához egy választótestület nyújt segítséget.
(3) A titkárság támogatja a bizottságot, az igazgatóságot és az intézeteket az EBVF képzési programok megszervezésében.
(4) Valamennyi intézet titkársági kapcsolattartót nevez ki, aki az EBVF képzési programjainak szervezésével kapcsolatos szervezési és adminisztratív kérdésekkel foglalkozik.
(5) A titkárság szorosan együttműködik a Bizottsággal és az EKSZ-szel.
12. cikk
Az EBVF személyi állománya
(1) Az EBVF személyi állománya az alábbiakból áll:
a)
az EBVF-hez az uniós intézmények, az EKSZ és uniós ügynökségek részéről kirendelt állomány;
b)
az EBVF-hez a tagállamoktól kirendelt nemzeti szakértők.
(2) Az EBVF fogadhat gyakornokokat és vendégszakértőket.
(3) A bizottság a főképviselő javaslata alapján, amennyiben szükséges, megállapítja a gyakornokokra és a vendégszakértőkre vonatkozó feltételeket.
(4) A tagállamok által az EBVF-hez kirendelt nemzeti szakértőkre az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Külügyi Szolgálathoz kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. március 23-i főképviselői határozatot (4) kell - értelemszerűen - alkalmazni.
III. FEJEZET
FINANSZÍROZÁS
13. cikk
Az EBVF képzési programjaihoz nyújtott természetbeni hozzájárulások
(1) Valamennyi tagállam, uniós intézmény, uniós ügynökség és intézet és az EKSZ maga viseli az EBVF-ben való részvételével kapcsolatos valamennyi költségét, beleértve a fizetéseket, a juttatásokat, az utazási költségeket és napidíjakat, valamint az EBVF képzési programjaihoz nyújtott szervezési és adminisztratív támogatással kapcsolatos költségeket.
(2) A részt vevők maguk viselik a részvételükkel kapcsolatos valamennyi költséget.
14. cikk
Az EKSZ által nyújtott támogatás
(1) Az EKSZ viseli azokat a költségeket, amelyek az EBVF vezetőjének és a titkárságnak a saját területén való elhelyezéséhez kapcsolódnak, ideértve az informatikai költségeket, valamint az EBVF vezetőjének kirendelésével és a titkárság részére biztosított egy fő kisegítő személyzet kirendelésével kapcsolatos költségeket is.
(2) Az EKSZ biztosítja az EBVF számára a személyzetének felvételéhez és igazgatásához, valamint a költségvetésének végrehajtásához szükséges igazgatási támogatást.
(3) Az EBVF vezetője lefolytatja az EKSZ által nyújtott támogatásra vonatkozó, az EKSZ-szel kötendő technikai megállapodásnak a megkötésére irányuló tárgyalásokat, a megállapodásokat pedig a bizottság hagyja jóvá.
15. cikk
Önkéntes hozzájárulások
(1) A tagállamok és az intézetek vagy más támogatók külön tevékenységek finanszírozásához önkéntes hozzájárulásokat nyújthatnak az EBVF-nek. Ezeket a hozzájárulásokat az EBVF címzett bevételként kezeli.
(2) Az (1) bekezdésben említett hozzájárulásokkal kapcsolatos technikai megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat az EBVF vezetője folytatja le, a megállapodásokat pedig a bizottság hagyja jóvá.
16. cikk
Az uniós költségvetésből kapott hozzájárulás
(1) Az EBVF éves hozzájárulásban részesül az Unió általános költségvetéséből. Ez a hozzájárulás különösen az EBVF képzési programokhoz nyújtott támogatással, valamint a tagállamok által az EBVF-hez kirendelt nemzeti szakértőkkel kapcsolatos költségek fedezésére használható fel.
(2) Az EBVF kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás megkötését követő első tizenkét hónapban 535 000 EUR. Az ezt követő időszakokra szóló, az EBVF kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszegeket a Tanács határozza meg.
(3) A (2) bekezdésben említett tanácsi határozatot követően az EBVF vezetője lefolytatja a Bizottsággal a finanszírozási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat,, a megállapodásokat pedig a bizottság hagyja jóvá.
17. cikk
Pénzügyi szabályzat
Az EBVF által viselt költségekre és az ilyen költségek finanszírozására a mellékletben foglalt pénzügyi szabályzatot kell alkalmazni.
IV. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK
18. cikk
Az EBVF képzési programjaiban való részvétel
(1) Az EBVF valamennyi képzési programja nyitva áll valamennyi tagállam és csatlakozó állam állampolgárai előtt. A képzési programokat szervező és lebonyolító intézetek biztosítják ennek az elvnek a kivétel nélküli alkalmazását.
Az EBVF képzési programjai elvben nyitva állnak az uniós tagjelölt országok és - adott esetben - egyéb harmadik államok állampolgárai előtt is.
(2) A résztvevők a KBVP területének stratégiai vonatkozásaival foglalkozó civil és katonai személyek, valamint a KBVP-missziók és -műveletek keretében telepítendő szakértők lehetnek.
Az EBVF képzési programjaiban való részvételre meghívhatók többek között a nemzetközi szervezetek, a nem kormányzati szervezetek, a felsőoktatási intézmények és a média képviselői, valamint az üzleti világ szereplői is.
(3) Az EBVF valamely kurzusát elvégző résztvevő a főképviselő által aláírt bizonyítványt kap. A bizonyítványra vonatkozó részletes szabályokat a bizottságnak kell meghatároznia. A bizonyítványt a tagállamok és az uniós intézmények egyaránt elismerik.
19. cikk
Együttműködés
Az EBVF együttműködik a nemzetközi szervezetekkel és egyéb érintett szereplőkkel - például harmadik országok nemzeti képzési intézeteivel -, és épít azok szakértelmére.
20. cikk
Biztonsági szabályzat
Az EBVF-re alkalmazni kell az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatot (5).
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
21. cikk
Folytonosság
A 2008/550/KKBP együttes fellépés végrehajtása céljából elfogadott szabályok és rendeletek módosításukig vagy hatályon kívül helyezésükig e határozat végrehajtása céljából is hatályban maradnak, amennyiben összeegyeztethetőek e határozattal.
22. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2008/550/KKBP együttes fellépés hatályát veszti.
23. cikk
Felülvizsgálat, hatálybalépés és hatályvesztés
(1) Ez a határozat 2013. április 1-jén lép hatályba. A határozatot a szükségesnek megfelelően, de legkésőbb lejártát megelőzően hat hónappal felül kell vizsgálni.
(2) Ez a határozat négy évvel a 16. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően hatályát veszti.
Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.