KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 801/2013
af 22. august 2013
om ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008 for så vidt angår krav til miljøvenligt design af elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr med hensyn til strømforbrug i standbytilstand og slukket tilstand, og om ændring af forordning (EF) nr. 642/2009 for så vidt angår krav til miljøvenligt design af fjernsyn
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af Konsultationsforummet for miljøvenligt design og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF (2) fastsætter, at der kan udstedes en gennemførelsesforanstaltning, og at reducering af en produktgruppes tab i standbytilstand er en prioriteret foranstaltning.
(2)
Strømforbruget for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr i netværksforbundet standbytilstand blev behandlet i den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse vedrørende tab i standbytilstand og slukket tilstand, som blev gennemført i 2006/2007. Undersøgelsen konkluderede, at netværksforbindelse ville blive en almindelig egenskab for husholdningsapparater og kontorudstyr. Udvalget for Miljøvenligt Design af Energiforbrugende Produkter anbefalede den 21. juni 2008 at tage spørgsmålet om netværksforbundet standbytilstand op i en separat proces, idet der dengang ikke forelå nok data.
(3)
Arbejdsplanen for miljøvenligt design 2009-2011 udpegede netværksforbundet standbytilstand som en prioritet. Kommissionen har derfor gennemført en forberedende undersøgelse i 2010/2011, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af netværksforbundet standbytilstand er analyseret. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(4)
I undersøgelsen anslås, at strømforbruget for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som sælges i Unionen og vedrører driftstilstande med netværksforbundet standbytilstand, til at være 54 TWh i 2010, svarende til 23 mio. t CO2-emissioner. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, skønnes forbruget at stige til 90 TWh i 2020. Konklusionen var, at strømforbruget i netværksforbundet standbytilstand kan nedbringes væsentligt. Denne forordning ventes at øge udbredelsen på markedet af teknologi, der forbedrer energieffektiviteten for netværksforbundet standbytilstand og dermed giver en anslået energibesparelse på 36 TWh i 2020 og 49 TWh i 2025 sammenlignet med en situation med uændret praksis.
(5)
En af undersøgelsens konklusioner var navnlig, at energistyringsfunktionen, som slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, når det ikke udfører en hovedfunktion, er et væsentligt element for opnåelsen af de potentielle energibesparelser. Det erkendes, at udstyr, som reaktiveres af et eksternt eller internt reaktiveringssignal, kan forblive i en aktiv tilstand i en begrænset tidsperiode uafhængigt af udstyrets hovedfunktion(er), f.eks. i forbindelse med servicering eller download af software. Energistyringsfunktionen bør sikre, at udstyret slår over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand efter afslutning af opgaverne.
(6)
Den forberedende undersøgelse konkluderede, at der for netværksforbundet standbytilstand er behov for at differentiere kravene i henhold til graden af nettilgængelighed. Med dette mål for øje blev der udpeget en begrænset række HiNA-udstyr, bl.a. router, netværksswitch, trådløs basisstation, hub og modem, hvis hovedfunktion er at behandle netværkstrafik. Da dette udstyr forventes umiddelbart at reagere på indkommende datatrafik, kan driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand være den samme som tomgang (idle mode).
(7)
På baggrund af, at funktionerne i standbytilstand og netværksforbundet standbytilstand er sammenhængende, og produktudbuddet er ækvivalent, støttede Konsultationsforummet for miljøvenligt design den 14. september 2011 det synspunkt, at kravene til miljøvenligt design vedrørende netværksforbundet standbytilstand bør fastlægges i en ændringsretsakt til Kommissionens forordning (EF) nr. 1275/2008 (3), som aktuelt er gældende.
(8)
Kravene til standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand bør revideres samlet. Da den revisionsdato, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1275/2008, ligger før ikrafttræden af den første etape af kravene til netværksforbundet standbytilstand, bør fristen for revision af forordningen forlænges med et år.
(9)
Da fjernsyn, som er omfattet af en produktspecifik foranstaltning for så vidt angår krav til miljøvenligt design, er undtaget fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1275/2008, indgår krav til miljøvenligt design for netværksforbundet standbytilstand for fjernsyn i Kommissionens forordning (EF) nr. 642/2009 (4). Den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse af netværksforbundet standbytilstand anslog, at krav til miljøvenligt design for netværksforbundet standbytilstand for fjernsyn ville give en anslået besparelse på 10 TWh i 2020.
(10)
For så vidt angår kaffemaskiner, gik Konsultationsforummet for miljøvenligt design (5) den 16. december 2011 og den 18. april 2012 ind for, at der ikke skulle vedtages en produktspecifik gennemførelsesforanstaltning, men at kravene til standbytilstand i forordning (EF) nr. 1275/2008 i stedet burde gøres mere eksplicitte for kaffemaskiner.
(11)
Ved denne forordning indføres specifikationer for anvendelsen af energistyringskravene til kaffemaskiner for så vidt angår det standardstidsinterval, efter hvilket apparatet automatisk slår over i standbytilstand/slukket tilstand.
(12)
Ud fra den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse af husholdningskaffemaskiner, som er gennemført i henhold til direktivet om miljøvenligt design, kan det konkluderes, at en begrænsning af det standardtidsinterval, efter hvilket apparatet automatisk slår over i standbytilstand/slukket tilstand, giver en yderligere årlig besparelse på 2 TWh i 2020. Denne besparelse er ikke medregnet i de skønnede besparelser i forbindelse med forordning (EF) nr. 1275/2008 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008
Forordning (EF) nr. 1275/2008 ændres således:
1)
Overskriften affattes således:
2)
Artikel 1 affattes således:
»Artikel 1
Indhold og anvendelsesområde
Denne forordning fastsætter krav til miljøvenligt design for så vidt angår strømforbruget i standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som markedsføres.
Denne forordning finder ikke anvendelse på elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som for at fungere efter hensigten markedsføres med en ekstern strømforsyning med lav spænding.«
3)
Følgende definitioner indsættes i artikel 2:
»10. »netværk«: en kommunikationsinfrastruktur med en forbindelsestopologi, en arkitektur, herunder de fysiske komponenter, organisatoriske principper og kommunikationsprocedurer og -formater (protokoller)
11. »netværksforbundet standbytilstand«: en driftstilstand, hvor udstyret kan genoptage en funktion, når der modtages et fjernaktiveringssignal via en netværksforbindelse
12. »fjernaktiveringssignal«: et signal fra et sted uden for udstyret, som sendes via et netværk
13. »netværksport«: netværksforbindelsens fysiske interface (kablet eller trådløs) på udstyret, hvorigennem udstyret kan fjernaktiveres
14. »logisk netværksport«: netværksteknologi, som fungerer via en fysisk netværksport
15. »fysisk netværksport«: en netværksports fysiske del (hardware). En fysisk netværksport kan bruges til to eller flere netværksteknologier
16. »nettilgængelighed«: udstyrets evne til at genoptage funktioner, når en netværksport registrerer et fjernaktiveringssignal
17. »netværksudstyr«: udstyr, som kan forbindes til et netværk og har én eller flere netværksporte
18. »netværksudstyr med god nettilgængelighed (HiNA-udstyr)«: udstyr, hvis hovedfunktion udelukkende er én eller flere af følgende funktioner: router, netværksswitch, trådløs basisstation, hub, modem, VoIP-telefon eller videotelefon
19. »netværksudstyr med HiNA-funktion«: udstyr, hvori der indgår en funktion som router, netværksswitch, trådløs basisstation eller en kombination heraf, men som ikke er HiNA-udstyr
20. »router«: en netværksenhed, hvis vigtigste funktion er at bestemme den optimale rute for videresendelse af datatrafikken. Routere videresender datapakker fra ét netværk til en andet på grundlag af netværkslagets oplysninger (L3)
21. »netværksswitch«: en netværksenhed, hvis primære funktion er at sortere, videresende og fordele rammer (frames) ud fra hver rammes destinationsadresse. Alle switche fungerer mindst på data link-laget (L2)
22. »trådløs basisstation«: en enhed, hvis primære funktion er at levere wi-fi-forbindelser til flere klienter i henhold til IEEE 802.11-specifikationer
23. »hub«: netudstyr med flere porte, som bruges til at forbinde et LAN's segmenter
24. »modem«: udstyr, hvis primære funktion er at sende og modtage digitalt modulerede analoge signaler via et kablet netværk
25. »printer«: udstyr, som genererer en udskrift på grundlag af elektronisk input. Printere kan have yderligere funktioner og kan markedsføres som en multifunktionel enhed eller et multifunktionelt produkt
26. »storformatprinter«: printer konstrueret til at håndtere A2-medier eller endnu større formater, herunder udstyr, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på 406 mm eller bredere
27. »telekonferencesystem«: et dedikeret HD-system til videokonferencer og videosamarbejde, som omfatter en brugergrænseflade, et HD-kamera, en skærm, et lydsystem, og som har behandlingskapacitet til ind- og afkodning af video- og audiosignaler
28. »husholdningskaffemaskine«: et apparat til kaffebrygning, som ikke er beregnet til erhvervsmæssig brug
29. »husholdningsfilterkaffemaskine«: husholdningskaffemaskine, hvor kaffen laves ved at lade vand løbe gennem et filter fyldt med kaffepulver
30. »varmeelement«: den del af en kaffemaskine, som omdanner strøm til varme for at opvarme vandet
31. »kopvarmer«: en funktion til opvarmning af kopper, der opbevares på eller i kaffemaskinen
32. »bryggecyklus«: den samlede bryggeproces, som skal gennemføres for at fremstille kaffe
33. »selvrensning«: en proces, som udføres af kaffemaskinen for at rengøre maskinen indvendigt. Processen kan være en simpel afskylning med vand eller en vaskeproces, hvor der anvendes særlige rengøringsmidler
34. »afkalkning«: en proces, som udføres af kaffemaskinen for helt eller delvis at fjerne potentielle kalkaflejringer fra maskinens indre
35. »stationær tynd klient«: en computer, som har brug for adgang til fjernressourcer (f.eks. en computerserver eller en fjernarbejdsstation) for at kunne udføre primære funktioner, og som ikke har indbyggede roterende databærere. Hovedenheden i den stationære tynde klient skal være konstrueret til at være permanent placeret på et sted (f.eks. på et bord) og ikke til at være bærbar. Stationære tynde klienter kan udlæse oplysninger til enten en ekstern skærm eller en indbygget skærm, hvis en sådan indgår i produktet
36. »arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, og som har følgende karakteristika:
a)den har en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 15000 timerb)den understøtter ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktionc)den opfylder tre af følgende fem karakteristika:
1)
den har supplerende strømforsyning til avanceret grafik (dvs. PCI-E 6-benet 12 V supplerende strømforsyning)
2)
dens system har tilslutning til mere end × 4 PCI-E på bundkortet foruden slot(s) til grafik og/eller PCI-X-understøttelse
3)
den understøtter ikke UMA-grafik (Uniform Memory Access)
4)
den har fem eller flere PCI-, PCI-E- eller PCI-X-slots
5)
den kan multiprocessorunderstøtte to eller flere CPU'er (skal understøtte fysisk adskilte CPU-pakker/sokler, dvs. at kravet ikke kan opfyldes alene ved at understøtte en enkelt CPU med flere kerner)
37. »bærbar arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, undtagen spil, og som er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid med eller uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare arbejdsstationer benytter en indbygget skærm og kan fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. De fleste bærbare arbejdsstationer benytter en ekstern strømforsyning og har indbygget tastatur og pegeredskab.
En bærbar arbejdsstation har følgende karakteristika:
a)den har en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 13000 timerb)den har mindst et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificeringc)understøtter muligheden for at isætte tre eller flere indbyggede lagerenhederd)støtter mindst 32 GB systemhukommelse38. »hjemmeserver«: en type computer, der som regel anvender desktopcomputerkomponenter i et desktopkabinet, men som først og fremmest er konstrueret til at være lagringsvært for andre computere og udføre funktioner såsom levering af netværksinfrastrukturtjenester og data/medieværtsfunktioner, og som har følgende karakteristika:
a)den er konstrueret som opretstående computer, i towerkabinet eller anden facon som en desktopcomputer, således at al databehandling og lagring samt alle netværksinterfaces findes i ét kabinetb)den er konstrueret til at fungere 24 timer om dagen, 7 dage om ugenc)den er hovedsagelig konstrueret til at fungere i et miljø med mange brugere på samme tid, hvor flere brugere betjenes gennem netværkskoblede klientenhederd)hvis den markedsføres med et operativsystem, er operativsystemet konstrueret til hjemmeserver- eller kontorserverapplikationere)den markedsføres ikke med et diskret grafikkort (dGfx), der opfylder nogen anden klassificering end G139. »computerserver«: et edb-produkt, som leverer tjenester og styrer netbaserede ressourcer for klientenheder såsom desktopcomputere, bærbare computere, stationære tynde klienter, Internet Protocol (IP) telefoner eller andre computerservere. En computerserver markedsføres normalt til anvendelse i datacentre og kontor- og virksomhedsmiljøer. Der opnås primært adgang til en computerserver via netforbindelser og ikke via anordninger til direkte brugerinput, såsom tastatur eller mus.
En computerserver har følgende karakteristika:
a)den er udformet med henblik på at understøtte computerserveres operativsystemer (OS) og/eller virtualiseringsplatforme og er målrettet mod at afvikle virksomhedsapplikationer, der installeres af brugerneb)den understøtter ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktion (herunder bufferfunktioner for konfigurationer af såvel DIMM-enheder (Dual In-line Memory Modules) som BOB-enheder (buffered on board))c)markedsføres med en eller flere strømforsyninger (vekselstrøm eller jævnstrøm)d)alle processorer har adgang til en fælles systemhukommelse og er uafhængigt synlige for et enkelt OS eller en enkelt virtualiseringsplatform.
4)
Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
Kravene til miljøvenligt design i tilknytning til elforbrug i standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand er fastlagt i bilag II.«
5)
Artikel 7 affattes således:
»Artikel 7
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til fornyet overvejelse i lyset af den teknologiske udvikling og forelægger senest den 7. januar 2016 Konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af overvejelserne. Revisionen vil især fokusere på kravene til standbytilstand/slukket tilstand og egnetheden og niveauet af kravene til netværksforbundet standbytilstand for så vidt angår den tredje etape af gennemførelsen (2019).
Revisionen kunne bl.a. omfatte overvejelser vedrørende udstyr og produkter til erhvervsformål med elmotorer, som fjernbetjenes.«
6)
Artikel 8 affattes således:
»Artikel 8
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 1 i bilag II finder anvendelse fra den 7. januar 2010.
Punkt 2 i bilag II finder anvendelse fra den 7. januar 2013.
Punkt 3 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Punkt 4 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2017.
Punkt 5 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2019.
Punkt 6 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Punkt 7 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.«
7)
Bilag II ændres således:
a)
Punkt 2, litra d), affattes således:
»d)
Energistyring for alt andet udstyr end netværksudstyr
Udstyr skal, medmindre det ikke er hensigtsmæssigt i forbindelse med den tilsigtede brug, være forsynet med en energistyringsfunktion eller en tilsvarende funktion. Når udstyret ikke leverer hovedfunktionen, og andre energibesparende produkter ikke afhænger af dets funktioner, skal energistyringsfunktionen automatisk efter det kortest mulige tidsinterval, der er hensigtsmæssigt i forbindelse med udstyrets tilsigtede brug, slå udstyret over i
-
standbytilstand, eller
-
slukket tilstand, eller
-
en anden driftstilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i slukket tilstand og/eller standbytilstand, når udstyret er tilsluttet lysnettet.
Energistyringsfunktionen skal være aktiveret.«
b)
Følgende indsættes som nye punkter 3, 4, 5, 6 og 7:
3. Fra den 1. januar 2015:
a)
Mulighed for at deaktivere forbindelser til et trådløst netværk
Ethvert netværksudstyr, som kan forbindes til et trådløst netværk, skal give brugeren mulighed for at deaktivere forbindelserne til det trådløse netværk. Dette krav gælder ikke for produkter, hvis tilsigtede brug kræver en enkelt trådløs forbindelse til et netværk, og som ikke har nogen kablet forbindelse til et netværk.
b)
Energistyring for netværksudstyr
Udstyr skal, medmindre det ikke er hensigtsmæssigt i forbindelse med den tilsigtede brug, være forsynet med en energistyringsfunktion eller en tilsvarende funktion. Når udstyret ikke leverer en hovedfunktion, og andre energibesparende produkter ikke afhænger af dets funktioner, skal energistyringsfunktionen automatisk efter det kortest mulige tidsinterval, der er hensigtsmæssigt i forbindelse med udstyrets tilsigtede brug, slå udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand.
I en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand kan energistyringsfunktionen automatisk slå udstyret over i standbytilstand eller slukket tilstand eller en anden tilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i standbytilstand og/eller slukket tilstand.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være til rådighed for alle netværksudstyrets netværksporte.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være aktiveret, medmindre alle netværksporte er deaktiveret. Er sidstnævnte tilfældet, skal energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slå til, hvis en af netværksportene aktiveres.
Standardtidsintervallet, indtil energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, må ikke overskride 20 minutter.
c)
Netværksudstyr, som har én eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for de pågældende former for standbytilstande, når alle netværksporte er deaktiveret.
d)
Netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr, skal overholde bestemmelserne i punkt 2, litra d), når alle netværksporte er deaktiveret.
e)
Effektforbrug i netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 12,00 W.
Effektforbruget for andet netværksudstyr i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 6,00 W.
De effektforbrugsgrænser, som er fastlagt i litra e), gælder ikke for:
i.
printere med en strømforsyning med en nominel effekt på mere end 750 W
ii.
storformatprintere
iii.
telekonferencesystemer
iv.
stationære tynde klienter
v.
arbejdsstationer
vi.
mobile arbejdsstationer
vii.
hjemmeservere
viii.
computerservere.
4. Fra den 1. januar 2017:
Ud over kravene i punkt 3, litra a) og b), gælder følgende bestemmelser:
a)
Netværksudstyr, som har en eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for disse former for standbytilstand, når alle kablede netværksporte er frakoblet og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
b)
Netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr, skal overholde bestemmelserne i punkt 2, litra d), når alle kablede netværksporte er frakoblet og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
c)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 8,00 W.
Effektforbruget for andet netværksudstyr i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 3,00 W.
De effektforbrugsgrænser, som er fastlagt i litra c), gælder ikke for:
i.
storformatprintere
ii.
stationære tynde klienter
iii.
arbejdsstationer
iv.
mobile arbejdsstationer
v.
hjemmeservere
vi.
computerservere.
5. Fra den 1. januar 2019:
Ud over kravene i punkt 3, litra a) og b), og punkt 4, litra a), b) og c), gælder følgende bestemmelse for netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion:
Effektforbruget for udstyr, som ikke er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion, i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 2,00 W.
6. Fra den 1. januar 2015:
For kaffemaskiner skal tidsintervallet, efter hvilket produktet automatisk slår over i en af de tilstande, der er omhandlet i bilag II, punkt 2, litra d), være således:
-
for husholdningsfilterkaffemaskiner, hvor kaffen opbevares i en isoleret kande, højst fem minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning
-
for husholdningsfilterkaffemaskiner, hvor kaffen opbevares i en ikke-isoleret kande, højst 40 minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning
-
for andre husholdningskaffemaskiner end husholdningsfilterkaffemaskiner, højst 30 minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller højst 30 minutter efter aktivering af varmeelementet, eller højst 60 minutter efter aktivering af en kopvarmerfunktion, eller højst 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning, medmindre der er udløst en alarm, som kræver brugerens indgriben for at forhindre en eventuel skade eller ulykke.
Kravene til miljøvenligt design i bilag II, punkt 2, litra d), finder ikke anvendelse før den nævnte dato.
7. Krav til produktinformation
Fra den 1. januar 2015 skal følgende oplysninger for netværksudstyr vises på producenternes frit tilgængelige websider:
a)
for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand og driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion:
-
effektforbruget i watt afrundet til én decimal
-
tidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i standbytilstand og/eller slukket tilstand og eller en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand.
b)
effektforbruget for produktet i netværksforbundet standbytilstand, hvis alle kablede netværksporte er tilsluttet og alle trådløse netværksporte er aktiveret.
c)
vejledning om, hvordan trådløse netværksporte aktiveres og deaktiveres.
Effektforbruget for produktet i netværksforbundet standbytilstand omhandlet i litra b) og vejledningen omhandlet i litra c) skal også indgå i brugervejledningen.«
c)
Punkt 3 erstattes af et nyt punkt 8:
»8. Målinger
Det i punkt 1, litra a) og b), punkt 2, litra a) og b), punkt 3, litra e) og punkt 4, litra c), samt punkt 5 omhandlede effektforbrug og tidsintervallerne i punkt 6 skal fastslås ved en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar måleprocedure under anvendelse af alment anerkendte måleteknikker.«
d)
Punkt 4 erstattes af et nyt punkt 9:
»9. Oplysninger fra producenterne
Den tekniske dokumentation skal oplyse om følgende forhold til brug ved overensstemmelsesvurderingen efter artikel 4:
a)
for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand:
-
effektforbruget i watt afrundet til én decimal
-
hvilken målemetode der er anvendt
-
en beskrivelse af, hvordan udstyrets driftstilstand blev valgt eller programmeret
-
sekvensen af de handlinger, der skal gennemføres for at nå den driftstilstand, hvor udstyret automatisk skifter tilstand
-
eventuelle bemærkninger vedrørende brugen af udstyret, f.eks. oplysninger om, hvordan brugeren slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
hvis relevant, standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion har slået udstyret over i den relevante tilstand med lavt strømforbrug
b)
for netværksudstyr:
-
antal og type netværksporte, og, med undtagelse af trådløse netværksporte, hvor disse porte er placeret på udstyret; det skal navnlig anføres, hvis den samme fysiske netværksport anvendes til to eller flere typer netværksporte
-
hvorvidt alle netværksporte er deaktiveret før levering
-
hvorvidt udstyret er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion; anføres der ingen oplysninger, antages det ikke at være tilfældet
og for hver type netværksport:
-
standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
signalet, som anvendes til at genaktivere udstyret
-
specifikation af (maksimal) ydeevne
-
(maksimalt) effektforbrug for udstyret i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slår udstyret over i, hvis kun den pågældende port anvendes til fjernaktivering
-
den kommunikationsprotokol, som udstyret anvender
Anføres der ingen oplysninger, anses udstyret ikke for at være netværksudstyr, medmindre det har funktioner som router, netværksswitch, trådløs basisstation (ikke en endeterminal), hub, modem, VoIP-telefon eller videotelefon.
c)
testparametre for målinger:
-
omgivelsernes temperatur
-
testspænding i volt og frekvens i Hz
-
total harmonisk forvrængning i strømforsyningssystemet
-
information om og dokumentation af den instrumentering, den opsætning og de kredsløb, der er brugt til elektrisk prøvning
d)
de af udstyrets specifikationer, der er relevante for vurderingen af overensstemmelse med kravene i punkt 1, litra c), eller kravene i punkt 2, litra c), og/eller punkt 2, litra d), og/eller punkt 3, litra b), herunder hvor lang tid der går, inden udstyret automatisk slår over i standbytilstand, slukket tilstand eller en anden driftstilstand, hvor effektforbruget opfylder de gældende krav til slukket tilstand og/eller standbytilstand.
Der skal i givet fald navnlig fremlægges en teknisk begrundelse for, at kravene i punkt 1, litra c), eller kravene i punkt 2, litra c), og/eller punkt 2, litra d), og/eller punkt 3, litra b), ikke anses for relevante i forbindelse med den tilsigtede brug af udstyret. Nødvendigheden af at opretholde en eller flere forbindelser til netværket eller at vente på et fjernaktiveringssignal anses ikke for en teknisk begrundelse, der kan udløse en fritagelse fra kravene i punkt 2, litra d), når det drejer sig om udstyr, som producenten ikke har defineret som netværksudstyr.«
8)
Følgende tilføjes i bilag III:
»For så vidt angår kravene i bilag II, punkt 2, litra d), anvender medlemsstaternes myndigheder den gældende procedure i det foregående til at måle effektforbruget, efter at energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion har slået udstyret over i den relevante tilstand.
For så vidt angår kravene i bilag II, punkt 3, litra c), og punkt 4, litra a), anvender medlemsstaternes myndigheder den gældende procedure i det foregående, efter at have deaktiveret og/eller frakoblet alle enhedens netværksporte.
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (6), anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag II, punkt 3 og 4, alt efter, hvad der er relevant.
Medlemsstaternes myndigheder skal teste en enkelt enhed som følger:
Hvis udstyret ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har én type netværksport, og hvis der er to eller flere porte af denne type til rådighed, vælges vilkårligt en af disse porte, som forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Hvis der findes flere trådløse netværksporte af samme type, skal de andre trådløse porte deaktiveres, hvis det er muligt. Hvis der er flere kablede netværksporte af samme type ved kontrol af overholdelse af kravene i bilag II, punkt 3, deaktiveres de andre netværksporte, hvis det er muligt. Er der kun én netværksport til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om udstyret blev genaktiveret.
Hvis udstyret ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har mere end én type netværksport for hver type netværksport, gentages den følgende procedure. Hvis to eller flere netværksporte af samme type er til rådighed, vælges én vilkårlig port for hver type netværksport, og denne port forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Hvis der for en bestemt type netværksport kun er én port til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Trådløse porte, som ikke anvendes, skal deaktiveres, hvis det er muligt. Ved kontrol af overholdelsen af kravene i bilag II, punkt 3, frakobles de kablede netværksporte, som ikke bruges, hvis det er muligt.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om udstyret blev genaktiveret. Hvis to eller flere typer (logiske) netværksporte deles om én fysisk netværksport, gentages proceduren for hver type logisk netværksport, medens de andre logiske netværksporte er logisk frakoblet.
Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis resultaterne for hver type netværksport ikke overskrider grænseværdien med mere end 10 %.
I modsat fald skal der testes endnu tre enheder. Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis gennemsnittet af resultaterne for hver type netværksport på disse tre enheder ikke overskrider grænseværdien med mere end 10 %.
I modsat fald anses modellen for ikke at opfylde kravene.
Medlemsstatens myndigheder forelægger testresultaterne og andre relevante oplysninger for de andre medlemsstaters myndigheder og Kommissionen inden en måned fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om modellens manglende overensstemmelse.
Ud over procedurerne i det foregående anvender medlemsstaterne pålidelige, nøjagtige og reproducerbare målemetoder, som anvender alment anerkendte måleteknikker, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, for hvilke referencenumrene er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.
9)
Bilag IV ændres således:
I bilag IV indsættes følgende tekst efter sidste punktum:
»Netværksforbundet standbytilstand: 3 W for HiNA-udstyr, og 1 W eller mindre for ikke-HiNA-udstyr.«
Artikel 2
Ændring af forordning (EF) nr. 642/2009
Forordning (EF) nr. 642/2009 ændres således:
1)
I artikel 2 tilføjes følgende definitioner:
»12. »netværk«: en kommunikationsinfrastruktur med en forbindelsestopologi, en arkitektur, herunder de fysiske komponenter, organisatoriske principper og kommunikationsprocedurer og -formater (protokoller)
13. »netværksport«: netværksforbindelsens fysiske interface (kablet eller trådløs) ved eller på fjernsynet, hvorigennem fjernsynet kan fjernaktiveres
14. »netværksfjernsyn«: fjernsyn, som kan forbindes til et netværk og har én eller flere netværksporte
15. »nettilgængelighed«: fjernsynets evne til at genoptage funktioner, når en netværksport registrerer et fjernaktiveringssignal
16. »fjernaktiveringssignal«: et signal fra et sted uden for fjernsynet, som sendes via et netværk
17. »netværksforbundet standbytilstand«: fjernsynets evne til at genoptage en funktion, når der modtages et fjernaktiveringssignal via en netværksforbindelse
18. »netværksfjernsyn med HiNA-funktion«: et fjernsyn, hvori der indgår funktioner som router, netværksswitch, trådløs basisstation (ikke endeterminal) eller en kombination heraf
19. »router«: en netværksenhed, hvis vigtigste funktion er at bestemme den optimale rute for videresendelse af datatrafikken. Routere videresender datapakker fra ét netværk til en andet på grundlag af netværkslagets oplysninger (L3)
20. »netværksswitch«: en netværksenhed, hvis primære funktion er at sortere, videresende og fordele rammer (frames) ud fra hver rammes destinationsadresse. Alle switche fungerer mindst på data link-laget (L2)
21. »trådløs basisstation«: en enhed, hvis primære funktion er at levere wi-fi-forbindelser til flere klienter i henhold til IEEE 802.11-specifikationer.«
2)
I bilag I foretages følgende ændringer:
a)
Følgende tekst indsættes som nyt punkt 3:
»3. EFFEKTFORBRUG I NETVÆRKSFORBUNDET STANDBYTILSTAND
For netværksfjernsyn gælder følgende krav:
1.
Fra den 1. januar 2015:
a)
Mulighed for at deaktivere trådløse forbindelser til et netværk
Hvis et netværksfjernsyn kan forbindes til et trådløst netværk, skal brugeren kunne deaktivere de trådløse netværksforbindelser. Dette krav gælder ikke for produkter, hvis tilsigtede brug kræver en enkelt trådløs forbindelse til et netværk, og som ikke har nogen kablet forbindelse til et netværk.
b)
Energistyring for netværksfjernsyn
Netværksfjernsyn skal have en funktion med følgende egenskaber:
Når der er gået højst fire timer i tændt tilstand efter sidste interaktion med brugeren og/eller kanalskift, skal fjernsynet automatisk skifte fra tændt tilstand til en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand eller en anden driftstilstand, der opfylder de gældende krav til effektforbrug for driftstilstande med netværksforbundet standbytilstand.
Fjernsynet skal vise en advarselsmeddelelse, inden det automatisk skifter fra tændt tilstand til en af de foreskrevne tilstande. Denne funktion skal være aktiv i standardindstillingen.
I en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand kan energistyringsfunktionen automatisk slå udstyret over i standbytilstand eller slukket tilstand eller en anden driftstilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i slukket tilstand og/eller standbytilstand.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være til rådighed for alle netværksfjernsynets netværksporte.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være aktiveret, medmindre alle trådløse netværksporte er deaktiveret. Er sidstnævnte tilfældet, skal energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slå til, hvis en af netværksportene aktiveres.
c)
Et netværksfjernsyn, som har en eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for de pågældende former for standbytilstande, når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
d)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for fjernsyn med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 12,00 W.
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 6,00 W.
2.
Fra den 1. januar 2017:
Ud over kravene i punkt 1, litra a) og b), gælder følgende bestemmelser:
a)
Et netværksfjernsyn, som har en eller flere former for standbytilstand, skal overholde kravene for disse former for standbytilstand, når alle kablede netværksporte er frakoblet, og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
b)
Et netværksfjernsyn skal overholde bestemmelserne i punkt 2.2, litra d), når alle kablede netværksporte er frakoblet, og når alle netværksporte er deaktiveret.
c)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for fjernsyn med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 8,00 W.
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 3,00 W.
3.
Fra den 1. januar 2019:
Ud over kravene i punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a), b) og c), gælder følgende bestemmelser for netværksfjernsyn, som ikke er HiNA-udstyr eller netværksfjernsyn med HiNA-funktion:
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 2,00 W.«
b)
Det nuværende punkt 3 bliver punkt 4.
c)
Det nuværende punkt 4 bliver punkt 5.
d)
Det nuværende punkt 5 bliver punkt 6.
e)
I punkt 5.1 (det nye punkt 6.1), indsættes følgende tekst efter litra d) som et nyt litra e):
»e)
for netværksforbundet standbytilstand
-
antal og type netværksporte, og, med undtagelse af trådløse netværksporte, hvor disse porte er placeret på fjernsynet; det skal navnlig anføres, hvis den samme fysiske netværksport anvendes til to eller flere typer netværksporte
-
hvorvidt alle netværksporte er deaktiveret før levering
-
hvorvidt fjernsynet er et netværksfjernsyn med HiNA-funktion; anføres der ingen oplysninger, anses udstyret ikke for at være HiNA-udstyr eller et netværksfjernsyn med HiNA-funktion«
f)
I punkt 5.1 (det nye punkt 6.1), indsættes følgende tekst efter det nye litra e) som et nyt litra f):
»f)
for hver type netværksport:
-
standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår fjernsynet over til en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
signalet, som anvendes til at genaktivere udstyret
-
specifikation af (maksimal) ydeevne
-
(maksimalt) effektforbrug for fjernsynet i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slår udstyret over i, hvis kun den pågældende port anvendes til fjernaktivering.
Anføres der ingen oplysninger, anses fjernsynet ikke for at være et netværksfjernsyn«.
g)
Det nuværende punkt 5.1, litra e), bliver det nye punkt 6.1, litra g).
h)
I punkt 5.2 (det nye punkt 6.2) affattes andet led således:
»-
effektforbruget i watt for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand og driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, afrundet til to decimaler«.
3)
I bilag II affattes punkt 2 således:
»2. Målinger af effektforbrug i standbytilstand/slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand
Målinger af effektforbruget som omhandlet i bilag I, del 2 og 3, skal opfylde alle følgende betingelser:
Det i punkt 2.1, litra a) og b), punkt 2.2, litra a) og b), punkt 3.1, litra d) og punkt 3.2, litra c), omhandlede effektforbrug skal fastslås ved en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar måleprocedure under anvendelse af alment anerkendte måleteknikker.«
4)
Bilag III affattes således:
»BILAG III
VERIFIKATIONSPROCEDURE
A. Verifikationsprocedure for krav, der er fastsat i bilag I, del 1, 2, 4 og 5
1)
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (7), anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag I, del 1, 2, 4 og 5.
Medlemsstaternes myndigheder tester en enkelt enhed.
Modellen anses for at overholde bestemmelserne i bilag I, hvis:
a)
resultatet for effektforbrug i tændt tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 1, punkt 1 og 2, med mere end 7 %, og
b)
resultatet for effektforbrug i slukket tilstand/standbytilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 2, punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a) og b), med mere end 0,10 watt, og
c)
resultatet for spidsværdiforholdet for luminans, jf. bilag I, del 5, ikke ligger under 60 %.
Hvis testen ikke giver de i punkt 1, litra a), b) eller c), foreskrevne resultater, testes yderligere tre enheder af samme model.
2)
Når tre yderligere enheder af samme model er blevet testet, anses modellen for at opfylde kravene i bilag I, hvis:
a)
gennemsnittet af resultaterne for de tre sidste enheders effektforbrug i tændt tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 1, punkt 1) og 2), med mere end 7 %, og
b)
gennemsnittet af resultaterne for de sidste tre enheders effektforbrug i standbytilstand/slukket tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 2, punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a) og b), med mere end 0,10 watt, og
c)
gennemsnittet af resultaterne for de sidste tre enheders spidsværdiforhold for luminans som anført i bilag I, del 5, ikke ligger under 60 %.
Hvis de i punkt 2, litra a), b) og c), anførte resultater ikke nås, anses modellen for ikke at opfylde kravene.
B. Verifikationsprocedure for krav fastsat i bilag I, del 3
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF, anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag I, del 3, punkt 1, litra d), og punkt 2, litra c), alt efter, hvad der er relevant. De anvender den gældende procedure i det følgende, efter at have deaktiveret og/eller frakoblet alle enhedens netværksporte.
Medlemsstaternes myndigheder skal teste en enkelt enhed som følger:
Hvis fjernsynet ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har én type netværksport, og hvis der er to eller flere porte af denne type til rådighed, vælges vilkårligt en af disse porte, som forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Hvis der findes flere trådløse netværksporte af samme type, skal de andre trådløse porte deaktiveres, hvis det er muligt. Hvis der er flere kablede netværksporte af samme type til kontrol af kravene i bilag I, punkt 2, deaktiveres de andre netværksporte, hvis det er muligt. Er der kun én netværksport til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om fjernsynet blev genaktiveret.
Hvis fjernsynet ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har mere end én type netværksport for hver type netværksport, gentages den følgende procedure. Hvis to eller flere netværksporte af samme type er til rådighed, vælges én vilkårlig port for hver type netværksport, og denne port forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Hvis der for en bestemt type netværksport kun er én port til rådighed, forbindes denne port til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Ved kontrol af overholdelsen af kravene i bilag II, punkt 3, frakobles de kablede netværksporte, som ikke bruges, hvis det er muligt.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om fjernsynet blev genaktiveret.
Hvis to eller flere typer (logiske) netværksporte deles om én fysisk netværksport, gentages proceduren for hver type logisk netværksport, medens de andre logiske netværksporte er logisk frakoblet.
Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis resultaterne for hver type netværksport ikke overskrider grænseværdien med mere end 7 %.
I modsat fald skal der testes endnu tre enheder. Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis gennemsnittet af resultaterne for hver type netværksport på disse tre enheder ikke overskrider grænseværdien med mere end 7 %.
I modsat fald anses modellen for ikke at opfylde kravene.
Medlemsstatens myndigheder forelægger testresultaterne og andre relevante oplysninger for de andre medlemsstaters myndigheder og Kommissionen inden en måned fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om modellens manglende overensstemmelse.
C. Overensstemmelsesvurdering
Når medlemsstaternes myndigheder kontrollerer overensstemmelsen med kravene, følger de proceduren i bilag II og anvender pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer, som gennemføres under hensyntagen til de nyeste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, som der er offentliggjort referencenumre for i Den Europæiske Unions Tidende med dette mål for øje.
Artikel 3
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. august 2013.
A BIZOTTSÁG 801/2013/EU RENDELETE
(2013. augusztus 22.)
az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a környezettudatos tervezés követelményeit megállapító 1275/2008/EK rendelet, valamint a televíziókészülékek környezettudatos tervezésének követelményeit megállapító 642/2009/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal lefolytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 16. cikkének (2) bekezdése végrehajtási intézkedés elfogadásáról rendelkezik egyebek mellett azzal a céllal, hogy csökkenjenek egy meghatározott termékcsoport készenléti üzemmódbeli veszteségei.
(2)
A 2006-2007-ben a készenléti és a kikapcsolt üzemmódbeli veszteségekről végzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok egyebek mellett az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztásával is foglalkoztak. E vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy a háztartási és az irodai berendezések hálózatba kapcsolása a közeljövőben mindennapossá válik. Az akkor rendelkezésre álló adatok szűkösségére való tekintettel az energiafelhasználó termékek környezettudatos tervezésével foglalkozó szabályozási bizottság 2008. június 21-én azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmód külön folyamat tárgyát képezze.
(3)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó 2009-2011. évi munkaprogram kiemelt feladatként jelölte meg a hálózatvezérelt készenléti üzemmód szabályozását. Ennek megfelelően a Bizottság 2010-2011-ben előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal összefüggésben felmerülő műszaki, környezetvédelmi és gazdasági kérdéseket. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit.
(4)
A vizsgálatok megállapították, hogy az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések körében a Közösségben eladott termékeknek a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz kapcsolódó 2010. évi villamosenergia-fogyasztása 54 TWh-ra tehető, ami 23 millió tonna szén-dioxid kibocsátásának felel meg. Konkrét intézkedések nélkül a fogyasztás 2020-ra akár a 90 TWh-t is elérheti. A vizsgálatok végkövetkeztetése az volt, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz kapcsolódó villamosenergia-fogyasztás jelentős mértékben csökkenthető. Ez a rendelet fokozni kívánja a hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nagyobb energiahatékonyságú technológiák piaci elterjedését, amelynek eredményeként a változatlan szabályozást feltételező forgatókönyvhöz képest 2020-ig hozzávetőleg 36 TWh, 2025-ig pedig 49 TWh éves energiamegtakarítás érhető el.
(5)
A vizsgálatok során megállapítást nyert különösen, hogy az energiagazdálkodási funkció, amely a nem valamelyik elsődleges funkcióját ellátó berendezést hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja, elengedhetetlen a potenciális megtakarítások eléréséhez. Figyelembe kell venni, hogy a külső vagy belső jel hatására ismét aktív állapotba kerülő berendezés korlátozott ideig az elsődleges funkciójától vagy funkcióitól függetlenül is lehet aktív üzemmódban, ha erre például szervizelés vagy szoftverletöltés céljából szükség van. Az energiagazdálkodásnak biztosítania kell, hogy a termék e feladatok elvégzése után visszatérjen a hálózatvezérelt készenléti üzemmódba.
(6)
Az előkészítő vizsgálatok megállapították továbbá, hogy a hálózatvezérelt készenléti üzemmód esetében a hálózatos elérhetőség fokától függően eltérő követelményeket indokolt előírni. Ennek jegyében lehatárolásra került a HiNA berendezések egy olyan szűk köre, amelyet az jellemez, hogy a benne szereplő berendezések - egyebek mellett a hálózati útvonalválasztók, a hálózati kapcsolók, a vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontok, a hálózati elosztók és a modemek - elsődleges funkciója a hálózati adatforgalom bonyolítása. Mivel ezeknek a berendezéseknek azonnal kell reagálniuk a beérkező adatokra, esetükben a hálózatvezérelt készenléti üzemmód megegyezhet a tétlen üzemmóddal.
(7)
Tekintettel arra, hogy a készenléti és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódhoz tartozó funkciók összefüggnek egymással, és az érintett termékkör azonos, a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum 2011. szeptember 14-én azt az álláspontot támogatta, hogy a környezettudatos tervezés területén a hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal összefüggésben megállapítandó követelmények az 1275/2008/EK bizottsági rendeletbe (3) kerüljenek beillesztésre.
(8)
A készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelményeket indokolt együtt felülvizsgálni. Tekintettel arra, hogy az 1275/2008/EK rendeletben előírt felülvizsgálatot a jelenlegi szabályozás szerint még azelőtt el kellene végezni, hogy megkezdődött a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelmények alkalmazásának első szakasza, indokolt a rendelet felülvizsgálatának időpontját egy évvel későbbre halasztani.
(9)
Tekintettel arra, hogy a környezettudatos tervezés területén külön végrehajtási intézkedés útján szabályozott televíziókészülékek nem tartoznak az 1275/2008/EK rendelet hatálya alá, a televíziókészülékek környezettudatos tervezése esetében a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelményeket a 642/2009/EK bizottsági rendeletbe (4) célszerű beilleszteni. A hálózatvezérelt készenléti üzemmóddal kapcsolatban elvégzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok szerint a televíziókészülékek környezettudatos tervezése esetében a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozó követelmények bevezetésétől 2020-ig 10 TWh éves megtakarítás várható.
(10)
A kávéfőző gépek vonatkozásában a környezettudatos tervezéssel foglalkozó fórum (5) a 2011. december 16-i és a 2012. árpilis 18-i ülésén azt az álláspontot támogatta, hogy külön erre a termékkörre ne kerüljön elfogadásra egyedi végrehajtási intézkedés, de legyen egyértelműbb, hogy az 1275/2008/EK rendeletnek a készenléti üzemmóddal kapcsolatos követelményei hogyan vonatkoznak a kávéfőző gépekre.
(11)
Ez a rendelet a kávéfőző gépek energiagazdálkodási követelményeinek alkalmazására vonatkozó előírások körében szabályozza azt az alapértelmezett várakozási időt, amelynek elteltével a gép automatikusan készenléti, illetve kikapcsolt üzemmódra vált.
(12)
A környezettudatos tervezést szabályozó irányelv alkalmazásában a háztartási kávéfőző gépekre vonatkozóan elvégzett műszaki, környezeti és gazdasági szempontú vizsgálatok alapján megállapítható, hogy a kávéfőző gépek automatikus készenléti, illetve kikapcsolt üzemmódra váltásához szükséges várakozási idő korlátozásával 2020-ig további évi 2 TWh megtakarítás érhető el. Ezt a megtakarítást az 1275/2008/EK rendeletet megalapozó feltételezések nem tartalmazták,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1275/2008/EK rendelet módosítása
Az 1275/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A rendelet címe helyébe a következő szöveg lép:
2.
Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„1. cikk
A rendelet tárgya és hatálya
Ez a rendelet az elektromos és az elektronikus háztartási és irodai berendezések forgalomba hozatalakor e berendezések készenléti, kikapcsolt és hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztására vonatkozóan a környezettudatos tervezés területén teljesítendő követelményeket állapítja meg.
Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezésekre, amelyeket a rendeltetésszerű működtetéshez alacsony feszültségű külső tápegységgel hoznak forgalomba.”
3.
A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:
„10. »hálózat«: olyan kommunikációs infrastruktúra, amelyet az infrastruktúra topológiáját kijelölő kapcsolatok, egy, a fizikai komponenseket is magában foglaló architektúra, szervezési elvek, valamint kommunikációs eljárások és formátumok (protokollok) határoznak meg;
11. »hálózatvezérelt készenléti üzemmód«: az az állapot, amelyben a berendezés hálózati kapcsolaton keresztül távolról kiadott jel hatására képes ismételten működésbe lépni;
12. »távolról kiadott jel«: a berendezésen kívülről származó, a berendezésbe hálózaton keresztül beérkező jel;
13. »hálózati port«: a berendezésen található hálózati kapcsolódási pont azon, vezetékes vagy vezeték nélküli fizikai interfésze, amelyen keresztül a berendezés távolról aktiválható;
14. »logikai hálózati port«: fizikai hálózati porton futó hálózati technológia;
15. »fizikai hálózati port«: a hálózati port fizikai (hardveres) megvalósulása. Egyetlen fizikai hálózati port több hálózati technológiának is helyet adhat;
16. »hálózatos elérhetőség«: a berendezés azon képessége, hogy ismételten működésbe lépjen, amikor a hálózati port távolról kiadott jelet észlel;
17. »hálózatképes berendezés«: egy vagy több hálózati porttal rendelkező, hálózathoz kapcsolódni képes berendezés;
18. »fokozott hálózatos elérhetőségű hálózatképes berendezés«, »HiNA berendezés«: olyan berendezés, amelynek a következők közül legalább egy a fő funkciója: hálózati útvonalválasztó, hálózati kapcsoló, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont, hálózati elosztó, modem, VoIP-telefon, videofon;
19. »fokozott hálózatos elérhetőség funkcióval ellátott hálózatképes berendezés«, »HiNA-funkciós berendezés«: olyan berendezés, amelynek funkciója a hálózati útvonalválasztóként, hálózati kapcsolóként, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontként történő működés vagy ezek kombinációja, de nem minősül HiNA berendezésnek;
20. »hálózati útvonalválasztó«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése annak meghatározása, hogy a hálózati adatforgalom továbbításának melyik az optimális útja. A hálózati útvonalválasztók hálózatok között, hálózatiréteg-szintű (L3) információk alapján adatcsomagokat továbbítanak;
21. »hálózati kapcsoló«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése a keretek szűrése, továbbítása és elosztása az egyes keretek rendeltetési címe alapján. Minden kapcsoló legalább az adatkapcsolati réteg szintjén (L2) működik;
22. »vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése az IEEE 802.11 (Wi-Fi) kapcsolat biztosítása több ügyfél számára;
23. »hálózati elosztó«: olyan, több portot tartalmazó hálózati eszköz, amelynek rendeltetése a helyi hálózat különböző szegmenseinek összekapcsolása;
24. »modem«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése digitálisan modulált analóg jelek továbbítása és fogadása vezetékes hálózaton;
25. »nyomtató«: elektronikus bemenő információkból papíralapú terméket előállító berendezés. A nyomtató más funkciókkal is rendelkezhet, és többfunkciós készülékként, többfunkciós termékként is forgalmazható;
26. »nagy formátumú nyomtató«: A2-es méretű vagy nagyobb médiumra való nyomtatásra tervezett nyomtató, beleértve a legalább 406 mm szélességű folyamatos médiumra való nyomtatásra tervezett berendezést is;
27. »távjelenléti rendszer«: olyan, nagy felbontású technológián alapuló videokonferencia- és együttműködési rendszer, amelyet kifejezetten erre a célra terveztek, és amely tartalmaz felhasználói interfészt, nagy felbontású kamerát, kijelzőt, audiorendszert, valamint kép- és hangjelek kódolására és dekódolására szolgáló adatfeldolgozó elemet;
28. »háztartási kávéfőző gép«: kávé főzésére szolgáló, nem kereskedelmi célra szánt készülék;
29. »filteres háztartási kávéfőző gép«: a kávét átszűrés útján előállító háztartási kávéfőző gép;
30. »fűtőelem«: a kávéfőző gépnek az elektromos áramot vízmelegítés céljából hővé alakító alkatrésze;
31. »csésze-előmelegítő funkció«: a kávéfőző gépen tárolt csészék melegítését végző funkció;
32. »főzési ciklus«: a kávé előállításához elvégzendő folyamat;
33. »öntisztítás«: a kávéfőző gép által a gép belsejének tisztítása érdekében végzett folyamat. Ez a folyamat lehet egyszerű öblítés, de lehet speciális szer alkalmazásával végzett mosás is;
34. »vízkő-eltávolítás«: a kávéfőző gép által a gép belsejében képződött, vízkővé alakulásra hajlamos lerakódások teljes vagy részleges eltávolítása érdekében végzett folyamat;
35. »asztali vékonykliens«: olyan számítógép, amelynek távoli számítógépes erőforrásokkal (például kiszolgáló számítógéppel, távoli munkaállomással) létesített kapcsolatra van szüksége az elsődleges funkciók ellátásához, és amely nem rendelkezik beépített forgó adattároló eszközzel. Az asztali vékonykliens fő egysége állandó helyen (például asztalon) történő működésre van szánva, és nem hordozható. Az asztali vékonykliens képes vagy külső, vagy - ha ilyennel fel van szerelve - belső kijelzőn megjeleníteni az adatokat;
36. »munkaállomás«: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra használt számítógép, az alábbi jellemzőkkel:
a)a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 15000 óra;b)hibajavító kóddal (ECC) és/vagy pufferelt memóriával rendelkezik;c)az alábbi öt megállapítás közül hárommal jellemezhető:
1.
a nagy teljesítményű grafikus rendszerekhez kiegészítő tápellátással rendelkezik (például 6 tűs, 12 voltos PCI-E kiegészítő tápellátás);
2.
a grafikus bővítőhely(ek)en és/vagy PCI-X támogatáson felül biztosított alaplapi PCI-E bővítőhelyek száma legalább 4;
3.
nem támogatja az egységes memóriaelérés (UMA) alapú grafikát;
4.
legalább öt PCI, PCI-E vagy PCI-X bővítőhellyel rendelkezik;
5.
két vagy több CPU többprocesszoros támogatására képes (támogatja a fizikailag elkülönülő CPU-csomagokat/foglalatokat támogat, tehát egyetlen többmagos CPU támogatása nem elegendő);
37. »mobil munkaállomás«: nagy teljesítményű, egyfelhasználós, jellemzően grafikai, számítógépes tervezési (CAD), szoftverfejlesztési, pénzügyi és tudományos alkalmazásokra és más számításigényes feladatokra, de nem játékra használt számítógép, amely kifejezetten a hordozhatóság kívánalmát szem előtt tartva készült és közvetlenül váltakozó áramú hálózati áramforrásról működik, de enélkül is huzamosabb ideig működtethető. A mobil munkaállomások beépített kijelzővel rendelkeznek, és beépített akkumulátorról vagy egyéb hordozható tápegységről is működni tudnak. Legtöbbjük külső tápegységet használ, beépített billentyűzettel és pozicionáló eszközzel rendelkezik.
A mobil munkaállomás jellemzői:
a)a működés meghibásodások közötti átlagos időtartama (MTBF) legalább 13000 óra;b)legalább egy G3 (keretpuffer adatszélessége 128 bit), G4, G5, G6 vagy G7 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) rendelkezik;c)legalább három belső tároló beépítését támogatja;d)támogatja a legalább 32 GB-os rendszermemória használatát;38. »kis hálózatot kiszolgáló szerver«: jellemzően asztali számítógép formájú, asztali számítógép alkotóegységeit használó, de elsődlegesen más számítógépek háttértároló gazdagépének szánt számítógép, amely többek között hálózati infrastruktúra-szolgáltatásokat nyújt, például adat- és médiatartalmak számára tárhelyet biztosít, és az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:
a)álló, torony vagy az asztali számítógépekéhez hasonló más kialakítású, és minden adatfeldolgozási, tárolási és hálózati csatolási műveletet egyetlen készülékházon belül végez;b)a hét minden napján, a nap 24 órájában folyamatosan történő működésre van tervezve;c)elsősorban arra van szánva, hogy többfelhasználós környezetben, hálózatba kapcsolt kliensegységeken keresztül több felhasználót egyidejűleg kiszolgálva üzemeljen;d)amennyiben operációs rendszerrel telepítve kerül forgalomba, ez az operációs rendszer otthoni vagy alsó kategóriás kiszolgálóalkalmazásokhoz van tervezve;e)kizárólag G1 kategóriájú különálló grafikus kártyával (dGfx) kerül forgalomba;39. »kiszolgáló számítógép«: klienseszközök, például asztali számítógépek, notebook számítógépek, asztali vékonykliensek, IP-telefonok vagy más kiszolgáló számítógépek számára szolgáltatásokat biztosító és a hálózati erőforrásokat kezelő számítástechnikai termék. Kiszolgáló számítógépek alkalmazására általában adatközpontokban és irodai/vállalati környezetben van szükség. A kiszolgáló számítógép elsősorban hálózati kapcsolaton keresztül érhető el, nem pedig beviteli eszközök, például billentyűzet vagy egér közvetlen használatával.
A kiszolgáló számítógép jellemzői:
a)kiszolgáló számítógépek operációs rendszereinek és/vagy hipervizoroknak a támogatására lett kialakítva, rendeltetése a felhasználó által telepített vállalati alkalmazások futtatása;b)támogatja a hibajavító kódok (ECC) és/vagy a pufferelt memória (ideértve mind a pufferelt kétsoros memóriamodulokat [DIMM], mind a pufferelt alaplapi konfigurációkat [BOB-konfigurációk]) használatát;c)egy vagy több AC/DC tápegységgel kerül forgalomba;d)az összes processzor hozzáfér a megosztott rendszermemóriához és egymástól függetlenül látható az egyedüli operációs rendszer vagy a hipervizor számára.
4.
A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
A környezettudatos tervezés keretében a készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztással összefüggésben teljesítendő követelményeket a II. melléklet tartalmazza.”
5.
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a műszaki haladás fényében 2016. január 7-ig felülvizsgálja, és a felülvizsgálat eredményeit ugyaneddig az időpontig a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat keretében megvizsgálja különösen a szabályozás tárgyi hatályát, a készenléti és a kikapcsolt üzemmódra vonatkozó követelményeket, valamint a hálózatvezérelt készenléti üzemmódra vonatkozóan a harmadik szakaszban (2019-től) bevezetendő követelmények megfelelőségét és szigorát.
A felülvizsgálat kiterjedhet egyebek mellett a professzionális berendezésekre és az elektromos motorral ellátott, távvezérlővel működtetett termékekre.”
6.
A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A II. melléklet 1. pontját 2010. január 7-től kell alkalmazni.
A II. melléklet 2. pontját 2013. január 7-től kell alkalmazni.
A II. melléklet 3. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
A II. melléklet 4. pontját 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
A II. melléklet 5. pontját 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.
A II. melléklet 6. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
A II. melléklet 7. pontját 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.”
7.
A II. melléklet a következőképpen módosul:
a)
A 2. d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d)
Energiagazdálkodás (a hálózatképes berendezésekre nem alkalmazandó)
Ha az a rendeltetésszerű használattal nem ellentétes, a berendezéseknek kínálniuk kell energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót. Amennyiben a berendezés nem a fő funkcióját látja el, és más energiafelhasználó termék(ek) nem függ(nek) a berendezés funkcióitól, az energiagazdálkodási funkciónak a berendezést a rendeltetésszerű használatának megfelelő lehető legrövidebb időn belül automatikusan:
-
készenléti üzemmódba, vagy
-
kikapcsolt üzemmódba, vagy
-
más olyan üzemmódba kell kapcsolnia, amelyben a berendezés a villamos hálózatra csatlakoztatva teljesíti a kikapcsolt és/vagy a készenléti üzemmódra megállapított energiafogyasztási követelményeket.
Az energiagazdálkodási funkciót aktiválni kell.”
b)
A melléklet a következő 3., 4., 5., 6. és 7. ponttal egészül ki:
3. 2015. január 1-jétől fogva a következő követelményeket kell alkalmazni:
a)
A vezeték nélküli hálózati kapcsolat(ok) letiltásának lehetősége
Minden olyan hálózatképes berendezésnek, amely vezeték nélküli hálózatba kapcsolható, lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy a vezeték nélküli hálózati kapcsolato(ka)t letiltsa. Ez a követelmény nem vonatkozik azokra a termékekre, amelyek a rendeltetésszerű használatukhoz egyetlen vezeték nélküli hálózati kapcsolatot igényelnek, és vezetékes hálózati kapcsolattal nem rendelkeznek.
b)
Energiagazdálkodás a hálózatképes berendezések esetében
Ha az a rendeltetésszerű használattal nem ellentétes, a berendezéseknek kínálniuk kell energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót. Ha a berendezés nem valamely fő funkcióját látja el, és más energiafelhasználó termék(ek) nem függ(nek) a berendezés funkcióitól, az energiagazdálkodási funkciónak a berendezést a rendeltetésszerű használatának megfelelő lehető legrövidebb időn belül automatikusan hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kell kapcsolnia.
A hálózatvezérelt készenléti üzemmódban az energiagazdálkodási funkció a berendezést automatikusan készenléti vagy kikapcsolt üzemmódba vagy más olyan állapotba kapcsolhatja, amelyben a berendezés teljesíti a készenléti és/vagy a kikapcsolt üzemmódra vonatkozó energiafogyasztási követelményeket.
Az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciónak a hálózatképes berendezés összes hálózati portja vonatkozásában rendelkezésre kell állnia.
Ha a hálózatképes berendezésnek nincs az összes hálózati portja letiltva, az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót aktiválni kell. Ha a hálózatképes berendezésnek az összes hálózati portja le van tiltva, az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót bármelyik hálózati port aktiválásakor aktiválni kell.
Az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciónak a berendezést alapértelmezésben legfeljebb 20 perc elteltével kell automatikusan hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolnia.
c)
Az egy vagy több készenléti üzemmóddal rendelkező hálózatképes berendezésnek az e készenléti üzemmód(ok)ra vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítenie, amikor az összes hálózati portja le van tiltva.
d)
A HiNA berendezésektől különböző hálózatképes berendezéseknek teljesíteniük kell a 2. d) pont rendelkezéseit abban az esetben, ha összes hálózati portjuk le van tiltva.
e)
Energiafogyasztás hálózatvezérelt készenléti üzemmódban
A HiNA berendezés és a HiNA-funkciós berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 12,00 W-nál.
Más hálózatképes berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 6,00 W-nál.
Az e) pontban foglalt energiafogyasztási határértékek nem vonatkoznak:
i.
a 750 W-nál nagyobb mért teljesítményű tápegységgel ellátott nyomtatókra;
ii.
a nagy formátumú nyomtatókra;
iii.
a távjelenléti rendszerekre;
iv.
az asztali vékonykliensekre;
v.
a munkaállomásokra;
vi.
a mobil munkaállomásokra;
vii.
a kis hálózatot kiszolgáló szerverekre;
viii.
a kiszolgáló számítógépekre.
4. 2017. január 1-jétől fogva:
A 3. a) és a 3. b) pontban foglalt követelményeken túlmenően a következő követelményeket kell alkalmazni:
a)
Az egy vagy több készenléti üzemmóddal rendelkező hálózatképes berendezésnek az e készenléti üzemmód(ok)ra vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítenie, amikor az összes vezetékes hálózati portja le van választva és összes vezeték nélküli hálózati portja le van tiltva.
b)
a HiNA berendezésektől különböző hálózatképes berendezéseknek teljesíteniük kell a 2. d) pont rendelkezéseit abban az esetben, ha összes vezetékes hálózati portjuk le van választva és összes vezeték nélküli hálózati portjuk le van tiltva.
c)
Energiafogyasztás hálózatvezérelt készenléti üzemmódban
A HiNA berendezés és a HiNA-funkciós berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 8,00 W-nál.
Más hálózatképes berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 3,00 W-nál.
A c) pontban foglalt energiafogyasztási határértékek nem vonatkoznak:
i.
a nagy formátumú nyomtatókra;
ii.
az asztali vékonykliensekre;
iii.
a munkaállomásokra;
iv.
a mobil munkaállomásokra;
v.
a kis hálózatot kiszolgáló szerverekre;
vi.
a kiszolgáló számítógépekre.
5. 2019. január 1-jétől fogva:
A 3. a), a 3. b), a 4. a), a 4. b) és a 4. c) pontban foglalt követelményeken túlmenően a HiNA berendezésnek és HiNA-funkciós berendezésnek nem minősülő hálózatképes berendezésekre a következő követelményeket kell alkalmazni:
A HiNA berendezésnek és HiNA-funkciós berendezésnek nem minősülő hálózatképes berendezés energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 2,00 W-nál.
6. 2015. január 1-jétől fogva a következő követelményeket kell alkalmazni:
A kávéfőző gépeknek a következő várakozási idők elteltével kell automatikusan a II. melléklet 2. d) pontjában említett üzemmódokba kapcsolniuk:
-
azon filteres háztartási kávéfőző gépek esetében, amelyek a kávét hőszigetelt edényben tárolják, a legutóbbi főzési ciklus befejezésétől számítva legfeljebb öt perc, illetőleg a vízkő-eltávolításra vagy öntisztításra irányuló folyamat befejezésétől számítva legfeljebb 30 perc,
-
azon filteres háztartási kávéfőző gépek esetében, amelyek a kávét hőszigetelés nélküli edényben tárolják, a legutóbbi főzési ciklus befejezésétől számítva legfeljebb 40 perc, illetőleg a vízkő-eltávolításra vagy öntisztításra irányuló folyamat befejezésétől számítva legfeljebb 30 perc,
-
a nem filteres háztartási kávéfőző gépek esetében a legutóbbi főzési ciklus befejezésétől számítva legfeljebb 30 perc, illetőleg a fűtőelem aktiválásától számítva legfeljebb 30 perc, illetőleg a csésze-előmelegítő funkció aktiválásától számítva legfeljebb 60 perc, illetőleg a vízkő-eltávolításra vagy öntisztításra irányuló folyamat befejezésétől számítva legfeljebb 30 perc, kivéve abban az esetben, ha az esetleges károsodás vagy balesetek megelőzése érdekében riasztójel figyelmeztette a felhasználót a beavatkozás szükségességére.
A fenti időpontig a II. melléklet 2. d) pontjában foglalt követelményeket nem kell alkalmazni.
7. Termékinformációs követelmények
2015. január 1-jétől fogva a hálózatképes berendezésekről a következő információkat látható módon el kell helyezni a gyártó ingyenesen hozzáférhető internetes oldalain:
a)
minden egyes készenléti és/vagy kikapcsolt üzemmódra, valamint a hálózatos készenléti üzemmódra vonatkozóan, amennyiben ebbe az üzemmódba a berendezést az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció kapcsolja:
-
az energiafogyasztási adatokat W-ban, egy tizedesjegyre kerekítve,
-
azt az időtartamot, amelynek elteltével az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést automatikusan készenléti és/vagy kikapcsolt és/vagy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja;
b)
a termék hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztását abban az esetben, ha az összes vezetékes hálózati port csatlakoztatva van és az összes vezeték nélküli hálózati port engedélyezve van;
c)
iránymutatást arról, hogy hogyan kell a vezeték nélküli hálózati portokat engedélyezni és letiltani.
A termék b) pont szerinti hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli villamosenergia-fogyasztását és a c) pont szerinti iránymutatást a felhasználói kézikönyvben is szerepeltetni kell.”
c)
A 3. pont helyébe a következő 8. pont lép:
„8. Mérések
Az 1. a), az 1. b), a 2. a), a 2. b), a 3. e), a 4. c) és az 5. pontban említett energiafogyasztást, valamint a 6. pontban említett várakozási időket olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárással kell megállapítani, amely figyelembe veszi az általánosan elismert legkorszerűbb mérési módszertant.”
d)
A 4. pont helyébe a következő 9. pont lép:
„9. A gyártók által szolgáltatandó információk
A 4. cikk szerinti megfelelőségértékelés céljából a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell:
a)
mindegyik készenléti és kikapcsolt üzemmódra vonatkozóan:
-
az energiafogyasztási adatokat W-ban, egy tizedesjegyre kerekítve,
-
az alkalmazott mérési módszereket,
-
annak ismertetését, hogy hogyan történt az üzemmód megválasztása vagy programozása,
-
azon események láncolatát, amelyek eredményeképpen a berendezés automatikusan üzemmódot vált,
-
a berendezés működtetésére vonatkozó esetleges megjegyzéseket, például olyan értelmű tájékoztatást, hogy a felhasználó hogyan kapcsolhatja a berendezést hálózatvezérelt üzemmódba,
-
ha alkalmazandó, azt az alapértelmezett időtartamot, amelynek elteltével az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést az adott kis energiaigényű üzemmódba kapcsolta;
b)
a hálózatképes berendezésekre vonatkozóan:
-
a hálózati portok számát és típusát, valamint - a vezeték nélküli hálózati portok esetében - annak megjelölését, hogy ezek a portok hol találhatók a berendezésen; ennek keretében meg kell adni különösen, hogy egy adott fizikai hálózati port több különböző típusú hálózati portnak is helyet ad-e,
-
azt, hogy kiszállításkor az összes hálózati port le van-e tiltva,
-
azt, hogy a berendezés HiNA berendezésnek vagy HiNA-funkciós berendezésnek minősül-e, azzal, hogy ilyen információ hiányában úgy kell tekinteni, hogy ez nem így van;
továbbá a hálózati portok mindegyik típusára vonatkozóan:
-
azt az alapértelmezett időtartamot, amelynek elteltével az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést automatikusan hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja,
-
a berendezés újbóli aktiválását előidéző jelet,
-
az üzemi jellemzőket (a maximális üzemi jellemzőket),
-
az energiafogyasztást (a maximális energiafogyasztást) az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által a berendezésben előidézett hálózatvezérelt készenléti üzemmódban abban az esetben, ha csak ez a port használatos távoli aktiválásra,
-
a berendezés által használt kommunikációs protokollt.
Ha ezek az információk nincsenek megadva, akkor úgy kell tekinteni, hogy a berendezés nem hálózatképes, kivéve abban az esetben, ha a berendezés hálózati útvonalválasztó, hálózati kapcsoló, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont (de nem terminál), hálózati elosztó, modem, VoIP-telefon vagy videofon funkcióját látja el;
c)
a mérések vizsgálati paraméterei körében:
-
a környezeti hőmérsékletet,
-
a vizsgálathoz használt feszültséget V-ban és frekvenciát Hz-ben,
-
az áramellátó rendszer teljes harmonikus torzítását,
-
az elektromos vizsgálathoz használt műszerek, beállítások és áramkörök adatait és dokumentációját;
d)
a berendezés azon jellemzőit, amelyek az 1. c) pontban megállapított követelmények és - az adott esetnek megfelelően - a 2. c) és/vagy a 2. d) és/vagy a 3. b) pontban megállapított követelmények teljesítésének ellenőrzése szempontjából relevánsak, beleértve a készenléti vagy kikapcsolt üzemmód vagy más olyan állapot automatikus eléréséhez szükséges időtartamot is, amelyben a berendezés teljesíti a kikapcsolt és/vagy a készenléti üzemmódra vonatkozó energiafogyasztási követelményeket.
Meg kell műszakilag indokolni különösen azt, ha az 1. c) pontban megállapított követelmények, illetőleg a 2. c) és/vagy a 2. d) és/vagy a 3. b) pontban megállapított követelmények ellentétesek a berendezés rendeltetésszerű használatával. Annak szükségessége, hogy a berendezés egy vagy több hálózati kapcsolatot fenntartson vagy a távolról kiadott jelre várakozzon, nem tekinthető elegendő műszaki indoknak a 2. d) pontban megállapított követelmények alóli mentességre abban az esetben, ha a berendezést a gyártó nem hálózatképes berendezésként határozza meg.”
8.
A III. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
„A II. melléklet 2. d) pontjában foglalt követelmények ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a fentiekben meghatározott vonatkozó mérési eljárást alkalmazzák azon energiafogyasztás meghatározása érdekében, amely azt követően jelentkezik, hogy az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a berendezést az adott üzemmódba vagy állapotba kapcsolta.
A II. melléklet 3. c) és 4. a) pontjában foglalt követelmények ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a fentiekben meghatározott vonatkozó eljárást oly módon alkalmazzák, hogy előzetesen a berendezés összes hálózati portját - az adott esetnek megfelelően - letiltják és/vagy leválasztják.
A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai a II. melléklet 3. és 4. pontjában előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik:
A tagállamok hatóságai egyetlen berendezést vetnek vizsgálat alá.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a berendezés egyetlen típusú hálózati porttal rendelkezik és ebből a típusból több darabot is tartalmaz, akkor véletlenszerűen ki kell választani az egyik ilyen portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. Ha vezeték nélküli hálózati portokról van szó, a többi vezeték nélküli portot lehetőleg le kell tiltani. Ha vezetékes hálózati portokról van szó, akkor a II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes többi hálózati portot le kell tiltani. Ha csak egy hálózati port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
A berendezést bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt berendezés megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a berendezésnek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a berendezés valóban aktiválódik-e.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a berendezés hálózati portjai több típushoz tartoznak, akkor a hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni a következő eljárást. Ha egy adott típusból több hálózati port is van, mindegyik típusból véletlenszerűen ki kell választani az egyik portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
Ha valamelyik típusból csak egy port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. A nem használt vezeték nélküli portokat lehetőleg le kell tiltani. A II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes használaton kívüli vezetékes hálózati portot le kell tiltani.
A berendezést bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt berendezés megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a berendezésnek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a berendezés valóban aktiválódik-e. Ha egyetlen fizikai hálózati porton több típusú (logikai) hálózati port osztozik, akkor ezt az eljárást a logikai hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni úgy, hogy a többi logikai hálózati portot logikailag leválasztjuk.
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha a méréssel meghatározott érték a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 10 %-nál nagyobb mértékben a határértéket.
Ellenkező esetben három további berendezést kell vizsgálat alá vetni. Ez esetben akkor kell úgy tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha az e három vizsgálat során méréssel meghatározott értékek átlaga a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 10 %-nál nagyobb mértékben a határértéket.
Ellenkező esetben a modellt nem megfelelőnek kell tekinteni.
Legkésőbb egy hónappal a modell nem megfelelő voltának megállapítását követően a tagállami hatóságok a vizsgálati eredményeket és az összes többi lényeges információt átadják a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak.
A fenti eljárásokon túlmenően a tagállamok hatóságai olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertant, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is.
9.
A IV. melléklet az utolsó mondat után a következő szöveggel egészül ki:
„Hálózatvezérelt készenléti üzemmód: 3 W HiNA berendezések esetében, 1 W vagy még kevesebb nem HiNA berendezések esetében.”
2. cikk
A 642/2009/EK rendelet módosítása
A 642/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:
„12. »hálózat«: olyan kommunikációs infrastruktúra, amelyet az infrastruktúra topológiáját kijelölő kapcsolatok, egy, a fizikai komponenseket is magában foglaló architektúra, szervezési elvek, valamint kommunikációs eljárások és formátumok (protokollok) határoznak meg;
13. »hálózati port«: a televíziókészüléknél található hálózati kapcsolódási pont azon, vezetékes vagy vezeték nélküli fizikai interfésze, amelyen keresztül a televíziókészülék távolról aktiválható;
14. »hálózatképes televíziókészülék«: egy vagy több hálózati porttal rendelkező, hálózathoz kapcsolódni képes televíziókészülék;
15. »hálózatos elérhetőség«: a televíziókészülék azon képessége, hogy ismételten működésbe lépjen, amikor a hálózati port távolról kiadott jelet észlel;
16. »távolról kiadott jel«: a televíziókészüléken kívülről származó, a televíziókészülékbe hálózaton keresztül beérkező jel;
17. »hálózatvezérelt készenléti üzemmód«: az az állapot, amelyben a televíziókészülék hálózati kapcsolaton keresztül távolról kiadott jel hatására képes ismételten működésbe lépni;
18. »fokozott hálózatos elérhetőség funkcióval ellátott hálózatképes televíziókészülék«, »HiNA-funkciós televíziókészülék«: olyan televíziókészülék, amelynek funkciója a hálózati útvonalválasztóként, hálózati kapcsolóként, vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pontként (de nem terminálként) történő működés vagy ezek kombinációja;
19. »hálózati útvonalválasztó«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése annak meghatározása, hogy a hálózati adatforgalom továbbításának melyik az optimális útja. A hálózati útvonalválasztók hálózatok között, hálózatiréteg-szintű (L3) információk alapján adatcsomagokat továbbítanak;
20. »hálózati kapcsoló«: olyan hálózati eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése a keretek szűrése, továbbítása és elosztása az egyes keretek rendeltetési címe alapján. Minden kapcsoló legalább az adatkapcsolati réteg szintjén (L2) működik;
21. »vezeték nélküli hálózat-hozzáférési pont«: olyan eszköz, amelynek elsődleges rendeltetése az IEEE 802.11 (Wi-Fi) kapcsolat biztosítása több ügyfél számára.”
2.
Az I. melléklet a következőképpen módosul:
a)
A melléklet a következő 3. ponttal egészül ki:
„3. ENERGIAFOGYASZTÁS HÁLÓZATVEZÉRELT KÉSZENLÉTI ÜZEMMÓDBAN
A hálózatképes televíziókra a következő követelményeket kell alkalmazni:
1.
2015. január 1-jétől fogva:
a)
A vezeték nélküli hálózati kapcsolat(ok) letiltásának lehetősége
Minden olyan hálózatképes televíziókészüléknek, amely vezeték nélküli hálózatba kapcsolható, lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy a vezeték nélküli hálózati kapcsolato(ka)t letiltsa. Ez a követelmény nem vonatkozik azokra a termékekre, amelyek a rendeltetésszerű használatukhoz egyetlen vezeték nélküli hálózati kapcsolatot igényelnek, és vezetékes hálózati kapcsolattal nem rendelkeznek.
b)
Energiagazdálkodás a hálózatképes televíziókészülékek esetében
A hálózatképes televízióknak rendelkezniük kell a következőket biztosító funkcióval:
Felhasználói művelet és/vagy csatornaváltás nélkül eltelt legfeljebb 4 órás időszakot követően a televíziókészüléknek bekapcsolt üzemmódról automatikusan hálózatvezérelt üzemmódra vagy más olyan üzemmódra kell váltania, amelyben a készülék villamosenergia-fogyasztása nem lépi túl a kikapcsolt és/vagy készenléti üzemmódra megállapított határértékeket.
Mielőtt a televíziókészülék bekapcsolt üzemmódról automatikusan az említett üzemmódok egyikére váltana, figyelmeztető üzenetet kell megjelenítenie. Ezt a funkciót alapértelmezettként kell beállítani.
A hálózatvezérelt készenléti üzemmódban az energiagazdálkodási funkció a televíziókészüléket automatikusan készenléti vagy kikapcsolt üzemmódba vagy más olyan állapotba kapcsolhatja, amelyben a készülék teljesíti a kikapcsolt és/vagy a készenléti üzemmódra vonatkozó energiafogyasztási követelményeket.
Az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciónak a hálózatképes televíziókészülék összes hálózati portja vonatkozásában rendelkezésre kell állnia.
Ha a hálózatképes készüléknek nincs az összes vezeték nélküli hálózati portja letiltva, az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót aktiválni kell. Ha a hálózatképes készüléknek az összes hálózati portja le van tiltva, az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkciót bármelyik hálózati port aktiválásakor aktiválni kell.
c)
Az egy vagy több készenléti üzemmóddal rendelkező hálózatképes televíziókészüléknek az e készenléti üzemmód(ok)ra vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítenie, amikor az összes vezeték nélküli hálózati portja le van tiltva.
d)
Energiafogyasztás hálózatvezérelt készenléti üzemmódban
A HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 12,00 W-nál.
A nem HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 6,00 W-nál.
2.
2017. január 1-jétől fogva:
Az 1. a) és az 1. b) pontban foglalt követelményeken túlmenően a következő követelményeket kell alkalmazni:
a)
Az egy vagy több készenléti üzemmóddal rendelkező hálózatképes televíziókészüléknek az e készenléti üzemmód(ok)ra vonatkozó követelményeket akkor kell teljesítenie, amikor az összes vezetékes hálózati portja le van választva és összes vezeték nélküli hálózati portja le van tiltva.
b)
A hálózatképes televíziókészülékeknek teljesíteniük kell a 2.2. d) pont rendelkezéseit abban az esetben, ha összes vezetékes hálózati portjuk le van választva és összes vezeték nélküli hálózati portjuk le van tiltva.
c)
Energiafogyasztás hálózatvezérelt készenléti üzemmódban
A HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 8,00 W-nál.
A nem HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 3,00 W-nál.
3.
2019. január 1-jétől fogva:
Az 1. a), az 1. b), a 2. a), a 2. b) és a 2. c) pontban foglalt követelményeken túlmenően a HiNA berendezésnek és HiNA-funkciós televíziókészüléknek nem minősülő hálózatképes televíziókészülékekre a következő követelményeket kell alkalmazni:
A nem HiNA-funkciós televíziókészülék energiafogyasztása az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által bekapcsolt hálózatvezérelt készenléti üzemmódban nem lehet nagyobb 2,00 W-nál.”
b)
A 3. pont számozása 4-re változik.
c)
A 4. pont számozása 5-re változik.
d)
Az 5. pont számozása 6-ra változik.
e)
Az 5.1. pont (új 6.1. pont) a d) pont után a következő e) ponttal egészül ki:
„e)
a hálózatvezérelt készenléti üzemmód esetében:
-
a hálózati portok száma és típusa, valamint - a vezeték nélküli hálózati portok esetében - annak megjelölése, hogy ezek a portok hol találhatók a televíziókészüléken; ennek keretében meg kell adni különösen, hogy egy adott fizikai hálózati port több különböző típusú hálózati portnak is helyet ad-e,
-
kiszállításkor az összes hálózati port le van-e tiltva,
-
a televíziókészülék HiNA-funkciós televíziókészüléknek minősül-e, azzal, hogy ilyen információ hiányában úgy kell tekinteni, hogy a televíziókészülék nem HINA berendezés és nem HINA-funkciós televíziókészülék.”
f)
Az 5.1. pont (új 6.1. pont) az új e) pont után a következő f) ponttal egészül ki:
„f)
a hálózati portok mindegyik típusára vonatkozóan:
-
azon alapértelmezett időtartam, amelynek elteltével az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció a televíziókészüléket automatikusan hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsolja,
-
a készülék újbóli aktiválását előidéző jel,
-
az üzemi jellemzők (a maximális üzemi jellemzők),
-
az energiafogyasztás (a maximális energiafogyasztás) az energiagazdálkodási vagy más hasonló funkció által a televíziókészülékben előidézett hálózatvezérelt készenléti üzemmódban abban az esetben, ha csak ez a port használatos távoli aktiválásra.
Ilyen információ hiányában úgy kell tekinteni, hogy a televíziókészülék nem hálózatképes televíziókészülék.”
g)
Az 5.1. e) pont számozása 6.1. g)-re változik.
h)
Az 5.2. pont (új 6.2. pont) második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„-
a készenléti és/vagy kikapcsolt és/vagy hálózatvezérelt készenléti üzemmódok mindegyikére az energiafogyasztás wattban kifejezett értéke két tizedesjegyre kerekítve,”.
3.
A II. melléklet 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„2. A készenléti, a kikapcsolt és a hálózatvezérelt készenléti üzemmódbeli energiafogyasztás mérése
Az I. melléklet 2. és 3. pontjában említett energiafogyasztást úgy kell mérni, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesüljön:
A 2.1. a), a 2.1. b), a 2.2. a), a 2.2. b), a 3.1. d) és a 3.2. c) pontban említett energiafogyasztást olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárással kell megállapítani, amely figyelembe veszi az általánosan elismert legkorszerűbb mérési módszertant.”
4.
A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„III. MELLÉKLET
ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS
A. Ellenőrzési eljárás az I. melléklet 1., 2., 4. és 5. pontjában foglalt követelményekhez
1.
A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az I. melléklet 1., 2., 4. és 5. pontjában előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik:
A tagállamok hatóságai egyetlen televíziókészüléket vetnek vizsgálat alá.
A modell akkor teljesíti az I. mellékletben meghatározott előírásokat, ha:
a)
a méréssel meghatározott bekapcsolt üzemmódbeli energiafogyasztás-érték legfeljebb 7 %-kal haladja meg az I. melléklet 1.1. és 1.2. pontjának vonatkozó határértékét; és
b)
a méréssel meghatározott kikapcsolt/készenléti üzemmódbeli energiafogyasztás-értékek legfeljebb 0,10 W-tal haladják meg az I. melléklet 2.1. a) és 2.1. b), illetve 2.2. a) és 2.2. b) pontjának vonatkozó határértékeit; és
c)
az I. melléklet 5. pontja szerinti maximális fénysűrűségarány nem csökken 60 % alá.
Ha az 1. a), az 1. b) vagy az 1. c) pont feltételei nem teljesülnek, akkor ugyanabból a modellből három további készüléket is vizsgálat alá kell vetni.
2.
A három további modell vizsgálatát követően akkor kell úgy tekinteni, hogy a modell teljesíti az I. melléklet követelményeit, ha:
a)
a három további készülék méréssel meghatározott bekapcsolt üzemmódbeli energiafogyasztás-értékeinek átlaga legfeljebb 7 %-kal haladja meg az I. melléklet 1.1. és 1.2. pontjának vonatkozó határértékét; és
b)
a három további készülék méréssel meghatározott kikapcsolt/készenléti üzemmódbeli energiafogyasztás-értékeinek átlaga legfeljebb 0,10 W-tal haladja meg az I. melléklet 2.1. a) és 2.1. b), illetve 2.2. a) és 2.2. b) pontjának vonatkozó határértékeit; és
c)
az I. melléklet 5. pontja szerinti maximális fénysűrűségarány esetében a három további készülék méréssel meghatározott értékeinek átlaga nem csökken 60 % alá.
Ha a 2. a), a 2. b) vagy a 2. c) pont feltételei nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy az adott modell nem felel meg a követelményeknek.
B. Ellenőrzési eljárás az I. melléklet 3. pontjában foglalt követelményekhez
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az I. melléklet 3.1. d) és 3.2. c) pontjában előírt követelmények teljesülését az alábbi eljárással ellenőrzik. Az alábbiakban ismertetett eljárás végrehajtása előtt a készülék összes hálózati portját az adott körülményeknek megfelelően le kell tiltani és/vagy le kell választani.
A tagállamok hatóságai egyetlen készüléket vetnek vizsgálat alá.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a televíziókészülék egyetlen típusú hálózati porttal rendelkezik és ebből a típusból több darabot is tartalmaz, akkor véletlenszerűen ki kell választani az egyik ilyen portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. Ha vezeték nélküli hálózati portokról van szó, a többi vezeték nélküli portot lehetőleg le kell tiltani. Ha vezetékes hálózati portokról van szó, akkor az I. melléklet 2. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes többi hálózati portot le kell tiltani. Ha csak egy hálózati port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
A készüléket bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt készülék megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a televíziókészüléknek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a televíziókészülék valóban aktiválódik-e.
Ha a műszaki dokumentáció szerint a televíziókészülék hálózati portjai több típushoz tartoznak, akkor a hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni a következő eljárást. Ha egy adott típusból több hálózati port is van, mindegyik típusból véletlenszerűen ki kell választani az egyik portot, és ezt a portot csatlakoztatni kell egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának.
Ha valamelyik típusból csak egy port van, akkor ezt a portot kell csatlakoztatni egy olyan megfelelő hálózatra, amely megfelel a port maximális specifikációjának. A nem használt vezeték nélküli portokat lehetőleg le kell tiltani. A II. melléklet 3. pontjában előírt követelmények vizsgálatához lehetőleg az összes használaton kívüli vezetékes hálózati portot le kell tiltani.
A készüléket bekapcsolt üzemmódba kell kapcsolni. Amikor a bekapcsolt üzemmódba kapcsolt készülék megkezdte megfelelő működését, hagyni kell, hogy hálózatvezérelt készenléti üzemmódba kapcsoljon, majd meg kell mérni az energiafogyasztást. Ezt követően a hálózati porton keresztül ki kell adni a televíziókészüléknek a megfelelő jelet, és ellenőrizni kell, hogy ennek hatására a televíziókészülék valóban aktiválódik-e.
Ha egyetlen fizikai hálózati porton több típusú (logikai) hálózati port osztozik, akkor ezt az eljárást a logikai hálózati portok mindegyik típusára meg kell ismételni úgy, hogy a többi logikai hálózati portot logikailag leválasztjuk.
Úgy kell tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha a méréssel meghatározott érték a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 7 %-nál nagyobb mértékben a határértéket.
Ellenkező esetben három további készüléket kell vizsgálat alá vetni. Ez esetben akkor kell úgy tekinteni, hogy a modell teljesíti e rendelet követelményeit, ha az e három vizsgálat során méréssel meghatározott értékek átlaga a hálózati portok egyik típusa esetében sem haladja meg 7 %-nál nagyobb mértékben a határértéket.
Ellenkező esetben a modellt nem megfelelőnek kell tekinteni.
Legkésőbb egy hónappal a modell nem megfelelő voltának megállapítását követően a tagállami hatóságok a vizsgálati eredményeket és az összes többi lényeges információt átadják a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak.
C. A megfelelőség ellenőrzése
A követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából a tagállamok hatóságai a II. mellékletben előírt eljárást követik, ezen túlmenően pedig olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárásokat alkalmaznak, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertanhoz, ideértve az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú dokumentumokban ismertetett módszereket is.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 22-én.