DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) Nr. 795/2014
af 3. juli 2014
om overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer
(ECB/2014/28)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2,
under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, artikel 22 og artikel 34.1, første led, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktatens artikel 127, stk. 2, fjerde led, og artikel 3.1, fjerde led, i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) bemyndiger Eurosystemet til at fremme betalingssystemernes smidige funktion.
(2)
Eurosystemet fremmer bl.a. betalingssystemernes smidige funktion ved at udføre overvågning.
(3)
Eurosystemet vedtog i januar 2001 at anvende hovedprincipperne for systemisk vigtige betalingssystemer (Core Principles for Systemically Important Payment Systems) udarbejdet af Den Internationale Betalingsbanks (BIS) Komité for Betalings- og Afviklingssystemer (Committee of Payment and Settlement Systems, CPSS) som minimumskrav for systemisk vigtige betalingssystemer (systemically important payment systems, SIPS) (1).
(4)
I april 2012 blev hovedprincipperne for systemisk vigtige betalingssystemer erstattet af principperne for infrastrukturer på det finansielle marked (herefter »CPSS-IOSCO-principperne«) (2) fra Komiteen for Betalings- og Afviklingssystemer og Den Internationale Børstilsynsorganisations Tekniske Komité, som harmoniserer og styrker de gældende internationale overvågningsstandarder for bl.a. systemisk vigtige betalingssystemer.
(5)
Ifølge CPSS-IOSCP-principperne bør systemisk vigtige betalingssystemer være underlagt effektiv overvågning i henhold til klart definerede og offentliggjorte kriterier som følge af deres potentiale til at udløse systemiske risici, hvis de ikke er tilstrækkeligt beskyttet mod de risici, de er eksponeret over for. Endvidere bør de kompetente myndigheder have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at opfylde deres respektive opgaver, herunder at træffe korrigerende foranstaltninger. CPSS-IOSCO anbefaler at implementere disse principper i videst muligt omfang i henhold til de nationale retlige og lovgivningsmæssige rammer.
(6)
Derfor, og for at sikre de systemisk vigtige betalingssystemers effektivitet og soliditet, har den Europæiske Centralbank (ECB) besluttet at implementere CPSS-IOSCO-principperne ved en forordning. Myndigheder i andre lande forventes ligeledes at indføre og anvende CPSS-IOSCO-principperne i deres respektive retlige og lovgivningsmæssige rammer i det videst mulige omfang, sådanne rammer tillader det.
(7)
Denne forordning omfatter systemisk vigtige betalingssystemer, herunder både betalingssystemer for store betalinger og detailbetalingssystemer af systemisk betydning. Den finder både anvendelse på betalingssystemer, der drives af centralbanker og private operatører. CPSS-IOSCO-principperne anerkender, at der findes særlige tilfælde, hvor de anvendes anderledes på betalingssystemer, der drives af centralbanker, som følge af krav fastlagt i relevante love, regler eller politikker. Eurosystemets almene samfundsmæssige mål, ansvarsområder og institutionelle rammer er defineret i traktaten og ESCB-statutten, hvilket betyder, at systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet kan undtages fra visse krav i denne forordning. På baggrund heraf bør systemisk vigtige betalingssystemer undtages fra visse specifikke krav om styring, planer for velordnet afvikling, egenkapital og likvide aktiver, sikkerhedsstillelse og investeringsrisici, der omfatter de samme områder som de respektive krav, der formelt er vedtaget af Styrelsesrådet. Disse undtagelser præciseres i flere bestemmelser i denne forordning.
(8)
I henhold til retningslinje ECB/2012/27 af 5. december 2012 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) (3) har TARGET2 en decentraliseret struktur, der sammenkobler en flerhed af betalingssystemer. TARGET2-delsystemerne er harmoniserede i videst muligt omfang med visse undtagelser i tilfælde af nationale lovhindringer. TARGET2 er også karakteriseret ved en fælles teknisk infrastruktur benævnt den fælles platform (Single Shared Platform, SSP). Styrelsesrådet har den endelige kompetence med hensyn til TARGET2 og beskytter systemets samfundsmæssige funktion. Denne ledelsesordning afspejles i tilsynet med TARGET2.
(9)
Et systemisk vigtigt betalingssystems effektivitet og soliditet kræver overholdelse af gældende nationale love og klare regler, procedurer og kontrakter for dets drift. Overholdelse af lovgivningen henviser til retssystemerne i alle de lande, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller dets deltagere opererer i.
(10)
Et systemisk vigtigt betalingssystems effektivitet og soliditet afhænger også af klarheden og hensigtsmæssigheden af dets ledelsesordninger, som skal dokumenteres tydeligt.
(11)
Solide rammer under stadig udvikling, der på omfattende vis forvalter retlige, kredit-, likviditets-, operationelle, generelle forretningsmæssige, depots-, investerings- og andre risici, er afgørende for identificeringen, målingen, overvågningen og forvaltningen af samtlige risici, der opstår hos eller bæres af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem. Dette er også tilfældet for soliditeten og modstandsdygtigheden af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems rammer for sikkerhedsstillelse, regler og procedurer for deltagernes misligholdelse og forretningskontinuitetsplaner.
(12)
Reduktionen af systemiske risici kræver bl.a. endelig afregning. Unionen har vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (4). I henhold til direktiv 98/26/EF skal reglerne for de systemer, som er anmeldt i henhold til dette direktiv, definere tidspunktet for, hvornår en overførselsordre er indgået (hvorefter den har retsvirkning og, selv i tilfælde af insolvensbehandling af en deltager, er bindende for tredjeparter) og tidspunktet for, hvornår den ikke længere kan tilbagekaldes. Intradag- eller realtidsafvikling kan også være tilrådeligt, hvis det er foreneligt med den generelle forretningsmodel for systemisk vigtige betalingssystemer og nødvendigt for at gøre det muligt for operatøren af og deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem at forvalte deres respektive kredit- og likviditetsrisici.
(13)
Objektive, risikobaserede og offentliggjorte kriterier for deltagelse i et systemisk vigtigt betalingssystem, som tillader åben adgang (under forbehold af accepterede risikokontrolstandarder) på lige vilkår til et systemisk vigtigt betalingssystem, fremmer sikkerheden og effektiviteten af det systemisk vigtige betalingssystem og de markeder, det servicerer, uden at den fri udveksling af tjenesteydelser hindres i et uforholdsmæssigt stort omfang.
(14)
Bestemmelser i denne forordning, som kræver, at en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem indsamler, behandler og overfører data, berører ikke gældende regler om databeskyttelse af deltagere eller kunder.
(15)
Et samlet set effektivt systemisk vigtigt betalingssystem med klart definerede, målbare og opnåelige mål og målsætninger er bedst rustet til at imødekomme behovene hos deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem og de markeder, som det servicerer.
(16)
ECB har ret til at henvende sig til de nationale centralbanker med henblik på udførelsen af ESCB's opgaver i den udstrækning, det er muligt og hensigtsmæssigt.
(17)
Kravene fastlagt i denne forordning står i et rimeligt forhold til de specifikke risici og eksponeringer, som systemisk vigtige betalingssystemer er genstand for.
(18)
Muligheden for at kompetente myndigheder kan anmode om korrigerende foranstaltninger for at afhjælpe eller undgå gentagen manglende overholdelse af denne forordning, og muligheden for, at ECB kan pålægge effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner for overtrædelse af denne forordning er væsentlige elementer i gennemførelsen af CPSS-IOSCO-principperne i det videst mulige omfang, det er tilladt i henhold til traktaten og ESCB-statutten.
(19)
Det er nødvendigt at fastsætte en overgangsperiode for overholdelse af de overvågningskrav, der fastlagt i denne forordning, som giver operatørerne af et systemisk vigtigt betalingssystem mulighed for at gøre sig bekendt med og gennemføre kravene -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Formål og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastlægger overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer.
2. Styrelsesrådet vedtager en afgørelse, der identificerer de betalingssystemer, som er omfattet af denne forordning, deres respektive operatører og kompetente myndigheder. En liste herover skal vedligeholdes på ECB's websted og opdateres efter hver ændring.
3. Et betalingssystem identificeres som et systemisk vigtigt betalingssystem, hvis: a) det er berettiget til at blive anmeldt som et system i henhold til direktiv 98/26/EF af en medlemsstat, der har euroen som valuta, eller hvis operatør er etableret i euroområdet, herunder ved oprettelse af en filial, som systemet opererer igennem, og b) mindst to af følgende opstår i løbet af et kalenderår:
i)
den samlede daglige gennemsnitsværdi af behandlede betalinger i euro overstiger 10 milliarder euro
ii)
dets markedsandel er mindst én af følgende:
-
15 % af den samlede mængde af betalinger i euro
-
5 % af den samlede mængde af grænseoverskridende betalinger i euro
-
75 % af den samlede mængde af betalinger i euro i en medlemsstat, der har euroen som valuta
iii)
dets grænseoverskridende aktivitet (dvs. deltagere etableret i et andet land end operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem og/eller grænseoverskridende links med andre betalingssystemer) involverer fem eller flere lande og genererer mindst 33 % af den samlede mængde betalinger i euro, som behandles af det systemisk vigtige betalingssystem
iv)
det anvendes til afvikling af andre finansielle markedsinfrastrukturer.
4. Operatører af systemisk vigtige betalingssystemer sikrer, at det systemisk vigtige betalingssystem, som de driver, overholder de i artikel 3 til 21 fastsatte krav.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »betalingssystem«: en formel ordning mellem tre eller flere deltagere uden medregning af eventuelle afviklingsbanker, centrale modparter, clearingcentraler eller indirekte deltagere, med fælles regler og standardiserede ordninger for udførelsen af overførselsordrer mellem deltagerne
2) »overførselsordre«: har samme betydning som defineret i artikel 2, litra i), første led, i direktiv 98/26/EF
3) »systemisk risiko«: risikoen for at en deltager eller operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem, der ikke opfylder deres respektive forpligtelser i et systemisk vigtigt betalingssystem, vil medføre, at andre deltagere og/eller operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem ikke kan opfylde deres forpligtelser, når de forfalder med potentielle afsmittende effekter, der kan true stabiliteten af eller tilliden til det finansielle system
4) »operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem«: den retlige enhed, der er retligt ansvarlig for driften af et systemisk vigtigt betalingssystem
5) »kompetent myndighed«: den centralbank i Eurosystemet, der har det primære overvågningsansvar, og som er identificeret som sådan i henhold til artikel 1, stk. 2
6) »systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet«: systemisk vigtige betalingssystemer, der ejes og drives af en centralbank i Eurosystemet
7) »retlig risiko«: den risiko, der er opstået ved anvendelsen af lov eller forordning, som normalt medfører et tab
8) »kreditrisiko«: risikoen for at en modpart, uanset om denne er en deltager eller en anden enhed, ikke kan opfylde sine finansielle forpligtelser fuldt ud, når de forfalder eller på et hvilket som helst andet tidspunkt i fremtiden
9) »likviditetsrisiko«: risikoen for at en modpart, uanset om denne er en deltager eller en anden enhed, ikke har tilstrækkelige midler til at opfylde sine finansielle forpligtelser, når de forfalder, selv om denne måtte have tilstrækkelige midler til at kunne opfylde dem i fremtiden
10) »operationel risiko«: risikoen for at mangler i informationssystemer eller interne forretningsgange, menneskelige fejl, ledelsesfejl eller forstyrrelser, der er forårsaget af eksterne begivenheder eller tjenester, der er blevet outsourcet, vil resultere i en begrænsning, forringelse eller sammenbrud af de tjenester, som det systemisk vigtige betalingssystem leverer
11) »depotrisiko«: risikoen for at lide et tab på aktiver, der opbevares i depot i tilfælde af depotforvalterens eller underdepotforvalterens insolvens, uagtsomhed, svig, dårlige forvaltning eller mangelfulde registrering
12) »investeringsrisiko«: risikoen for tab, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller en deltager står over for, når operatøren investerer sine egne eller sine deltageres ressourcer, f.eks. sikkerhedsstillelse
13) »markedsrisiko«: risikoen for tab, både ved balanceførte og ikke-balanceførte positioner, der måtte opstå som følge af bevægelser i markedspriserne
14) »udskudt nettoafviklingssystem (deferred net settlement system, DNS)«: et system, der afvikler betalinger på nettobasis ved udgangen af en foruddefineret afviklingscyklus, f.eks. ved udgangen af eller i løbet af forretningsdagen
15) »grænseoverskridende sikkerhedsstillelse«: sikkerhedsstillelse, hvor mindst ét af de følgende elementer er fremmed set ud fra det lands perspektiv, hvori aktiverne er godkendt som sikkerhedsstillelse: a) denomineringsvalutaen, b) landet, hvori aktiverne befinder sig, eller c) landet, hvori udstederen er etableret
16) »grænseoverskridende betaling«: en betaling mellem deltagere, der er etableret i forskellige lande
17) »finansielle markedsinfrastrukturer (FMI)«: et multilateralt system, som de deltagende institutioner, herunder systemoperatøren, anvender til clearing, afvikling eller registrering af betalinger, værdipapirer, derivater eller andre finansielle transaktioner
18) »deltager«: en enhed, som er identificeret eller godkendt af et betalingssystem og, som enten direkte eller indirekte har mulighed for at sende overførselsordrer til systemet og er i stand til at modtage overførselsordrer fra det
19) »rådet«: en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems administrative råd eller tilsynsråd, eller begge, i overensstemmelse med national lovgivning
20) »ledelsen«: ledende bestyrelsesmedlemmer, dvs. de medlemmer i en enstrenget ledelsesstruktur, som deltager i den daglige ledelse af operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem, og medlemmerne af et systemisk vigtigt betalingssystems direktion i en tostrenget ledelsesstruktur
21) »relevante interessenter«: deltagere, finansielle markedsinfrastrukturer, der har en indvirkning på risikoen for et systemisk vigtigt betalingssystem, og alt efter omstændighederne andre berørte markedsaktører
22) »krediteksponering«: et beløb eller en værdi, hvor der er en risiko for, at en deltager ikke afvikler den fulde værdi, hverken når den forfalder eller på et senere tidspunkt
23) »sikkerhedsstillelse«: et aktiv eller en forpligtelse fra en tredjepart, der anvendes af en sikkerhedsstiller for at sikre en forpligtelse over for en sikkerhedstager. Sikkerhedsstillelse omfatter både indenlandsk og grænseoverskridende sikkerhedsstillelse
24) »tilvejebringer af likviditet«: en tilvejebringer af kontanter i henhold til artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 5, og artikel 8, stk. 1, 9 og 11, eller aktiver i henhold til artikel 8, stk. 4, herunder en deltager i et systemisk vigtigt betalingssystem eller en ekstern part
25) »ekstreme, men plausible markedsvilkår«: en omfattende række af historiske og hypotetiske betingelser, herunder de perioder, hvor de markeder, som de systemisk vigtige betalingssystemer leverer serviceydelser til, oplevede de største udsving
26) »planlagt afviklingsdato«: datoen, som afsenderen af overførselsordren har angivet som afviklingsdatoen i det systemisk vigtige betalingssystem
27) »generel forretningsmæssig risiko«: enhver potentiel forringelse af det systemisk vigtige betalingssystems finansielle stilling som virksomhed som følge af et fald i dens indtægter eller en stigning i udgifter, således at udgifterne overstiger indtægterne og medfører et tab, der skal modsvares af kapital
28) »genopretningsplan«: en plan udviklet af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem for at genetablere det systemisk vigtige betalingssystems smidige funktion
29) »plan for velordnet afvikling«: en plan udarbejdet af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem for den velordnede afvikling af et systemisk vigtigt betalingssystem
30) »væsentlig«: angiver, at en risiko, en afhængighed og/eller en ændring kunne påvirke en enheds evne til at udføre og levere tjenesteydelser som forventet
31) »relevante myndigheder«: myndigheder, der har en legitim interesse i at få adgang til oplysninger fra et systemisk vigtigt betalingssystem for at opfylde deres lovgivningsmæssige forpligtelser, f.eks. afviklingsmyndigheder og myndigheder, der fører tilsyn med større deltagere
32) »hovedrisiko«: risikoen for at en modpart mister den fulde værdi af en transaktion, det vil sige enten risikoen for, at sælgeren af et finansielt aktiv uigenkaldeligt leverer aktivet, men ikke modtager betaling, eller risikoen for, at køberen af et finansielt aktiv uigenkaldeligt betaler for, men ikke modtager aktivet
33) »depotbank«: en bank, der holder og sikrer tredjeparters finansielle aktiver
34) »afviklingsbank«: en bank, der er indehaver af konti med hensyn til betalinger, hvor forpligtelser, der opstår i forbindelse med et betalingssystem, opfyldes
35) »nostroagent«: en bank, der benyttes af deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem, til afvikling
36) »ensidig betaling«: en betaling, der kun involverer én overførsel af midler i én valuta
37) »tosidig betaling«: en betaling, der involverer to overførsler af midler i forskellige valutaer i et afviklingssystem, der bygger på princippet om levering mod værdi
38) »wrong way-risiko«: den risiko, der opstår i forbindelse med den eksponering, som en deltager eller udsteder er genstand for, når sikkerheden, der er stillet af den pågældende deltager eller udstedt af den pågældende udsteder, er nært forbundet med dennes egen kreditrisiko
39) »forretningsdag«: har den samme betydning som defineret i artikel 2, litra n), i direktiv 98/26/EF.
Artikel 3
Retlig soliditet
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem vurderer, hvorvidt gældende ret i alle relevante retssystemer giver en høj grad af sikkerhed for og støtter de enkelte væsentlige aspekter af aktiviteterne i dens systemisk vigtige betalingssystem.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem fastsætter regler og procedurer for systemisk vigtige betalingssystemer og indgår kontrakter, som er klare og i overensstemmelse med gældende ret i alle relevante retssystemer.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal kunne præcisere de love, regler, procedurer og aftaler, der gælder for driften af et systemisk vigtigt betalingssystem, til den kompetente myndighed, deltagerne og, hvor det er relevant, deltagernes kunder på en klar og forståelig måde.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem træffer foranstaltninger for at sikre, at dens regler, procedurer og aftaler kan håndhæves i alle relevante retssystemer, og at de handlinger, den foretager efter sådanne regler, procedurer og aftaler ikke er ugyldige, kan tilbageføres eller have opsættende virkning.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der driver forretning i mere end ét retssystem, skal identificere og begrænse de risici, der måtte opstå i forbindelse med ethvert potentielt lovvalg.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal i videst muligt omfang sikre, at dennes systemisk vigtige betalingssystem anmeldes i henhold til direktiv 98/26/EF.
Artikel 4
Ledelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have dokumenterede målsætninger, som prioriterer de systemisk vigtige betalingssystemers sikkerhed og effektivitet højt. Målsætningerne skal udtrykkeligt støtte finansiel stabilitet og andre relevante hensyn til offentlighedens interesse, navnlig åbne og effektive finansielle markeder.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have dokumenterede ledelsesordninger, der indeholder en klar og direkte ansvarsfordeling. Disse ordninger skal gøres tilgængelige for den kompetente myndighed, ejere og deltagere. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem gør forkortede versioner heraf tilgængelige for offentligheden.
3. Rådets rolle og ansvarsområder skal defineres klart. Rådets rolle og ansvar skal omfatte følgende elementer:
a)
oprettelse af klare strategiske mål for de systemisk vigtige betalingssystemer
b)
oprettelse af dokumenterede procedurer for funktionen af de systemisk vigtige betalingssystemer, herunder procedurer til identifikation, håndtering og styring af interessekonflikter mellem dets medlemmer
c)
sikring af effektiv udvælgelse, overvågning og, hvor det er hensigtsmæssigt, afsættelse af medlemmer af ledelsen, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet
d)
oprettelse af hensigtsmæssige kompensationspolitikker, der er i overensstemmelse med bedste praksis og er baseret på langsigtede resultater, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
4. Rådet reviderer både sin samlede præstation og de enkelte rådsmedlemmers præstation mindst en gang om året, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
5. Sammensætningen af rådet skal sikre integritet og, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en passende blanding af tekniske kompetencer, viden om og erfaring fra både systemisk vigtige betalingssystemer og det finansielle marked generelt, som muliggør, at rådet kan opfylde sine respektive roller og ansvar. Sammensætningen skal yderligere afhænge af den almindelige fordeling af kompetencer i henhold til national lovgivning. Med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, skal rådet omfatte menige medlemmer, hvor det er tilladt i henhold til national lovgivning.
6. Ledelsens rolle, ansvarsfordeling og rapporteringsveje skal være klart defineret. Sammensætningen skal sikre integritet og en passende blanding af tekniske kompetencer, viden om og erfaring fra både systemisk vigtige betalingssystemer og det finansielle marked generelt, og muliggøre, at ledelsen kan opfylde sit ansvar for operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems drift og risikostyring. Ledelsens ansvarsområder omfatter, efter rådets instruktioner, sikring af alle de følgende elementer:
a)
at operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems aktiviteter er i overensstemmelse med dets målsætninger, strategi og risikotolerance
b)
at intern kontrol og relaterede procedurer er hensigtsmæssigt udviklet, gennemført og overvåget for at fremme operatøren af det systemisk vigtige betalingssystems målsætninger
c)
at intern kontrol og relaterede procedurer er underlagt regelmæssig vurdering og tests foretaget af tilstrækkeligt og veluddannet personale inden for risikostyringsfunktioner og intern revision
d)
aktiv inddragelse i risikokontrolprocessen
e)
at der allokeres tilstrækkelige ressourcer til det systemisk vigtige betalingssystems risikostyringsrammer.
7. Rådet opretter og overvåger en dokumenteret risikostyringsramme, som skal:
a)
omfatte operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems risikotolerancepolitik
b)
fastsætte ansvarsfordelingen i forbindelse med beslutninger, der vedrører risici
c)
omhandle beslutningstagning i krise- og nødsituationer
d)
omhandle interne kontrolfunktioner.
Rådet skal sikre, at risikostyringen og de interne kontrolfunktioner har tilstrækkelig bemyndigelse, uafhængighed, ressourcer og adgang til rådet.
8. Rådet sikrer, at væsentlige afgørelser, der berører det systemisk vigtige betalingssystems tekniske og funktionelle indretning, regler og overordnede strategi, navnlig med henblik på valg af clearings- og afviklingsordning, driftsstruktur, omfang af produkter, der cleares eller afvikles, og anvendelsen af teknologi og procedurer, på behørig vis afspejler de legitime interesser hos det systemisk vigtige betalingssystems relevante interessenter. De relevante interessenter og offentligheden skal, hvor det er hensigtsmæssigt, høres i rimelig tid forud for sådanne afgørelser.
Artikel 5
Rammer for omfattende risikostyring
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette og vedligeholde solide risikostyringsrammer for fuldt ud at kunne identificere, måle, overvåge og styre den række af risici, der opstår hos eller bæres af et systemisk vigtigt betalingssystem. Operatøren skal revidere risikostyringsrammerne mindst en gang årligt. Rammerne for risikostyring skal:
a)
omfatte operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems risikotolerancepolitik og passende risikostyringsredskaber
b)
fastsætte ansvarsfordelingen i forbindelse med beslutninger, der vedrører risici
c)
omhandle beslutningstagning i nødsituationer vedrørende et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder udviklinger på de finansielle markeder, der måtte kunne have en negativ indvirkning på markedslikviditeten og det finansielle systems stabilitet i alle medlemsstater, der har euroen som valuta, hvor en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller en af deltagerne er etableret.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal give deltagerne og, hvor det er relevant, deres kunder incitament til at styre og begrænse de risici, som de udgør over for og bærer fra det systemisk vigtige betalingssystem. Hvad angår deltagerne, skal sådanne incitamenter omfatte en effektiv, proportional og afskrækkende bødeordning eller tabsdelingsordning eller begge.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal mindst én gang årligt revidere de væsentlige risici, som et systemisk vigtigt betalingssystem bærer fra og udgør over for andre enheder, herunder bl.a. finansielle markedsinfrastrukturer, afviklingsbanker, likviditets- og tjenesteudbydere, som følge af deres indbyrdes afhængighed. Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal udvikle risikostyringsredskaber, som er robuste, og som står i et rimeligt forhold til det identificerede risikoniveau.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal definere det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenester. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal identificere specifikke scenarier, der kan være til hinder for, at systemet kan levere de kritiske operationer og tjenester som en going concern og vurdere effektiviteten af alle de muligheder, der måtte være for retablering og, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling. Operatøren skal revidere det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenesteydelser mindst en gang årligt. På grundlag af denne vurdering skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem udarbejde en plan for retablering af det systemisk vigtige betalingssystem eller, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling. Planen for retablering og velordnet afvikling skal bl.a. indeholde et uddybende resumé af de centrale strategier for retablering og velordnet afvikling, en genbekræftelse af det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenester, og en beskrivelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nøglestrategierne. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal, hvor det er relevant, give de relevante myndigheder de oplysninger, der måtte være nødvendige for at kunne planlægge en afvikling. Planen for retablering og velordnet afvikling skal revideres mindst en gang årligt.
Artikel 6
Kreditrisiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette en robust ramme til måling, overvågning og styring af sine krediteksponeringer over for sine deltagere og krediteksponeringer blandt deltagerne, som opstår i forbindelse med det systemisk vigtige betalingssystems betalings-, clearings- og afviklingsprocesser.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere alle kilder til kreditrisici. Målingen og overvågningen af krediteksponeringer skal foretages hele dagen ved hjælp af rettidige oplysninger og passende risikostyringsredskaber.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder en operatør, der driver et udskudt nettoafviklingssystem med afviklingsgaranti, som under afviklingen af systemisk vigtige betalingssystemsoperationer udsættes for en krediteksponering over for sine deltagere, skal dække sin krediteksponering over for hver enkelt deltager ved hjælp af sikkerhedsstillelse, garantifonde, egenkapital (efter fradrag af det beløb, der er afsat til dækning af den generelle forretningsrisiko) eller andre tilsvarende finansielle midler.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder en operatør, der driver et udskudt nettoafviklingssystem uden afviklingsgaranti, men hvor deltagerne er genstand for krediteksponeringer, der opstår i forbindelse med betalings-, clearings- og afviklingsprocesser i de systemisk vigtige betalingssystemer, skal have fastsat regler eller indgået kontraktlige aftaler med disse deltagere. Reglerne eller de kontraktlige aftaler skal sikre, at deltagerne tilvejebringer tilstrækkelige ressourcer, som defineret i stk. 3, til at kunne dække de krediteksponeringer, der måtte opstå i forbindelse med det systemisk vigtige betalingssystems betalings-, clearings- og afviklingsprocesser i forhold til de to deltagere, som, sammen med deres tilknyttede selskaber, har den største aggregerede krediteksponering.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte regler og procedurer til imødegåelse af tab, der følger direkte af en eller flere deltageres misligholdelse af deres forpligtelser over for det systemisk vigtige betalingssystem. Disse regler og procedurer skal omhandle fordelingen af potentielt udækkede tab, herunder tilbagebetalingen af alle midler, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem måtte låne fra likviditetsudbydere. De skal omfatte en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems regler og procedurer for genopbyggelse af de finansielle ressourcer, som operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem måtte have anvendt i en stresssituation, til det niveau, der er fastlagt i stk. 3.
Artikel 7
Sikkerhedsstillelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem må kun acceptere følgende aktiver som sikkerhedsstillelse: a) kontanter og b) aktiver med lave kredit-, likviditets- og markedsrisici, dvs. aktiver, for hvilke operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem på grundlag af en passende intern vurdering kan godtgøre over for den kompetente myndighed, at de opfylder samtlige følgende betingelser:
i)
de er udstedt af en udsteder med lav kreditrisiko
ii)
de kan frit overdrages uden nogen retlige begrænsninger eller krav fra tredjeparter
iii)
de er denomineret i en valuta, for hvilken risikoen styres af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem
iv)
de har pålidelige prisoplysninger, som offentliggøres regelmæssigt
v)
de er ikke på anden måde genstand for en betydelig »wrong way-risiko«
vi)
de er ikke udstedt af den deltager, der stiller sikkerheden, eller en enhed, der er en del af den samme koncern som den pågældende deltager, undtagen såfremt det drejer sig om en særligt dækket obligation, og kun hvor aktiverne i sikkerhedspuljen er passende adskilt inden for en robust retlig ramme og opfylder de i nr. i) til v) fastsatte krav.
Ved udførelsen af den interne vurdering af nr. i) til vi) skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem definere, dokumentere og anvende en objektiv metodologi.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte og gennemføre politikker og procedurer til overvågning af kreditkvaliteten, markedslikviditeten og prisvolatiliteten for alle aktiver, der er accepteret som sikkerhedsstillelse. En operatør at et systemisk vigtigt betalingssystem skal regelmæssigt og mindst én gang om året overvåge, at dets værdiansættelsespolitikker og -procedurer er tilstrækkelige. En sådan gennemgang skal også udføres, hvis der opstår en væsentlig ændring, som påvirker risikoeksponeringen for det systemisk vigtige betalingssystem. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal værdiansætte sine sikkerheder til markedsværdi mindst én gang dagligt.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette stabile og konservative haircuts og skal mindst én gang om året teste disse og tage højde for stressede markedsvilkår. Haircutprocedurerne skal mindst én gang om året valideres af personale, der ikke har oprettet og anvendt haircutprocedurerne.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal træffe foranstaltninger til at undgå koncentrerede beholdninger af visse aktiver, hvor dette væsentligt vil forringe muligheden for at realisere sådanne aktiver hurtigt uden betydelige negative indvirkninger på prisen.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, som accepterer grænseoverskridende sikkerhedsstillelse, skal identificere og begrænse de risici, der er knyttet til anvendelsen heraf, og sikre, at den grænseoverskridende sikkerhedsstillelse kan anvendes rettidigt.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal anvende et effektivt og operationelt fleksibelt sikkerhedsstyringssystem.
7. Stk. 1 gælder ikke for systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 8
Likviditetsrisiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte omfattende rammer til styring af de likviditetsrisici, som deltagerne i det systemisk vigtige betalingssystem, afviklingsbanker, nostroagenter, depotbanker, likviditetsudbydere, og andre relevante enheder udgør.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette operationelle og analytiske redskaber, som gør det muligt løbende og rettidigt at identificere, måle og overvåge afviklings- og finansieringsstrømme, herunder anvendelsen af intradag-likviditet.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal holde eller sikre, at deltagerne til enhver tid holder, tilstrækkelige likvide midler i alle de valutaer, hvori det opererer, til at kunne afvikle betalingsforpligtelser samme dag i en lang række potentielle stressscenarier. Alt efter omstændighederne skal dette inkludere intradag-afvikling eller afvikling over flere dage. Stressscenarierne skal indeholde: a) en misligholdelse under ekstreme, men plausible markedsvilkår, hos den deltager, som sammen med sine tilknyttede selskaber har den største aggregerede betalingsforpligtelse og b) andre scenarier i overensstemmelse med stk. 11.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler ensidige betalinger i euro, skal holde eller sikre, at deltagerne holder, tilstrækkelige likvide midler i overensstemmelse med stk. 3 til at kunne afvikle betalingsforpligtelserne rettidigt i tilfælde af misligholdelse hos en deltager, som sammen med sine tilknyttede selskaber har den største aggregerede betalingsforpligtelse som fastsat i stk. 3, litra a), på en af de følgende måder:
a)
i kontanter med Eurosystemet eller
b)
i belånbar sikkerhed som defineret i rammerne for sikkerhedsstillelse for Eurosystemet fastlagt i retningslinje ECB/2011/14 af 20. september 2011 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (5), navnlig hvis operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem har adgang til Eurosystemets stående faciliteter.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, som afvikler ensidige betalinger i euro, skal holde eller sikre, at deltagerne holder, yderligere likvide midler i overensstemmelse med stk. 3, litra b), på de måder, der er defineret i stk. 4, eller hos en kreditværdig forretningsbank i et eller flere af de følgende instrumenter:
a)
ved aftale bekræftede kreditlinjer
b)
ved aftale bekræftede valutaswaps
c)
ved aftale bekræftede genkøbsforretninger
d)
aktiver som defineret i artikel 7, stk. 1, der holdes af en depositar
e)
investeringer, der er let tilgængelige, og som kan omsættes til kontanter med forud arrangerede finansieringsordninger, som operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem, på basis af en passende intern vurdering, kan dokumentere over for den kompetente myndighed er højst pålidelige, selv under ekstreme, men plausible markedsvilkår.
Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal, på basis af en passende intern vurdering, kunne dokumentere over for den kompetente myndighed, at forretningsbanken er kreditværdig.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler tosidige eller ensidige betalinger i andre valutaer end euroen skal holde eller sikre, at deltagere holder, likvide midler i henhold til stk. 3 på de måder, der er defineret i stk. 5.
7. Hvor operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem supplerer midlerne i stk. 3 med andre aktiver, skal disse aktiver med sandsynlighed være omsættelige eller kunne godkendes som sikkerhed (for f.eks. kreditlinjer, swaps eller genkøbsforretninger) på ad hoc-basis i forbindelse med en misligholdelse, selv hvis dette ikke kan arrangeres pålideligt forud eller garanteres under ekstreme, men plausible markedsvilkår. Hvis en deltager supplerer midlerne i stk. 3 med andre aktiver, skal operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem sikre, at disse andre aktiver opfylder de krav, der er fastlagt i første punktum. Aktiver anses for at være omsættelige eller at kunne godkendes som sikkerhedsstillelse, hvis operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem har taget højde for den relevante centralbanks regler og praksis vedrørende belånbarheden af sikkerhed.
8. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem må ikke gå ud fra, at centralbankkredit vil være tilgængelig i nødssituationer.
9. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal gennemføre en due diligence-undersøgelse for at verificere, at den enkelte udbyder af likvide midler til det systemisk vigtige betalingssystem i henhold til stk. 3, a) har tilstrækkelige og ajourførte informationer til at forstå og forvalte de likviditetsrisici, der er forbundet med tilvejebringelsen af kontanter eller aktiver, og b) har kapacitet til at tilvejebringe de krævede kontanter eller aktiver. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal mindst én gang årligt kontrollere sin overholdelse af forpligtelsen til at gennemføre due diligence-undersøgelser. Kun de enheder, der har adgang til kredit hos udstedercentralbanken kan godkendes som likviditetsudbydere. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal regelmæssigt teste sine procedurer for adgang til de likvide midler i det systemisk vigtige betalingssystem.
10. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem med adgang til centralbankkonti, betalingstjenester eller værdipapirtjenester, skal anvende disse tjenester, hvor det er hensigtsmæssigt.
11. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal ved hjælp af strenge stresstests fastslå, hvor mange kontanter og andre aktiver, der er nødvendige for at opfylde kravene i stk. 3 og 4. Operatøren skal regelmæssigt revidere dette beløb, bl.a. ved at tage hensyn til en lang række scenarier, herunder:
a)
det historiske toppunkt for prisvolatiliteten af de ovenfor nævnte aktiver
b)
skift i andre markedsfaktorer, herunder bl.a. bestemmende faktorer for prisfastsættelse og rentekurver
c)
misligholdelse hos en eller flere deltagere på den samme dag eller på forskellige på hinanden følgende dage
d)
samtidige pres fra finansierings- og aktivmarkederne
e)
et spektrum af fremadrettede stressscenarier under forskellige ekstreme, men plausible markedsvilkår.
Sådanne scenarier skal også tage højde for udformningen og driften af det systemisk vigtige betalingssystem, undersøge alle enheder, der kan udgøre væsentlige likviditetsrisici for det systemisk vigtige betalingssystem, herunder bl.a. afviklingsbanker, nostroagenter, depotbanker, likviditetsudbydere og tilknyttede finansielle markedsinfrastrukturer, og hvor det er hensigtsmæssigt dække en periode på flere dage.
12. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal dokumentere sine bevæggrunde, samt have passende ledelsesordninger, for mængden af kontanter og andre aktiver, som holdes af denne eller deltagerne. Operatøren skal fastsætte klare procedurer for rapportering til rådet af resultaterne af de foretagne stresstests. Operatøren skal på basis af disse resultater vurdere tilstrækkeligheden af og foretage tilpasninger af sin ramme for likviditetsrisikostyring.
13. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte klare regler og procedurer, der gør det muligt for det systemisk vigtige betalingssystem at effektuere afvikling samme dag og, hvor det er passende, rettidig intradag-afvikling og afvikling over flere dage af betalingsforpligtelser som følge af en eller flere deltageres misligholdelse. Disse regler og procedurer skal:
a)
imødegå uforudsete og potentielt uafdækkede likviditetsmangler
b)
tilsigte at undgå afvikling, tilbagekaldelse eller forsinkelse af afvikling samme dag af betalingsforpligtelser
c)
angive, hvordan kontanter og andre aktiver, der anvendes af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem i stresssituationer, skal genopbygges for at opfylde kravene i stk. 3 til 5.
Artikel 9
Endelig afvikling
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte regler og procedurer, der gør det muligt at foretage endelig afvikling senest ved udgangen af den planlagte afviklingsdato.
Artikel 10
Afvikling i penge
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler ensidige betalinger i euro, skal sikre, at den endelige afvikling foretages i centralbankpenge.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler tosidige betalinger eller ensidige betalinger i andre valutaer end euro, skal sikre, at den endelige afvikling foretages i centralbankpenge, hvor det er hensigtsmæssigt og muligt.
3. Anvendes der ikke centralbankpenge, skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem sikre, at afviklingen i penge foretages med et afviklingsaktiv med kun ringe eller ingen kredit- og likviditetsrisiko.
4. Hvis afviklingen foretages som kontantafvikling via forretningsbanker, skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem overvåge, forvalte og begrænse de kredit- og likviditetsrisici, der måtte opstå fra de afviklende forretningsbanker. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal navnlig fastsætte og overvåge overholdelsen af strenge kriterier for sine afviklingsbanker, der bl.a. tager højde for deres regulering og tilsyn, kreditværdighed, kapitalisering, adgang til likviditet og operationelle pålidelighed. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal også overvåge og forvalte koncentrationen af kredit- og likviditetseksponeringer over for det systemisk vigtige betalingssystems afviklende forretningsbanker.
5. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem foretager afvikling i penge i sine egne bøger, skal denne minimere og strengt kontrollere sine kredit- og likviditetsrisici.
6. Hvis der foretages kontantafvikling via forretningsbanker, skal følgende fremgå klart af operatøren af det systemisk vigtige betalingssystems retlige aftaler med enhver afviklende forretningsbank:
a)
hvornår der forventes at ske overførsel i individuelle afviklingsbankers bøger
b)
at overførslerne er endelige, når de foretages
c)
at de modtagne midler skal kunne overføres så hurtigt som muligt, senest ved dagens afslutning.
Artikel 11
Betaling mod betaling
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der anvender en betaling mod betaling-mekanisme, skal eliminere hovedrisikoen ved at sikre, at den endelige afvikling af en forpligtelse kun sker på den betingelse, at den tilknyttede forpligtelse også afvikles endeligt. Denne regel skal overholdes, uanset om afviklingen sker på brutto- eller nettobasis, og når endelig afregning sker.
Artikel 12
Regler og procedurer vedrørende deltageres misligholdelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal i det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer definere betydningen af en deltagers misligholdelse, hvilket som minimum skal omfatte det tilfælde, at en deltager ikke er i stand til at opfylde sine finansielle forpligtelser når de forfalder, som følge af bl.a. operationelle grunde, aftalebrud, eller at der er indledt insolvensbehandling af den pågældende deltager. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal skelne mellem automatisk konstatering af misligholdelse og misligholdelse, der beror på et skøn. I tilfælde af misligholdelse, der beror på et skøn, skal operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem specificere, hvilken enhed der skal udføre dette skøn. Operatøren skal revidere denne definition mindst én gang om året.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have regler og procedurer for misligholdelse, der gør det muligt for denne fortsat at opfylde sine forpligtelser i tilfælde af en deltagers misligholdelse, som omfatter genopbygning af ressourcerne efter en misligholdelse. Disse regler og procedurer skal som minimum definere følgende punkter:
a)
de foranstaltninger, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem kan træffe i tilfælde af misligholdelse
b)
hvorvidt disse foranstaltninger træffes automatisk, eller om de beror på et skøn, og hvilke midler der anvendes til udøvelse af dette skøn
c)
potentielle ændringer i en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems normale afviklingspraksis for at sikre rettidig afvikling
d)
styringen af betalinger på forskellige stadier i behandlingen
e)
foranstaltningernes sandsynlige rækkefølge
f)
de relevante parters rolle, forpligtelser og ansvar, herunder ikke-misligholdende deltagere
g)
andre mekanismer, der kan aktiveres for at begrænse virkningen af en misligholdelse.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal være forberedt på at gennemføre sine regler og procedurer for misligholdelse, herunder alle passende skønsmæssige procedurer som dens regler tillader. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal bl.a. sikre, at: a) den har driftsmæssig kapacitet, herunder tilstrækkeligt og veluddannet personale, til rettidigt at gennemføre procedurerne i stk. 2, og b) det systemiske vigtige betalingssystems regler og procedurer omfatter dokumentation, oplysninger og kommunikationsbehov, og koordinering, hvis flere end én finansiel markedsinfrastruktur eller myndighed er inddraget.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre de vigtigste aspekter af reglerne og procedurerne i stk. 2, herunder som minimum følgende:
a)
de omstændigheder, hvorunder der skal handles
b)
hvem, der udfører disse handlinger
c)
omfanget af de handlinger, der skal udføres
d)
mekanismerne til håndtering af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems forpligtelser over for ikke-misligholdende deltagere.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal teste og gennemgå det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer i stk. 2 mindst én gang årligt eller efter alle væsentlige ændringer af det systemisk vigtige betalingssystem, der har en indvirkning på disse regler og procedurer. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal inddrage det systemisk vigtige betalingssystems deltagere og de relevante interessenter i disse tests og denne gennemgang.
Artikel 13
Generel forretningsmæssig risiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette robuste styrings- og kontrolsystemer til identifikation, overvågning og styring af de generelle forretningsmæssige risici, herunder tab som følge af dårlig udførelse af forretningsstrategier, negative pengestrømme og uforholdsmæssigt store driftsudgifter.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have likvide nettoaktiver, der er finansieret ved f.eks. stamaktier, reserver, eller andre overførte overskud, således at operatøren kan fortsætte operationer og tjenester som en going concern, hvis denne skulle pådrage sig generelle forretningsmæssige tab. Mængden af disse aktiver fastsættes på baggrund af operatørens generelle forretningsmæssige risikoprofil og det nødvendige tidsforløb i forbindelse med en retablering eller velordnet afvikling af dennes kritiske operationer og tjenester, hvis sådanne handlinger træffes.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal opretholde en plan for en holdbar genopretning eller, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal holde tilstrækkelige likvide nettoaktiver, der er finansieret ved egenkapital, til gennemførelse af planen i stk. 3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal som minimum have likvide nettoaktiver, der er finansieret ved egenkapital, med en værdi svarende til mindst seks måneders løbende driftsudgifter. Disse aktiver er i tillæg til de ressourcer, der skal dække misligholdelse hos deltagere eller andre risici i henhold til artikel 6 og 8. Egenkapital, der holdes i henhold til internationale risikobaserede kapitalstandarder, kan omfattes for at undgå dobbelte kapitalkrav.
5. Aktiver, der holdes til dækning af generelle forretningsmæssige risici, skal være tilstrækkeligt likvide og af så høj likviditet, at de rettidigt kan være tilgængelige. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal være i stand til at realisere sådanne aktiver med få, om nogen, negative indvirkninger på prisen, således at operatøren kan fortsætte operationerne som en going concern, hvis denne pådrager sig generelle forretningsmæssige tab.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en holdbar plan for tilvejebringelse af yderligere kapital, hvis egenkapitalen nærmer sig eller ikke opfylder beløbet i stk. 4. Denne plan skal fremsendes til rådets godkendelse og skal opdateres mindst én gang om året.
7. Stk. 2 og stk. 4 til 6 finder ikke anvendelse på systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 14
Depot- og investeringsrisici
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem opbevarer sine egne og sine deltageres aktiver hos enheder, der bliver overvåget og reguleret (herefter »depotforvaltere«), og som har regnskabspraksisser, opbevaringsprocedurer og interne kontroller, som beskytter disse aktiver fuldt ud mod risiko for tab i tilfælde af depotforvalterens eller underdepotforvalterens insolvens, uagtsomhed, svig, dårlige forvaltning eller mangelfulde registrering.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have rettidig adgang til sine og deltagernes aktiver.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal evaluere og forstå sine eksponeringer over for sine depotbanker, samt tage højde for det fulde omfang af sine forhold med hver af disse.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en investeringsstrategi, som skal være konsistent med den overordnede risikostyringsstrategi og offentliggøres fuldt ud til deltagerne. Operatøren skal revidere investeringsstrategien mindst én gang om året.
5. Investeringer foretaget af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem i henhold til dennes investeringsstrategi skal sikres ved eller indeholde krav på skyldnere af høj kvalitet. Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal definere kriterierne for skyldnere af høj kvalitet. Investeringerne skal foretages i instrumenter med minimale kredit-, markeds- og likviditetsrisici.
6. Stk. 3 til 5 finder ikke anvendelse på systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 15
Operationel risiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte robuste rammer, der indeholder passende systemer, politikker, procedurer og kontroller til at identificere, overvåge og styre operationelle risici.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte målsætninger for tjenesteniveauer og operationel pålidelighed samt politikker udformet til at nå disse målsætninger. Operatøren skal revidere målsætningerne og politikkerne mindst én gang om året.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal sikre, at et systemisk vigtigt betalingssystem til enhver tid har en skalerbar kapacitet til at håndtere et øget betalingsvolumen som følge af stresssituationer, og at denne kan opnå sine målsætninger for tjenesteniveauet.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte omfattende politikker for fysisk sikkerhed og informationssikkerhed, der tilstrækkeligt identificerer, vurderer og styrer alle potentielle sårbare elementer og trusler. Operatøren skal revidere politikkerne mindst én gang om året.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en forretningskontinuitetsplan til imødegåelse af situationer, der udgør en væsentlig risiko for forstyrrelser i det systemisk vigtige betalingssystems operationer. Denne plan skal omfatte anvendelsen af et sekundært afviklingssted og skal udformes for at sikre, at kritiske informationsteknologisystemer kan genoptage operationer senest to timer efter de pågældende situationer er indtruffet. Planen skal udformes således, at det systemisk vigtige betalingssystem altid er i stand til at afvikle alle betalinger, der forfalder ved udgangen af den forretningsdag, hvor forstyrrelsen er indtrådt. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal teste planen og revidere den mindst én gang om året.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere kritiske deltagere, baseret navnlig på betalingsvolumen og -værdi og disses potentielle virkning på andre deltagere og på det systemisk vigtige betalingssystem som helhed, i tilfælde af at deltagerne oplever et væsentligt operationelt problem.
7. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere, overvåge og styre de risici, som kritiske deltagere, andre finansielle markedsinfrastrukturer, samt tjeneste- og serviceudbydere kan udgøre for det systemisk vigtige betalingssystems operationer.
Artikel 16
Kriterier for adgang og deltagelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte og offentliggøre ikke-diskriminerende adgangs- og deltagelseskriterier for betalingssystemet for direkte og, hvor det er relevant, indirekte deltagere, og for andre finansielle markedsinfrastrukturer. Operatøren skal revidere kriterierne mindst én gang om året.
2. Adgangs- og deltagelseskriterierne i stk. 1 skal begrundes med sikkerheden og effektiviteten af det systemisk vigtige betalingssystem og det marked, som det servicerer, og skal være skræddersyet til samt være i overensstemmelse med de specifikke risici for det systemisk vigtige betalingssystem. For at opfylde proportionalitetsprincippet skal en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem fastsætte krav, der begrænser adgangen mindst muligt. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem nægter en enhed adgang, skal denne skriftligt give en begrundelse herfor baseret på en omfattende risikoanalyse.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal løbende overvåge deltagernes opfyldelse af adgangs- og deltagelseskriterierne for det systemisk vigtige betalingssystem. Operatøren skal fastsætte og offentliggøre ikke-diskriminerende procedurer, der fremmer suspenderingen og den velordnede ophævelse af en deltagers ret til deltagelse, hvis deltageren ikke opfylder adgangs- og deltagelseskriterierne. Operatøren skal revidere kriterierne mindst én gang om året.
Artikel 17
Ordninger for trinvis deltagelse
1. Med henblik på risikostyring skal en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem sikre, at det systemisk vigtige betalingssystems regler, procedurer og kontraktlige ordninger gør det muligt at indsamle oplysninger om indirekte deltagelse for at identificere, overvåge og styre alle væsentlige risici for det systemisk vigtige betalingssystem, der opstår ved deltagelsen. Disse oplysninger skal som minimum omfatte:
a)
andelen af aktiviteter, som direkte deltagere udfører på vegne af indirekte deltagere
b)
antallet af indirekte deltagere, der afvikler gennem individuelle direkte deltagere
c)
volumen eller værdien af betalinger i det systemisk vigtige betalingssystem, der hidrører fra den enkelte indirekte deltager
d)
volumen eller værdien af betalinger under litra c) i forhold til volumen og værdier for den direkte deltager, igennem hvilke den indirekte deltager har adgang til det systemisk vigtige betalingssystem.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere den væsentlige indbyrdes afhængighed mellem direkte og indirekte deltagere, der måtte kunne påvirke det systemisk vigtige betalingssystem.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere de indirekte deltagere, der udgør en væsentlig risiko for det systemisk vigtige betalingssystem og de direkte deltagere, igennem hvilke de har adgang til det systemisk vigtige betalingssystem, med henblik på at styre disse risici.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal revidere risiciene, der opstår fra ordninger for trinvis deltagelse, mindst én gang om året. Operatøren skal foretage risikobegrænsende handlinger, hvis det er nødvendigt, for at sikre at risiciene styres ordentligt.
Artikel 18
Effektivitet og virkning
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have en proces til identifikation og dækning af markedsbehovet for de markeder, som det systemisk vigtige betalingssystem servicerer, navnlig vedrørende:
a)
valg af clearings- og afviklingsordning
b)
driftsstruktur
c)
omfanget af produkter, der cleares og afvikles
d)
valg af teknologi og procedurer.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have klart definerede mål og målsætninger, som kan måles og er realistiske, f.eks. med hensyn til mindstemålet for tjenesteydelser, forventninger til risikostyring og forretningsprioriteter.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have oprettet mekanismer for en regelmæssig revidering, mindst én gang om året, af kravene i stk. 1 og 2.
Artikel 19
Procedurer og standarder for kommunikation
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal anvende eller tilgodese relevante internationalt godkendte procedurer og standarder for kommunikation for at fremme den effektive betaling, clearing, afvikling og registrering.
Artikel 20
Offentliggørelse af regler, nøgleprocedurer og markedsdata
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal vedtage klare og omfattende regler og procedurer, der offentliggøres fuldt ud til deltagerne. Relevante regler og nøgleprocedurer skal også offentliggøres.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre klare beskrivelser for systemets design og operationer, samt operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems og deltagernes rettigheder og forpligtelser, således at deltagerne kan vurdere de risici, de vil kunne påtage sig ved at deltage i det systemisk vigtige betalingssystem.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal stå for den nødvendige og passende dokumentation og uddannelse for at fremme deltagernes forståelse af det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer, samt de risici, de står over for ved at deltage i det systemisk vigtige betalingssystem.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre det systemisk vigtige betalingssystems gebyrer for de individuelle tjenester, som tilbydes, samt dennes rabatpolitikker. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal tilvejebringe klare beskrivelser af de prisfastsatte tjenester til brug i sammenligningsøjemed.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal udfærdige og offentliggøre svar vedrørende CPSS-ISOCO's rammer for offentliggørelse for finansielle markedsinfrastrukturer (Disclosure framework for financial market infrastructures). Operatøren skal opdatere sine svar ved væsentlige system- eller miljøændringer, og mindst hvert andet år. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal også som minimum offentliggøre grundlæggende data om transaktionsvolumen og -værdier.
Artikel 21
Offentliggørelse til den kompetente myndighed
Den kompetente myndighed skal have ret til fra en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem at indhente alle oplysninger og dokumenter, der er nødvendige for at vurdere opfyldelsen af kravene i henhold til denne forordning. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal indberette den pågældende specifikke information til den kompetente myndighed.
Artikel 22
Korrigerende foranstaltninger
1. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem ikke har overholdt denne forordning, skal den kompetente myndighed:
a)
underrette operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem om den manglende opfyldelses art, og
b)
give operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem mulighed for at blive hørt og afgive forklaring.
2. På baggrund af den information, som operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem tilvejebringer, kan den kompetente myndighed instruere operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem i at gennemføre specifikke korrigerende foranstaltninger for at udbedre den manglende opfyldelse og/eller for at undgå en gentagelse deraf.
3. Den kompetente myndighed kan pålægge de korrigerende foranstaltninger med det samme, hvis den med en begrundet udtalelse identificerer, at den manglende opfyldelse er alvorlig nok til at øjeblikkelig handling er påkrævet.
4. Den kompetente myndighed skal straks underrette ECB om enhver korrigerende foranstaltning, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem er blevet pålagt.
5. Korrigerende foranstaltninger kan pålægges uafhængigt af eller parallelt med sanktioner, der pålægges i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (6).
Artikel 23
Sanktioner
Ved krænkelser af denne forordning pålægger ECB sanktioner i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2532/98 og Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 2157/1999 af 23. september 1999 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (ECB/1999/4) (7). ECB offentliggør en bekendtgørelse om metoden til beregning af størrelsen af sanktionerne.
Artikel 24
Gennemgang
Styrelsesrådet gennemgår forordningens generelle anvendelse senest to år efter datoen for dens ikrafttrædelse og derefter hvert andet år og vurderer, hvorvidt den bør ændres.
Artikel 25
Endelige bestemmelser
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter dagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Operatører af systemisk vigtige betalingssystemer har ét år fra den dato, hvorpå de er blevet underrettet om Styrelsesrådets afgørelse i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, til at opfylde kravene i denne forordning.
3. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 3. juli 2014.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 795/2014/EU RENDELETE
(2014. július 3.)
a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerekre vonatkozó felvigyázási követelményekről
(EKB/2014/28)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. és 22. cikkeire, valamint a 34.1. cikke első francia bekezdésére,
mivel:
(1)
A Szerződés 127. cikke (2) bekezdésének negyedik francia bekezdése, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 3.1. cikkének negyedik francia bekezdése felhatalmazza az eurorendszert a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítására.
(2)
Az eurorendszer a fizetési rendszerek zavartalan működését többek között a felvigyázás ellátása által mozdítja elő.
(3)
Az eurorendszer 2001 januárjában fogadta el a Nemzetközi Fizetések Bankjának („BIS”) fizetési és elszámolási rendszerekkel foglalkozó bizottsága („CPSS”) által kifejlesztett, a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerekre vonatkozó alapelveket, a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerekre („SIPS”) vonatkozó minimumkövetelményként (1).
(4)
2012 áprilisában a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerek működésére vonatkozó alapelveket felváltották a CPSS és az Értékpapír Felügyeletek Nemzetközi Szervezete („IOSCO”) Technikai Bizottságának a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó alapelvei (a továbbiakban: a CPSS-IOSCO alapelvek) (2), amelyek többek között a SIPS-re vonatkozó, már létező nemzetközi felvigyázási alapelveket harmonizálja és erősíti meg.
(5)
A CPSS-IOSCO alapelvek értelmében a SIPS-eknek egyértelműen meghatározott és nyilvánossága hozott követelmények alapján hatékony felvigyázás alá kell tartozniuk, tekintettel azoknak a rendszerszintű kockázat kiváltására vonatkozó képességükre azon esetekben, ha a védettségük elégtelen azon kockázatokkal szemben, amelyeknek ki vannak téve. Ezen túlmenően az illetékes hatóságoknak a vonatkozó feladataik ellátásához szükséges jogkörökkel és forrásokkal kell rendelkezniük, ideértve a korrekciós intézkedések megtételét is. A CPSS-IOSCO ezeknek az alapelveknek a nemzeti jogi és szabályozói keretrendszerek által megengedett lehető legnagyobb mértékben történő végrehajtását javasolja.
(6)
Erre tekintettel, valamint a SIPS-ek hatékonyságának és megbízhatóságának biztosítása érdekében az Európai Központi Bank („EKB”) a CPSS-IOSCO alapelvek rendeleti úton történő végrehajtásáról döntött. Az egyéb országok hatóságaival szemben ugyancsak elvárás, hogy a saját jogi és szabályozói keretrendszerükben az ilyen keretrendszer által megengedett lehető legnagyobb mértékben szintén bevezessék és alkalmazzák a CPSS-IOSCO alapelveket.
(7)
Ez a rendelet lefedi a SIPS-eket, ideértve mind a nagy értékű fizetési rendszereket, mind pedig a rendszerszempontból jelentős kisértékű fizetési rendszereket. Ez a rendelet mind a központi bankok és a magánkezelők által működtetett fizetési rendszerekre is vonatkozik. A CPSS-IOSCO alapelvek elismerik, hogy létezhetnek olyan kivételes esetek, amikor azokat eltérően kell alkalmazni a központi bankok által működtetett fizetési rendszerek vonatkozásában, a vonatkozó jogszabályokban, szabályzatokban vagy politikákban meghatározott követelményekre tekintettel. Az eurorendszer a Szerződésben és a KBER Alapokmányában meghatározott olyan közérdekű célkitűzésekkel, felelősségi körökkel és intézményi felépítéssel rendelkezik, amelyek alapján az eurorendszerbeli SIPS-ek mentesíthetők az ezen rendeletben foglalt egyes követelmények alól. Erre tekintettel az eurorendszerbeli SIPS-eket mentesíteni kell egyes követelmények alól az irányításra, a felszámolási tervekre, a tőkeeszközökre és a likvid eszközökre vonatkozó követelmények vonatkozásában, amelyek ugyanazokat a területeket fedik le, mint azok a követelmények, amelyeket a Kormányzótanács formálisan elfogadott. Ezen kivételek a rendelet számos rendelkezésében meghatározásra kerültek.
(8)
A transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) szóló, 2012. december 5-i EKB/2012/27 iránymutatás (3) alapján a TARGET2 decentralizált formában köti össze fizetési rendszerek sokaságát. A TARGET2 tagrendszerei a lehető legnagyobb mértékben - nemzeti jogi akadályok esetén bizonyos eltérésekkel - harmonizálásra kerültek. A TARGET2-t az Egységes Közös Platformnak („SSP”) nevezett, egységes műszaki platform is jellemzi. A Kormányzótanács rendelkezik a TARGET2-vel kapcsolatos végső hatáskörrel, és biztosítja annak közérdekű feladatát: ez az irányítási rendszer tükröződik a TARGET2 felvigyázásában.
(9)
Egy SIPS hatékonysága és megbízhatósága megköveteli az azoknak az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak és egyértelmű szabályoknak, eljárásoknak valamint szerződéseknek való megfelelést, amelyek alapján az működik. A jogszabályoknak történő megfelelés mindazon országok jogrendjére utal, amelyben a SIPS üzemeltetője vagy annak résztvevői működnek.
(10)
Egy SIPS hatékonysága és megbízhatósága függ továbbá az irányítási rendszere egyértelműségétől és megfelelőségétől, amelyet egyértelműen dokumentálni kell.
(11)
A jogi, hitel, likviditási, működési, üzleti, letétkezelési, befektetési és egyéb kockázatok átfogó kezelésére szolgáló megbízható és fejlődőképes keretrendszer elengedhetetlen a SIPS működtetőjénél felmerülő vagy az általa viselt valamennyi kockázati kör azonosítására, mérésére, figyelemmel kísérésére és kezelésére. Mindez a SIPS üzemeltetőjének fedezeti keretrendszere, a résztvevők nemteljesítésének kezelésére előírt szabályok és eljárások, valamint az üzletmenet-folytonossági tervek megbízhatósága és ellenálló képessége vonatkozásában is igaz.
(12)
A rendszerszintű kockázatok csökkentése többek között megköveteli az elszámolások véglegességét. Az Unió elfogadta a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4). A 98/26/EK irányelv előírja, hogy az annak értelmében kijelölt rendszerek szabályai határozzák meg a belépés időpontját (amelyet követően az átutalási megbízások jogilag kikényszeríthetővé, és még a résztvevő elleni felszámolási eljárás esetén is kötelezővé válnak a harmadik felek számára), valamint az átutalási megbízások visszavonhatatlansága időpontját. A napközbeni, illetve a valós idejű kiegyenlítésekre szintén adható megbízás, amennyiben azok összeegyeztethetőek a SIPS általános üzleti modelljével és azok szükségesek ahhoz, hogy a SIPS üzemeltetője illetve a résztvevők kezelni tudják a vonatkozó hitel- és likviditási kockázataikat.
(13)
A SIPS-ben való részvételre vonatkozó objektív, kockázaton-alapuló és nyilvánosságra hozott követelmények, amelyek (elfogadható kockázatkezelési előírások függvényében) a SIPS-hez való egyenlő és nyilvános hozzáférést tesznek lehetővé, a SIPS, valamint az általa kiszolgált piac biztonságát és hatékonyságát segítik elő, miközben nem korlátozzák aránytalan mértékben a szolgáltatásnyújtás szabadságát.
(14)
E rendelet azon rendelkezése, amely a SIPS üzemeltetője számára az adatok gyűjtését, feldolgozását valamint azok továbbítását írja elő, nem érinti a résztvevők illetve az ügyfelek adatainak védelmére vonatkozó szabályokat.
(15)
Egy átfogóan hatékony és hatásos SIPS, amely világosan meghatározott, mérhető és megvalósítható célokkal és célkitűzésekkel rendelkezik, a leginkább alkalmas a SIPS résztvevői és az általa kiszolgált piacok igényeinek való megfelelésre.
(16)
Az EKB a lehetségesnek és megfelelőnek tartott mértékig igénybe veszi a nemzeti központi bankok segítségét a KBER feladatkörébe tartozó műveletek végrehajtása során.
(17)
Az ebben a rendeletben meghatározott követelmények arányban állnak a SIPS meghatározott kockázataival és kitettségeivel.
(18)
Az illetékes hatóságok azon jogköre, amely alapján az ennek a rendeletnek történő meg nem felelés orvoslása, illetve megismétlődésének elkerülése érdekében korrekciós intézkedések végrehajtását kérhessék, valamint az EKB azon jogköre, hogy az ebben a rendeletben foglaltak megsértése esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szabhasson ki, elengedhetetlen a CPSS-IOSCO alapelveknek a Szerződés és a KBER Alapokmánya alapján megengedett lehető legnagyobb mértékben történő végrehajtása során.
(19)
Az ebben a rendeletben foglalt felvigyázási követelményeknek történő megfelelést egy átmeneti időszakhoz szükséges kötni, amely lehetővé teszi a SIPS üzemeltetői számára a követelmények megismerését és azok alkalmazását.
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
Tárgykör és hatály
(1) Ez a rendelet határozza meg a SIPS felvigyázására vonatkozó követelményeket.
(2) A kormányzótanács fogadja el az ezen rendelet hatálya alá tartozó fizetési rendszerek, azok üzemeltetői és a hatáskörrel rendelkező hatóságok azonosítására vonatkozó határozatot. Ez a lista az EKB honlapján kerül fenntartásra, és az valamennyi változást követően aktualizálásra kerül.
(3) Egy fizetési rendszer SIPS-ként kerül azonosításra, amennyiben: a) az a 98/26/EK irányelv alapján megfelel valamely azon tagállam, amely pénzneme az euro által rendszerként, vagy annak az euroövezetben letelepedett üzemeltetőjeként történő kijelölésre, beleértve az olyan fióktelep formájában történő letelepedést, amelyen keresztül a rendszer működtetésre kerül; és b) az alábbiak közül legalább kettő naptári évenként bekövetkezik:
i.
az euróban denominált, feldolgozott fizetések teljes napi átlagértéke meghaladja a 10 milliárd eurót;
ii.
annak piaci részesedése legalább az alábbiak egyike:
-
az euróban denominált fizetések teljes mennyiségének 15 %-a;
-
az euróban denominált, határon átnyúló fizetések teljes mennyiségének 5 %-a;
-
az euróban denominált fizetések teljes mennyiségének 75 %-a azon tagállam szintjén, amelynek pénzneme az euro;
iii.
annak határon átnyúló tevékenysége (azaz a SIPS üzemeltetőjének országától eltérő országban letelepedett résztvevők, és/vagy az egyéb fizetési rendszerekhez fűződő határon átnyúló kapcsolatok) öt vagy annál több országot érint, és a SIPS által feldolgozott, euróban denominált teljes fizetéseknek legalább a 33 %-át keletkezteti;
iv.
az egyéb FMI-k kiegyenlítéséhez használják.
(4) A SIPS üzemeltetőinek biztosítaniuk kell az általuk üzemeltetett SIPS-nek a 3-21. cikkekben foglalt kötelezettségeknek történő megfelelését.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
„fizetési rendszer” három vagy több résztvevő fél - figyelmen kívül hagyva az esetleges kiegyenlítő bankot, központi szerződő felet, elszámolóházat vagy közvetett résztvevőt - között létrejött formális megállapodás, a résztvevő felek egymás közötti átutalási megbízásainak végrehajtására vonatkozó közös szabályokkal és egységes eljárási renddel;
2.
„átutalási megbízás” fogalommeghatározása megegyezik a 98/26/EK irányelv 2. cikke i. pontjának első francia bekezdésében meghatározottakkal;
3.
„rendszerszintű kockázat” a résztvevő, illetve a SIPS üzemeltetőjének azon kockázata, hogy a SIPS-el kapcsolatos kötelezettségeiknek való meg nem felelés azzal fog járni, hogy a többi résztvevő és/vagy a SIPS üzemeltetője határidőben nem fog tudni eleget tenni a kötelezettségeinek, amely olyan tovagyűrűző hatásokkal járhat együtt, amely a pénzügyi rendszerbe vetett bizalmat vagy annak stabilitását veszélyeztetheti;
4.
„SIPS üzemeltető” a SIPS üzemeltetéséért jogilag felelős jogi személy;
5.
„hatáskörrel rendelkező hatóság” azon eurorendszerbeli központi bank, amely az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint elsődleges felvigyázási felelősséggel rendelkezik;
6.
„eurorendszerbeli SIPS” olyan SIPS, amelyet egy eurorendszerbeli központi bank tulajdonol és működtet;
7.
„jogi kockázat” valamely jogszabály vagy szabályzat alkalmazásából eredő, legtöbbször veszteséget eredményező kockázat;
8.
„hitelkockázat” annak a kockázata, hogy valamely szerződő fél - legyen az akár a résztvevő vagy valamely egyéb jogalany - nem lesz képes határidőben, vagy a jövőben bármikor teljes egészében eleget tenni a pénzügyi kötelezettségeinek;
9.
„likviditási kockázat” annak a kockázata, hogy valamely szerződő fél - legyen az akár a résztvevő vagy valamely egyéb jogalany - nem rendelkezik kellő fedezettel a pénzügyi kötelezettségeinek esedékességkor történő megfeleléshez, habár elégséges fedezettel rendelkezhet az azoknak a jövőben való megfeleléshez;
10.
„működési kockázat” az a kockázat, amelyet a külső eseményekből vagy a kiszervezett szolgáltatásokból eredő, a számítástechnikai rendszerekben vagy belső folyamatokban való elégtelenségek, emberi tévedés, vezetői tévedések vagy hiányosságok a SIPS által nyújtott szolgáltatások csökkenését, színvonalának romlását vagy meghiúsulását eredményezik;
11.
„letétkezelési kockázat” a letétkezelésben tartott eszközökben egy letétkezelő, illetve egy alletétkezelő fizetésképtelensége, hanyagsága, csalása, elégtelen adminisztrációja illetve nem megfelelő nyilvántartása miatt elszenvedett veszteség kockázata;
12.
„befektetési kockázat” a SIPS üzemeltetője illetve annak résztvevője által elszenvedett veszteség kockázata abban az esetben, amikor a SIPS üzemeltetője a saját, vagy a résztvevői forrásait fekteti be, például fedezetként;
13.
„piaci kockázat” azon veszteségek kockázata - akár a mérlegben szereplő, akár a mérlegen kívüli eszközök pozíciói esetén - amely a piaci árak változásaiból ered;
14.
„nettó késleltetett kiegyenlítési rendszer” („DNS”) olyan rendszer, amely egy előre meghatározott kiegyenlítési ciklus végén nettó alapon számol el, például az üzleti nap végén vagy aközben;
15.
„határon átnyúló fedezet” olyan fedezet, amely vonatkozásában - annak az országnak a szemszögéből, amelyben az eszközt fedezetként fogadják el - legalább az alábbiak egyike külföldinek számít: a) a devizanem; b) az az ország, amelyben az eszközök fellelhetők; vagy c) az ország, amelyben a kibocsátó letelepedett;
16.
„határon átnyúló fizetés” a különönöző országokban letelepedett résztvevők közötti fizetések;
17.
„pénzpiaci infrastruktúra” („FMI”) a résztvevő intézmények - ideértve a rendszerüzemeltetőt is - közti olyan többoldalú rendszer, amely a fizetések, értékpapírok, származtatott pénzügyi eszközök és egyéb pénzügyi tranzakciók kiegyenlítését, elszámolását vagy nyilvántartását végzi;
18.
„résztvevő” az olyan jogalany, amelyet egy fizetési rendszer azonosított vagy elismert, és amely számára akár közvetlen vagy közvetve megengedett fizetési megbízásoknak ebbe a rendszerbe történő küldése, és amely ettől a rendszertől fizetési megbízások fogadására képes;
19.
„a vezető testület” az SIPS üzemeltetőjének igazgatási vagy felügyeleti testülete, illetve mindkettő, a nemzeti joggal összhangban;
20.
„a vezetőség” azok az ügyvezető igazgatók, azaz egy egyszintű vezetőség tagjai, akik a SIPS üzemeltetője napi vezetésében részt vesznek, továbbá kétszintű vezetőség esetén a SIPS üzemeltetője vezető testületének tagjai;
21.
„érdekelt felek” résztvevők, olyan FMI-k, amelyek a SIPS kockázataira hatással vannak, és eseti alapon az egyéb érdekelt piaci szereplők;
22.
„hitel kitettség” azon kockáztatott összeg vagy érték, amelyet egy résztvevő nem fog elszámolni annak tejes értékében, akár esedékességkor, akár pedig bármikor azt követően;
23.
„fedezet” olyan eszköz vagy harmadik fél általi elköteleződés, amelyet a fedezetet nyújtója használ a fedezet kérővel szembeni kötelezettség biztosítására. A fedezet magában foglalja mind a honos, mind pedig a határon átnyúló fedezeteket is;
24.
„likviditás-szolgáltató” az 5. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (5) bekezdésében, a 8. cikk (1), (9) és (11) bekezdéseiben foglalt készpénzszolgáltató, illetve a 8. cikk (4) bekezdésében foglalt eszközszolgáltató, ideértve a SIPS résztvevőt vagy külső felet;
25.
„rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek” a valós és elméleti feltételek átfogó listája, beleértve a SIPS által ellátott piac által valaha tapasztalt legváltozékonyabb időszakokat;
26.
„tervezett kiegyenlítési nap”: az a nap, amelyet az átutalási megbízás feladója a SIPS-ben a kiegyenlítés napjaként megjelölt;
27.
„általános üzleti kockázat” a SIPS, mint üzleti kockázat pénzügyi helyzetének bármely módon való lehetséges kedvezőtlen alakulása, amely a bevételei oly mértékű csökkenésének, illetve a kiadásai oly mértékű megnövekedésének a következménye, amely eredményeképp az kiadások meghaladják a bevételeket, és amely olyan veszteségekhez vezet, amelyet a tőkéből kell leírni;
28.
„helyreállítási terv” a SIPS üzemeltetője által kifejlesztett olyan terv, amely a SIPS zavartalan működésének helyreállítására szolgál;
29.
„rendezett felszámolási terv” olyan, a SIPS üzemeltetője által kialakított terv, amely lehetővé teszi a SIPS rendezett bezárását;
30.
„anyagi” olyan kockázatot, függőséget és/vagy változást testesít meg, amely hatással lehet egy jogalany szolgáltatásainak az elvárt módon való ellátására vagy nyújtására;
31.
„érintett hatóságok” olyan hatóságok, amelyeknek az alapfeladataik ellátása érdekében jogos érdeke fűződik a SIPS-től származó információkhoz való hozzáférésre, pl. a jelentősebb résztvevők szanálási hatóságai és felügyeletei;
32.
„elsődleges kockázat” annak a kockázata, hogy a szerződő fél el fogja veszíteni a tranzakcióban foglalt teljes összeget, így például annak a kockázata, hogy egy pénzügyi eszköz eladója visszavonhatatlanul leszállítja az eszközt, de nem kapja meg annak ellenértékét, illetve annak a kockázata, hogy a pénzügyi eszköz vevője visszavonhatatlan fizetést teljesít, de nem kapja meg az eszközt;
33.
„letétkezelő bank” a harmadik felek pénzügyi eszközeit kezelő vagy őrző bank;
34.
„kiegyenlítő bank” a fizetésekhez kapcsolódó számlákat vezető bank, amelynél a fizetési rendszerből eredő kötelezettségek teljesítése megtörténik;
35.
„nostro ügynök” az a bank, amelyet a SIPS résztvevői a kiegyenlítés érdekében használnak;
36.
„egyoldalú fizetés” az egyetlen pénzátutalást egy pénznemben megtestesítő fizetés;
37.
„kétoldalú fizetés” két, eltérő pénznemű pénzátutalás, fizetés ellenértékért cserébe (exchange-for-value) kiegyenlítési rendszerben;
38.
„rosszirányú kockázat” (wrong-way risk) az a kockázat, amely a résztvevővel vagy a kibocsátóval szembeni azon kitettségből ered, amikor az adott résztvevő által rendelkezésre bocsátott, illetve a kibocsátó által kibocsátott fedezet annak hitelkockázatával nagy mértékben összefügg;
39.
„üzleti nap” a 98/26/EK irányelv 2. cikkének n) pontjában meghatározott jelentéssel bír;
3. cikk
Jogi megalapozottság
(1) A SIPS üzemeltetőnek fel kell mérnie azt, hogy az érintett jogrendszerek alkalmazandó joga magas fokú biztonságot nyújt-e, valamint támogatja-e a SIPS-je tevékenységeinek valamennyi anyagi oldalát.
(2) A SIPS üzemeltetőjének meg kell meghatároznia a SIPS szabályait valamint eljárásait, és szerződéseket kell kötnie, amelyeknek egyértelműnek kell lennie, és valamennyi érintett jogrendszerben összhangban kell állniuk az alkalmazandó joggal.
(3) A SIPS üzemeletetőjének képesnek kell lennie a SIPS működésével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóság, a résztvevők, és ahol irányadó, a résztvevők ügyfelei számára az alkalmazandó jognak, szabályoknak, eljárásoknak és szerződéseknek az egyértelmű és érthető módon történő megállapítására.
(4) A SIPS üzemeltetőjének intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy a szabályai, eljárásai és szerződései valamennyi érintett jogrendszerben érvényesíthetők, és hogy az általa az ilyen szabályok, eljárások és szerződések alapján tett intézkedések nem érvényteleníthetők, nem vonhatók vissza és nem függeszthetők fel.
(5) A több mint egy jogrendszerben üzleti tevékenységet végző SIPS üzemeltetőnek azonosítania és kezelnie kell a jogi kollízióból eredő lehetséges kockázatokat.
(6) A SIPS üzemeltetője minden tőle telhetőt megtesz a SIPS-nek a 98/26/EK rendelet alapján történő kijelölésének biztosítása érdekében.
4. cikk
Irányítás
(1) A SIPS üzemeltetőjének olyan dokumentált célkitűzésekkel kell rendelkeznie, amelyek a SIPS biztonságának és hatékonyságának kiemelt kenetőséget tulajdonítanak. A célkitűzéseknek kifejezetten támogatniuk kell a pénzügyi stabilitást és az egyéb fontos közérdekű megfontolásokat, különösképpen a nyitott és hatékony pénzpiacokat.
(2) A SIPS üzemeltetőjének olyan dokumentált irányítási rendszerrel kell rendelkeznie, amely egyértelmű és közvetlen felelősségi és elszámoltathatósági rendet tesznek lehetővé. Az ilyen rendelkezéseket a hatáskörrel rendelkező hatóság, a tulajdonosok és a résztvevők rendelkezésére kell bocsátani. A SIPS üzemeltetőjének azokból a nyilvánosság számára egyszerűsített változatokat kell hozzáférhetővé tennie.
(3) A vezető testület feladat- és felelősségi köreit egyértelműen meg kell határozni. A vezető testület feladat- és felelősségi köreinek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a)
egyértelmű stratégiai célkitűzések meghatározása a SIPS számára;
b)
a SIPS működéséhez szükséges dokumentált eljárások kialakítása, ideértve a testület tagjai körében felmerült összeférhetetlenség azonosítására, orvoslására és kezelésére vonatkozó szabályokat is;
c)
az eurorendszerbeli SIPS-ek kivételével a vezetőség hatékony kiválasztásának, figyelemmel kísérésének, és amennyiben az alkalmazandó, eltávolításának biztosítása;
d)
az eurorendszerbeli SIPS-ek kivételével a megfelelő jóvátételi politikák kialakítása, összhangban a hosszú távú eredményeken alapuló bevett gyakorlattal.
(4) Az eurorendszerbeli SIPS-ek kivételével a vezető testület legalább évente felülvizsgálja mind a testületi tevékenységét, mind pedig az egyes tagjainak a teljesítményét.
(5) A vezető testület összetételének biztosítania kell az egységességet, továbbá az eurorendszerbeli SIPS kivételével a technikai tudás valamint a SIPS-el és általánosságban a pénzügyi piaccal kapcsolatos ismeretek és gyakorlat megfelelő keverékét annak érdekében, hogy a vezető testület eleget tudjon tenni a feladatainak és felelősségi köreinek. Az összetétel függ továbbá a hatásköröknek a nemzeti jogon alapuló általános felosztásán. Az eurorendszerbeli SIPS-ek kivételével, amennyiben azt a nemzeti jog megengedi, a vezető testület nem vezető beosztású testületi tagokat is magába foglal.
(6) A vezetőség szerepét, felelősségét és beszámolási rendjét egyértelműen meg kell határozni. Az összetételnek biztosítania kell az egységességet, továbbá a technikai tudás valamint a SIPS-el és általánosságban a pénzügyi piaccal kapcsolatos ismeretek és gyakorlat megfelelő keverékét, lehetővé téve a vezetőség számára a SIPS üzemeltetőjének működtetésével és kockázatkezelésével kapcsolatos felelősségi körök ellátását. A vezetőség felelősségi körének a vezető testület irányítása alatt valamennyi alábbi körülményekre ki kell terjednie:
a)
annak biztosítása, hogy a SIPS üzemeltetőjének tevékenysége összhangban áll a célkitűzéseivel, stratégiájával és kockázattűrő-képességével;
b)
annak biztosítása, hogy a szervezeten belüli ellenőrzés és az ahhoz kapcsolódó eljárások megfelelően kialakításra, végrehajtásra és felvigyázásra kerülnek a SIPS üzemeltetője célkitűzéseinek előmozdítása érdekében;
c)
annak biztosítása, hogy a szervezeten belüli ellenőrzés, és az ahhoz kapcsolódó eljárások rendszeresen felülvizsgálatra és tesztelésre kerülnek megfelelően képzett és elégséges létszámú kockázatkezelési és belső ellenőrzési részlegek által;
d)
a kockázatellenőrzési folyamatokban való aktív részvétel biztosítása;
e)
annak biztosítása, hogy a SIPS kockázatkezelési keretrendszere számára megfelelő erőforrások állnak rendelkezésre.
(7) A vezető testület dokumentált kockázatkezelési keretrendszert hoz létre és felvigyázza azt, amely:
a)
tartalmazza a SIPS üzemeltetőjének kockázattűrő-képességi politikáját;
b)
a kockázati döntésekhez felelősséget és elszámoltathatóságot rendel;
c)
rendelkezik a krízis- és vészhelyzetekben való döntéshozatalról;
d)
rendelkezik a szervezeten belüli ellenőrzési feladatkörökről.
A vezető testületnek biztosítani kell, hogy a szervezeten belüli kockázatkezelési és ellenőrzési részlegek megfelelő tekintéllyel, függetlenséggel, forrásokkal és a vezető testülethez való hozzáféréssel rendelkeznek.
(8) A vezető testületnek biztosítania kell azt, hogy a SIPS technikai és funkcionális felépítését, szabályait és átfogó stratégiáját érintő főbb döntések, különösképpen az elszámolási és kiegyenlítési rendszerekre, a működési struktúrára, az elszámolt illetve kiegyenlített termékek körére, valamint az egyes technikák és eljárások alkalmazására vonatkozó döntések megfelelően tükrözik a SIPS érdekelt feleinek jogos érdekeit. Az érdekelt felekkel, és amennyiben az alkalmazandó, a nyilvánossággal ésszerűen kellő időben konzultálni kell az ilyen döntésekről.
5. cikk
Átfogó kockázatkezelési rendszer
(1) A SIPS üzemeltetője a SIPS-ben keletkezett, illetve az általa viselt kockázatok körének átfogó azonosítása, mérése, figyelemmel kísérése és kezelése érdekében megalapozott kockázatkezelési rendszert hoz létre és tart fenn. A SIPS üzemeltetőjének legalább évente felül kell vizsgálnia a kockázatkezelési rendszert. A kockázatkezelési rendszernek:
a)
tartalmaznia kell a SIPS üzemeltetőjének kockázattűrő-képességi politikáját, valamint a megfelelő kockázatkezelési eszközöket;
b)
a kockázati döntésekhez felelősséget és elszámoltathatóságot kell rendelnie;
c)
a SIPS-hez kapcsolódó vészhelyzetekben rendelkeznie kell a döntéshozatalról, ideértve a pénzügyi piacokon bekövetkezett azon fejleményeket, amelyek kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak a piac likviditására bármely tagállamban amelynek pénzneme az euro, amelyben a SIPS vagy annak egyik résztvevője letelepedett.
(2) A SIPS üzemeltetőjének ösztöntőket kell a résztvevők, és ahol alkalmazandó, az ügyfeleik rendelkezésére bocsátania azon kockázat kezelése és korlátozása érdekében, amelyet azok a SIPS számára jelentenek, illetve amelyet azok a SIPS-től elszenvednek. A résztvevők tekintetében az ilyen ösztönzőknek tartalmaznia kell egy hatékony, arányos és visszatartó erejű pénzügyi szankció-rendszert vagy veszteség-megosztási megállapodásokat, illetve mindkettőt.
(3) A SIPS üzemeltetőjének legalább évente át kell tekintenie azt az anyagi kockázatot, amelyet a kölcsönös függőségek eredményeképpen a SIPS más jogalanyoktól elszenved, illetve amelyet számukra jelent, ilyen jogalanyok többek között az FMI-k, a kiegyenlítő bankok és a likviditás-szolgáltatók. A SIPS üzemeltetőjének a kockázat azonosított szintjének megfelelő, erőteljes és arányos kockázatkezelési eszközöket kell ki fejlesztenie.
(4) A SIPS üzemeltetőjének meg kell határoznia a SIPS kritikus műveleteit és szolgáltatásait. A SIPS üzemeltetőjének azonosítania kell azokat az eseteket, amelyek működő vállalkozásként megakadályozhatják a SIPS-et ezen kritikus műveletek és szolgáltatások nyújtásában, valamint értékelnie kell valamennyi lehetséges helyreállítási opció hatékonyságát, illetve az eurorendszerbeli SIPS kivételével a rendezett felszámolást. A SIPS üzemeltetőjének legalább évente felül kell vizsgálnia a SIPS kritikus műveleteit és szolgáltatásait. Ennek az értékelésnek az alapján a SIPS üzemeltetőjének tervet kell készítenie a SIPS helyreállítására, az eurorendszerbeli SIPS kivételével a rendezett felszámolásra. A helyreállítási- és a rendezett felszámolási tervnek tartalmaznia kell többek között a főbb helyreállítási és rendezett felszámolási stratégiák tartalmi összefoglalását, a SIPS kritikus műveleteinek és szolgáltatásainak helyreállítását, valamint a főbb stratégiák végrehajtásához szükséges intézkedések leírását. A SIPS üzemeltetője, amennyiben az alkalmazandó, a helyreállítási tervezéshez szükséges információkkal látja el az érdekelt hatóságokat. A SIPS üzemeltetőjének legalább évente felül kell vizsgálnia a helyreállítási és a rendezett felszámolási tervet.
6. cikk
Hitelkockázat
(1) A SIPS üzemeltetőjének a résztvevőivel szembeni, továbbá a SIPS fizetésekből, elszámolásból és kiegyenlítésből eredően a résztvevői közötti hitelkitettségek mérésére, figyelemmel kísérésére és kezelésére szolgáló szilárd keretrendszert kell létrehoznia.
(2) A SIPS üzemeltetőjének a hitelkockázat valamennyi forrását azonosítania kell. A hitelkockázatok mérése és figyelemmel kísérése napközben, időszerű információk és megfelelő kockázatkezelési eszközök használatával történik.
(3) Azon SIPS üzemeltetőnek - beleértve azt is, amely DNS-t kiegyenlítési garanciával működtet - amely a SISP műveletek során a résztvevőivel szemben hitelkitettséget él meg, a valamennyi résztvevővel szembeni kitettséget fedezet, garancia-alapok, tőkeeszközök (az általános üzleti kockázat céljára szolgáló összeg levonását követően), vagy egyéb, ezekkel egyenértékű pénzügyi forrásokkal kell fedeznie.
(4) A SIPS üzemeltetőjének, beleértve azt is, amely DNS-t kiegyenlítési garancia nélkül működtet, amely esetében a résztvevők a SIPS fizetési, elszámolási és kiegyenlítési folyamatokból eredően hitelkitettséggel szembesülnek, ezen résztvevőkre vonatkozóan szabályokkal vagy szerződéses megállapodásokkal kell rendelkeznie. A szerződéses rendelkezésekben foglalt szabályoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a résztvevők a (3) bekezdésben foglaltak szerint elégséges forrásokat fognak rendelkezésre bocsátani a SIPS fizetési, elszámolási és kiegyenlítési folyamatokból eredő hitelkitettségük fedezésére, azon két résztvevő vonatkozásában, amelyek leányvállalataikkal együttesen a legnagyobb összesített hitelkitettséggel rendelkeznek.
(5) A SIPS üzemeltetőjének az egy vagy több résztvevőnek a SIPS-el szembeni fizetési kötelezettsége nemteljesítéséből közvetlenül eredő veszteségek kezelésére szolgáló szabályokat és eljárásokat kell elfogadnia. Ezeknek a szabályoknak és eljárásoknak rendelkezniük kell a fedezésre vélhetően nem kerülő veszteségek elosztásáról, ideértve annak a tőkének a visszafizetését is, amelyet egy SIPS üzemeltető esetlegesen likviditás-szolgáltatóktól kölcsönöz. Ezen szabályoknak magukban kell foglalniuk a SIPS üzemeltetőjének a SIPS által stresszhelyzetben felhasznált pénzügyi források (3) bekezdésben foglalt szintig történő feltöltésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat.
7. cikk
Fedezet
(1) A SIPS üzemeltetője kizárólag az alábbi eszközöket fogadhatja el fedezetként: a) készpénz; és b) alacsony hitel-, likviditási- és piaci kockázatú eszközök, azaz az olyan eszközök, amelyek vonatkozásában a SIPS üzemeltetője megfelelő belső elemzés alapján be tudja mutatni a hatáskörrel rendelkező hatóság számára azt, hogy azok valamennyi alábbi feltételnek megfelelnek:
i.
alacsony hitelkockázatú kibocsátó által kerültek kibocsátásra;
ii.
minden jogi korlátozás, illetve harmadik fél általi igényérvényesítés nélkül szabadon átruházhatók;
iii.
azok olyan pénznemben denomináltak, amellyel kapcsolatos kockázatot a SIPS üzemeltetője kezel;
iv.
azokra vonatkozóan rendszeresen megbízható áradatokat tesznek közzé;
v.
azok más módon sincsenek kitéve jelentős rossz irányú kockázatnak;
vi.
azokat nem a fedezetet biztosító jogalany, illetve a résztvevővel azonos csoportba tartozó jogalany bocsátotta ki, kivéve a fedezett kötvényeket kizárólag abban az esetben, ha a fedezeti alapba tartozó eszközök egy szilárd jogi keretrendszeren belül megfelelően elkülönítésre kerültek, és kielégítik az i-v. pontokban foglalt követelményeket.
Az i-vi. pontokban foglaltak belső elemzése során a SIPS üzemeltetőjének egy objektív módszert kell meghatároznia, dokumentálnia és alkalmaznia.
(2) A SIPS üzemeltetőjének minden, fedezetként elfogadott eszköz hitelminősége, piaci likviditása és árfolyam-ingadozása figyelemmel kísérése érdekében politikákat és eljárásokat kell meghatároznia és alkalmaznia. A SIPS üzemeltetőjének rendszeresen, de legalább évente figyelemmel kell kísérnie az értékelési politikái és eljárásai megfelelőségét. Az ilyen felülvizsgálatot abban az esetben is el kell végezni, amikor olyan anyagi változás következik be, amely hatást gyakorol a SIPS kockázati kitettségére. A SIPS üzemeltetőjének legalább naponta meg kell határoznia a fedezetének piaci értékét.
(3) A SIPS üzemeltetőjének stabil és konzervatív haircutokat kell meghatároznia, valamint azokat legalább évente tesztelnie kell, továbbá figyelembe kell vennie a stresszhelyzeti piaci körülményeket. A haircut eljárásokat az azokat megalkotó és alkalmazó alkalmazottól eltérő alkalmazottnak kell validálnia, legalább évente.
(4) A SIPS üzemeltetőjének intézkedéseket kell tennie az egyes eszközök koncentrált tulajdonlásának elkerülése érdekében, abban az esetben, ha ez rontaná az ilyen eszközök gyors és az árra gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatás nélkül történő értékesítését.
(5) Az olyan SIPS üzemeltetőnek, amely határon átnyúló fedezetet fogad el, az annak használatából eredő kockázatot azonosítania és kezelnie kell, továbbá biztosítania kell a határon átnyúló fedezet kellő időben történő felhasználásának lehetőségét.
(6) A SIPS üzemeltetőjének hatékony és rugalmas működést lehetővé tévő fedezetkezelési rendszert kell használnia.
(7) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az eurorendszerbeli SIPS-ekre.
8. cikk
Likviditási kockázat
(1) A SIPS üzemeltetőjének átfogó keretrendszert kell létrehoznia a SIPS résztvevői, a kiegyenlítő bankok, a nostro ügynökök, a letétkezelő bankok, a likviditás-szolgáltatók és az egyéb érintett jogalanyok által keletkeztetett likviditási kockázatok kezelésére.
(2) A SIPS üzemeltetőjének olyan működtetési és elemzési eszközöket kell kialakítania, amelyek alkalmassá teszik a kiegyenlítési és fedezeti folyamatok - ideértve a napközbeni likviditás felhasználását - folyamatos és kellő időben történő azonosítására, mérésére és figyelemmel kísérésére.
(3) A SIPS üzemeltetőjének mindenkor elégséges likvid eszközökkel kell rendelkeznie, illetve biztosítania kell, hogy a résztvevői rendelkeznek azokkal, minden olyan pénznemben, amelyben működik, a fizetési kötelezettségek aznapi kiegyenlítésének a széleskörű lehetséges stresszforgatókönyvek keretében történő teljesítése érdekében. Amennyiben az alkalmazandó, ez a napközbeni, illetve a többnapos kiegyenlítésekre is vonatkozik. A stresszforgatókönyveknek a következőket kell tartalmaznia: a) az olyan résztvevő rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek között történő nemteljesítése, amely annak leányvállalataival együtt a legnagyobb összevont fizetési kötelezettséggel rendelkezik; és b) a (11) bekezdésben foglaltaknak megfelelő egyéb forgatókönyvek.
(4) Az egyoldalú műveleteket euróban kiegyenlítő SIPS üzemeltetőnek rendelkeznie kell, illetve biztosítania kell azt, hogy a résztvevők rendelkeznek a (3) bekezdésben foglaltakkal összhangban olyan likvid forrásokkal, amelyek a fizetési kötelezettségek időszerű elszámolásához szükségesek egy olyan résztvevő nemteljesítése esetén, amely annak leányvállalataival együtt a legnagyobb összevont fizetési kötelezettséggel rendelkezik az alábbiak bármelyike szerint a (3) bekezdés a) pontjában meghatározottak alapján:
a)
készpénzben az eurorendszerrel; vagy
b)
elfogadható fedezetben, az eurorendszer fedezeti keretszabályozásában meghatározottak szerint, amelyről az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatás (5) rendelkezik, amennyiben a SIPS üzemeltetőjének hozzáférése van az eurorendszer rendelkezésre állásához.
(5) Az egyoldalú műveleteket euróban elszámoló SIPS üzemeltetőnek rendelkeznie kell, illetve biztosítania kell azt, hogy a résztvevők a (3) bekezdés b) pontjában foglaltakkal összhangban likvid forrásokkal rendelkeznek a (4) bekezdésben meghatározottak szerint, illetve egy hitelképes kereskedelmi bankkal az alábbi eszközök egyikében vagy azok közül többen is:
a)
elkötelezett hitelkeretek;
b)
elkötelezett devizaswapügyletek;
c)
elkötelezett repók;
d)
a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott olyan eszközök, amelyeket egy letétkezelő tart;
e)
olyan befektetések, amelyek közvetlen hozzáférhetők, és készpénzre válthatók olyan előre meghatározott finanszírozási megállapodással, amely vonatkozásában a SIPS üzemeltetője megfelelő belső elemzés alapján be tudja mutatni a hatáskörrel rendelkező hatóság számára azt, hogy a finanszírozási megállapodások erősen megbízhatók, még rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek között is.
A SIPS üzemeltetőjének készen kell állnia arra, hogy megfelelő belső elemzés alapján bemutassa a hatáskörrel rendelkező hatóság számára azt, hogy a kereskedelmi bank hitelképes.
(6) A kétoldalú, illetve egyoldalú műveleteket az eurótól eltérő pénznemben elszámoló SIPS üzemeltetőnek rendelkeznie kell, illetve biztosítania kell azt, hogy a résztvevők a (3) bekezdésben foglaltakkal összhangban likvid forrásokkal rendelkeznek az (5) bekezdésben meghatározottak szerint.
(7) Amennyiben a (3) bekezdésben hivatkozott forrásokat a SIPS üzemeltető egyéb eszközökkel egészíti ki, ezen eszközöknek vélhetően piacképesnek illetve fedezetként elfogadhatónak kell lenniük (pl. hitelkeretek, swapok illetve repók) eseti alapon egy nemteljesítési esemény bekövetkeztét követően, még akkor is, ha ezt nem lehet megbízhatóan előre elrendezni illetve garantálni a rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek között. Amennyiben a résztvevők a (3) bekezdésben hivatkozott forrásokat egyéb eszközökkel egészítik ki, a SIPS üzemeltetőjének biztosítania kell azt, hogy ezek az eszközök az első mondatban foglalt követelményeknek megfelelnek. Az eszközöket vélhetően piacképesnek, illetve fedezetként elfogadhatónak kell tekinteni amennyiben a SIPS üzemeltetője figyelembe vette az érintett központi banknak a fedezetek elfogadhatóságára vonatkozó szabályait és gyakorlatát.
(8) A SIPS üzemeltetője nem feltételezheti azt, hogy rendkívüli központi banki hitel fog rendelkezésre állni.
(9) A SIPS üzemeltetőjének átvilágítást kell elvégeznie annak igazolása érdekében, hogy a (3) bekezdés alapján a SIPS likvid eszközeit rendelkezésre bocsátó valamennyi jogalanynak: a) elegendő és naprakész információ áll rendelkezésére a készpénz illetve eszközök átadásával kapcsolatos likviditási kockázatai megértésére és kezelésére; és b) az előírtaknak megfelelően képes készpénzt illetve eszközöket rendelkezésre bocsátani. A SIPS üzemeltetője legalább évente felülvizsgálja az átvilágításra vonatkozó kötelezettségének a betartását. Csak a kibocsátó központi banktól származó hitelhez hozzáféréssel rendelkező jogalanyok fogadhatók el likviditás-szolgáltatóként. A SIPS üzemeltetőjének rendszeresen tesztelnie kell a SIPS likvid forrásaihoz történő hozzáférésre vonatkozó eljárásait.
(10) A központi banki számlákhoz, pénzforgalmi szolgáltatásokhoz illetve az értékpapír szolgáltatásokhoz hozzáféréssel rendelkező SIPS üzemeltetőnek használnia kell ezeket a szolgáltatásokat, ha az a gyakorlatban megvalósítható.
(11) A SIPS üzemeltetőjének szigorú stressztesztek által kell meghatároznia azt, hogy mennyi készpénzre és egyéb eszközre van szükség a (3) és (4) bekezdésben meghatározott követelmények kielégítéséhez. A SIPS üzemeltetője rendszeresen felülvizsgálja ezt az összeget, többek között a lehetséges esetek széles skálájának megfontolása által, beleértve:
a)
a fent említett eszközök historikus árfolyam-ingadozásának csúcsértéke;
b)
az egyéb tényezőkben bekövetkezett változások, ideértve az árdeterminánsokat és a hozamgörbéket is;
c)
egy vagy több résztvevő nemteljesítése ugyan azon a napon és eltérő, egymást követő napokon;
d)
a finanszírozási- és az eszközpiacokon egyszerre jelen lévő nyomás;
e)
az előretekintő stresszfrogatókönyvek skálája többféle rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek során.
Az ilyen forgatókönyveknek figyelembe kell venniük a SIPS felépítését és működését is, meg kell vizsgálniuk minden olyan jogalanyt, akik esetlegesen anyagi likviditási kockázatot jelenthetnek a SIPS számára, beleértve többek között a kiegyenlítő bankokat, a nostro ügynököket, a letétkezelő bankokat, a likviditás-szolgáltatókat és a kapcsolt FMI-ket, adott esetben többnapos időszak lefedésével is.
(12) A SIPS üzemeltetője dokumentálja a SIPS üzemeltetője illetve a résztvevők által fenntartott készpénzállomány és egyéb eszközök tartásának okát, valamint megfelelő irányítási rendszert léptet életbe azokkal kapcsolatban. A SIPS üzemeltetőjének egyértelmű eljárásokat kell meghatároznia a stresszteszt eredményéről szóló, a vezető testület számára történő beszámolásról. A SIPS üzemeltetőjének ezeket az eredményeket a likviditási kockázatkezelési-keretrendszere megfelelőségének értékelésére illetve módosítására kell felhasználnia.
(13) A SIPS üzemeltetőjének olyan egyértelmű szabályokat és eljárásokat kell bevezetnie, amelyek lehetővé teszik a SIPS számára a fizetési kötelezettségek aznapi, és amennyiben az alkalmazandó, az időszerű napközbeni, illetve többnapos kiegyenlítését egy vagy több résztvevőjének nemteljesítését követően. Ezek a szabályoknak és eljárásoknak:
a)
kezelniük az előre nem látott és vélhetően fedezetlen likviditási hiányosságokat;
b)
a fizetési kötelezettségek aznapi kiegyenlítésének befolyásolása, visszavonása vagy késedelme elkerülését kell megcélozniuk;
c)
rendelkezniük kell arról, hogy stresszhelyzetben miként kell a SIPS által használt készpénzt és egyéb eszközöket feltölteni a (3)-(5) bekezdésekben meghatározott szintig.
9. cikk
Végső kiegyenlítés
A SIPS üzemeltetőjének olyan szabályokat és eljárásokat kell életbe léptetnie, amelyek lehetővé teszik a végső kiegyenlítést legkésőbb a kiegyenlítés tervezett napja végéig.
10. cikk
Pénzben történő kiegyenlítés
(1) Az egyoldalú műveleteket euróban kiegyenlítő SIPS üzemeltetőnek biztosítania kell azt, hogy a végső kiegyenlítés központi banki pénzben történik meg.
(2) A kétoldalú, illetve egyoldalú műveleteket az eurótól eltérő pénznemben kiegyenlítő SIPS üzemeltetőnek biztosítania kell azt, hogy - amennyiben ez alkalmazandó és lehetséges - a végső kiegyenlítés központi banki pénzben történik meg.
(3) Amennyiben központi banki pénz használatára nem kerül sor, a SIPS üzemeltetőjének biztosítania kell azt, hogy a pénzben történő kiegyenlítésre olyan kiegyenlítési eszköz használatával kerül sor, amelynek nincs hitel- és likviditási kockázata, illetve az csak elenyésző mértékű.
(4) Amennyiben a kiegyenlítésre kereskedelmi banki pénzben kerül sor, a SIPS üzemeltetőjének figyelemmel kell kísérnie, kezelnie és korlátoznia kell a kiegyenlítő kereskedelmi bankoktól származó hitel- és likviditási kockázatokat. Különösképpen, a SIPS üzemeltetőjének létre kell hoznia és figyelemmel kell kísérnie a kiegyenlítő bankjaira vonatkozó olyan szigorú követelményeknek való megfelelést, amelyek többek között figyelembe veszik azok szabályozásait, felügyeletét, hitelképességét, tőkésítettségét, likviditáshoz való hozzáférését és működési megbízhatóságát. A SIPS üzemeltetőjének ezen felül figyelemmel kell kísérnie és kezelnie kell a SIPS kiegyenlítő kereskedelmi bankjaival szembeni hitel- és likviditási kitettségének koncentrációját.
(5) Amennyiben egy SIPS üzemeltető a saját könyveiben végez pénzben történő kiegyenlítéseket, minimalizálnia és szigorúan kontrollálnia kell a hitel- és likviditási kockázatait.
(6) Amennyiben a kiegyenlítésre kereskedelmi banki pénzben kerül sor, a SIPS üzemeltetőjének a kiegyenlítő kereskedelmi bankokkal fennálló jogi megállapodásainak egyértelműen rendelkeznie kell arról, hogy:
a)
az egyes kiegyenlítő bankok könyveiben végzett átutalások megtörténte mikorra várható;
b)
az átutalások a végrehajtáskor tekintendők véglegesnek;
c)
a kapott összegeket a lehető leghamarabb át kell utalni, legalább a nap végéig.
11. cikk
Fizetés fizetés ellenében
A fizetés fizetés ellenében módszert alkalmazó SIPS-nek annak biztosításával kell elhárítania az elsődleges kockázatot, hogy egy kötelezettség végső kiegyenlítésére kizárólag abban az esetben történik meg, amennyiben a kapcsolt kötelezettség végső elszámolása szintén megtörténik. Ezt a szabályt arra való tekintet nélkül kell követni, hogy a kiegyenlítés bruttó vagy nettó alapú-e, és hogy a véglegesség mikor következik be.
12. cikk
A résztvevők nemteljesítésére vonatkozó szabályok és eljárások
(1) A SIPS üzemeltetőjének a SIPS szabályzataiban és eljárásaiban meg kell határoznia a résztvevők nemteljesítésének fogalommeghatározását, amelynek legalább tartalmaznia kell azt, hogy a résztvevő esedékességkor nem tud megfelelni a pénzügyi kötelezettségeinek, többek között működési okoknál fogva, szerződésszegés miatt, vagy az ilyen résztvevő ellen indított fizetésképtelenségi eljárás miatt. A SIPS üzemeltetetőjének különbséget kell tennie az automatikus, illetve a mérlegelésen alapuló nemteljesítés között. A mérlegelésen alapuló nemteljesítés esetén a SIPS üzemeltetőjének meg kell határoznia, mely jogalany gyakorolja a mérlegelési jogot. A SIPS üzemeltetőjének ezt a fogalmat legalább évente felül kell vizsgálnia.
(2) A SIPS üzemeltetőjének a nemteljesítés esetére vonatkozó olyan szabályokat és eljárásokat kell életbe léptetnie, amelyek lehetővé teszi számára a kötelezettségeinek történő megfelelést a résztvevő nemteljesítése esetén, amelyek rendelkeznek a források visszapótlásáról a nemteljesítést követően. Ezeknek a szabályoknak legalább az alábbiakban felsoroltakat meg kell határozniuk:
a)
azokat a lépéseket, amelyeket egy SIPS üzemeltető nemteljesítés esetén megtehet;
b)
azt, hogy ezen lépések megtétele automatikus vagy mérlegelésen alapul-e, valamint azon módokat, amelyek által az ilyen mérlegelést gyakorolják;
c)
a SIPS üzemeltető általános kiegyenlítési gyakorlatában az időszerű kiegyenlítés biztosítása érdekében bekövetkező lehetséges változások;
d)
a fizetések kezelése a feldolgozás különböző fázisaiban;
e)
a várhatóan egymást követő lépések;
f)
az érintett felek szerepei, kötelezettségei és felelősségei, ideértve a nemteljesítéssel nem érintett résztvevőket is;
g)
az egyéb, működésbe léptetendő mechanizmusok a nemteljesítés hatásának lehető legkisebbre történő szorítása érdekében.
(3) A SIPS üzemeltetőjének fel kell készülnie a nemteljesítési szabályai és eljárásai alkalmazására, ideértve a szabályokban foglalt minden megfelelő mérlegelési eljárást is. A SIPS üzemeltetőjének többek között biztosítania kell azt, hogy: a) működési kapacitással rendelkezik - ideértve az elegendő számú megfelelően képzett személyzetet is - a (2) bekezdésben körülírt eljárások időben történő elvégzésére; és b) a SIPS szabályzatai és eljárásai rendelkeznek a dokumentációs, információs és kommunikációs szükségletekről, és, amennyiben egynél több FMI vagy hatóság is érintett, a koordinációról.
(4) A SIPS üzemeltetője nyilvánosságra hozza a (2) bekezdésben foglalt szabályok és eljárások főbb elemeit, és legalább az alábbiakat:
a)
azokat a körülményeket, amelyek esetén intézkedés megtételére kerül sor;
b)
azt, hogy ezen intézkedéseket ki fogja megtenni;
c)
azon intézkedések körét, amelyek megtételére sor kerül;
d)
a SIPS üzemeltetőjének a nemteljesítéssel nem érintett résztvevők felé fennálló kötelezettségeinek kezelésére szolgáló mechanizmusokat.
(5) A SIPS üzemeltetője a (2) bekezdésben foglalt szabályokat és eljárásokat legalább évente - illetve az ezeket a szabályokat és eljárásokat érintő anyagi változásokat követően - tesztelés és felülvizsgálat alá veszi. A SIPS üzemeltetőjének az ilyen tesztelésekbe és felülvizsgálatokba be kell vonnia a SIPS résztvevőit és az érdekelt feleket.
13. cikk
Általános üzleti kockázat
(1) A SIPS üzemeltetőjének megbízható irányítási és ellenőrzési rendszereket kell kialakítania az általános üzleti kockázatok, köztük az üzleti stratégia rossz kivitelezéséből eredő veszteségek, a negatív pénzáramlások, vagy az előre nem létható, illetve kirívóan magas működési költségek beazonosítására, figyelemmel kísérésére és kezelésére.
(2) A SIPS üzemeltetőjének tőkeeszközökkel - például közönséges részvények, nyilvánosságra hozott tartalékok, vagy egyéb kapcsolódó jövedelmek - fedezett likvid eszközöket kell tartania, annak érdekében, hogy működő vállalkozásként abban az esetben is folytatni tudja a működéseit és szolgáltatásait, ha általános üzleti veszteségeket szenved el. Ezen eszközök összegét a SIPS általános üzleti kockázati profilja, valamint az az időtartam határozza meg, amely a kritikus műveleteinek és szolgáltatásainak helyreállításához, illetve rendezett felszámolásához ilyen intézkedés esetén szükséges.
(3) Ennek az értékelésnek az alapján a SIPS üzemeltetőjének megvalósítható tervet kell fenntartania a SIPS helyreállítására, vagy - az eurorendszerbeli SIPS kivételével - a rendezett felszámolásra.
(4) A SIPS üzemeltetőjének elegendő, tőkeeszközökkel fedezett likvid eszközöket kell tartania a (3) bekezdésben hivatkozott terv végrehajtása érdekében. A SIPS üzemeltetőjének legalább a hat havi folyó működési költségeivel egyező értékű tőkeeszközökkel fedezett likvid eszközöket kell tartania. Ezen eszközök kiegészítik a résztvevők nemteljesítésének, illetve a 6. és 8. cikkekben foglalt kockázatok fedezésére tartott forrásokat. A tőkekövetelmények megkettőzésének megelőzése érdekében ide sorolhatók a nemzetközi kockázatalapú tőkekövetelmények alapján tartott tőkeeszközök.
(5) Az általános üzleti kockázatok fedezése érdekében tartott eszközöknek megfelelően likvidnek és jó minőségűnek kell lenniük annak érdekében, hogy azok kellő időben rendelkezésre álljanak. A SIPS üzemeltetőjének képesnek kell lennie az ilyen eszközöket az árat érintő kedvezőtlen hatás nélkül, vagy minimális ilyen hatás mellett értékesítenie, annak érdekében, hogy működő vállalkozásként abban az esetben is folytatni tudja a működést, ha általános üzleti veszteségeket szenved el.
(6) A SIPS üzemeltetőjének olyan, a kiegészítő tőkeemelésre vonatkozó, megvalósítható tervet kell alkotnia, amely arra az esetre szolgál, ha a tőkéje a (4) bekezdésben hivatkozott összeg közelébe vagy az alá esik. A tervet jóváhagyásra be kell nyújtani a vezető testületnek, és azt legalább évente frissíteni kell.
(7) A (2) és a (4)-(6) bekezdések nem alkalmazandók az eurorendszerbeli SIPS-ekre.
14. cikk
Letétkezelői és befektetési kockázatok
(1) A SIPS üzemeltetője a saját, valamint a résztvevői eszközeit olyan felügyelet és szabályzás alatt álló jogalanyoknál (a továbbiakban: letétkezelők) tartja, amelyek olyan számviteli gyakorlattal, őrzési eljárásokkal és belső ellenőrzéssel rendelkeznek, amelyek ezeket ez eszközöket teljes egészében megvédik a veszteség kockázatától a letétkezelő, illetve az alletétkezelő fizetésképtelensége, hanyagsága, csalása, elégtelen adminisztrációja illetve nem megfelelő nyilvántartása esetén.
(2) A SIPS üzemeltetőjének gyors hozzáféréssel kell rendelkeznie a saját, illetve a résztvevői által rendelkezésre bocsátott eszközökhöz.
(3) A SIPS üzemeltetőjének értékelnie kell és meg kell értenie a letéteit kezelő bankok felé fennálló kitettségét, figyelembe véve az azokkal fennálló jogviszonya teljes terjedelmét.
(4) A SIPS üzemeltetőjének olyan befektetési stratégiát kell létrehoznia, amely összhangban áll az átfogó kockázatkezelési stratégiájával, és amelyet teljes egészében nyilvánosságra hoznak a résztvevők számára. A SIPS üzemeltetőjének a befektetési stratégiát legalább évente felül kell vizsgálnia.
(5) A SIPS üzemeltetőjének befektetési stratégiája körébe tartozó befektetéseket magas minőségű kötelezetteknek, illetve a velük szemben fennálló követeléseknek kell biztosítania. A SIPS üzemeltetőjének meg kell határoznia a magas minőségű kötelezettekre vonatkozó követelményeket. A befektetéseknek minimális hitel-, piaci- és likviditási kockázattal rendelkező eszközökben kell lenniük.
(6) A (3)-(5) bekezdésekben foglaltak nem alkalmazandók az eurorendszerbeli SIPS-ekre.
15. cikk
Működési kockázat
(1) A SIPS üzemeltetőjének a működési kockázat beazonosítása, figyelemmel kísérése és kezelése érdekében megfelelő rendszerekkel, politikákkal, eljárásokkal és ellenőrzéssel rendelkező szilárd keretrendszert kell létrehoznia.
(2) A SIPS üzemeltetőjének olyan, a szolgáltatás szintjére és a működés megbízhatóságra vonatkozó célkitűzéseket és politikákat kell létrehoznia, amelyek ezen célkitűzések elérést szolgálják. A SIPS üzemeltetőjének a célkitűzéseket és politikákat legalább évente felül kell vizsgálnia.
(3) A SIPS üzemeltetőjének biztosítania kell azt, hogy a SIPS mindenkor mérhető kapacitással rendelkezik a fizetési forgalomban a stresszhelyzetekben bekövetkezett emelkedés kezelésére, és hogy az el tudja érni a szolgáltatás szintjére vonatkozó célkitűzéseit.
(4) ASIPS üzemeltetőjének olyan átfogó fizikai és információtechnológiai biztonsági politikákat kell létrehoznia, amelyek valamennyi lehetséges gyenge pontot és fenyegetettséget megfelelően azonosítják, értékelik és kezelik. A SIPS üzemeltetőjének ezeket a politikákat legalább évente felül kell vizsgálnia.
(5) A SIPS üzemeltetőjének olyan üzletmenet-folytonossági tervet kell elfogadnia, amely orvosolja mindazon eseteket, amelyek a SIPS műveletei megzavarására alkalmas jelentős kockázatot jelentenek. Ennek a tervnek tartalmaznia kell egy másodlagos helyszín használatát, és biztosítania kell, hogy a kritikus információtechnológiai rendszerek az ilyen esetek bekövetkezését követő két órán belül ismételten megkezdjék a működést. A tervet olyan módon kell kialakítani, hogy a SIPS mindig képes legyen valamennyi, a zavaró esemény bekövetkezésével érintett üzleti nap végéig esedékes fizetés kiegyenlítésére. A SIPS üzemeltetőjének a tervet legalább évente tesztelnie kell és felül kell vizsgálnia.
(6) A SIPS üzemeltetőjének be kell azonosítania a kritikus résztvevőket, különösen a fizetési forgalom és értékek, valamint azoknak az egyéb résztvevőkre és a SIPS egészére gyakorolt lehetséges hatásai vonatkozásában, amennyiben az ilyen résztvevők jelentős működési problémával szembesülnek.
(7) A SIPS üzemeltetőjének be kell azonosítania, figyelemmel kell kísérnie és kezelnie kell mindazon kockázatokat, amelyeket a kritikus résztvevők, az egyéb FMI-k, valamint a szolgáltatók és közműszolgáltatók a SIPS működéseire nézve gyakorolhatnak.
16. cikk
A hozzáférésre és a részvételre vonatkozó feltételek
(1) A SIPS üzemeltetőjének el kell fogadnia és nyilvánosságra kell hoznia a diszkriminációtól mentes, a SIPS szolgáltatásaihoz történő hozzáférésre és az azokban történő részvételre vonatkozó követelményeit a közvetlen, és amennyiben az alkalmazandó, a közvetett résztvevők és az egyéb FMI-k számára. A SIPS üzemeltetőjének a követelményeket legalább évente felül kell vizsgálnia.
(2) Az (1) bekezdésben fogalt hozzáférési és részvételi követelményeket a SIPS, valamint az általa kiszolgált piac biztonságával és hatékonyságával kall alátámasztani, valamint azokat a SIPS egyes kockázataira tekintettel és a kockázatoknak megfelelő módon kell kialakítani. Az arányosság elvének megfelelően a SIPS üzemeltetőjének olyan követelményeket kell kialakítania, amelyek a lehető legkisebbre szűkítik a hozzáférést. Amennyiben a SIPS üzemeltetője egy jogalanytól megtagadja a hozzáférést, azt egy összehasonlító kockázatelemzés alapján írásban kell megindokolnia.
(3) A SIPS üzemeltetőjének folyamatosan figyelemmel kell kísérnie résztvevők SIPS-hez történő hozzáférés és az abban történő részvétel követelményeinek való megfelelését. A SIPS üzemeltetőjének olyan diszkriminációmentes eljárásokat kell elfogadnia és nyilvánosságra hoznia, amelyek rendelkeznek egy résztvevő részvételi jogainak felfüggesztéséről vagy rendezett megszüntetéséről, amennyiben a résztvevő nem tud megfelelni a hozzáférési és részvételi követelményeknek. A SIPS üzemeltetőjének az eljárásokat legalább évente felül kell vizsgálnia.
17. cikk
Többszintű részvételi megállapodások
(1) A kockázatkezelés érdekében a SIPS üzemeltetőjének biztosítania kell, hogy a SIPS szabályai, eljárásai és szerződési viszonyai lehetővé teszik számára azt, hogy a közvetett részvételről információkat gyűjtsön a SIPS-nek a részvételből eredő anyagi kockázatai beazonosítása, figyelemmel kísérése és kezelése érdekében. Ennek az információnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a)
azon tevékenység arányát, amelyet a közvetlen résztvevők a közvetett résztvevők nevében végeznek;
b)
azon közvetett résztvevők számát, amelyek egyedi közvetlen résztvevőn keresztül számolnak el;
c)
az egyes közvetlen résztvevőtől eredő fizetési forgalom és érték a SIPS-ben;
d)
a c) pont alatt foglalt fizetések mennyisége vagy értéke az azon közvetlen résztvevők fizetéseinek mennyiségének vagy értékének arányában, amelyeken keresztül a közvetett résztvevő hozzáfér a SIPS-hez.
(2) A SIPS üzemeltetőjének be kell azonosítania azokat a közvetlen és közvetett résztvevő közötti anyagi függőségeket, amelyek hatással lehetnek a SIPS-re.
(3) A SIPS üzemeltetőjének be kell azonosítania azokat a közvetett résztvevőket, amelyek anyagi kockázatot jelentenek a SIPS számára, valamint azokat a közvetlen résztvevőket, amelyeken keresztül azok a SIPS-hez hozzáférnek, tekintettel ezen kockázatok kezelésére.
(4) A SIPS üzemeltetője legalább évente felülvizsgálja a többszintű részvételből eredő kockázatokat. Amennyiben szükséges, a SIPS közvetítő lépéseket tesz a kockázatok megfelelő módon történő kezelése érdekében.
18. cikk
Hatékonyság és hatásosság
(1) A SIPS üzemeltetőjének rendelkeznie kell a SIPS által kiszolgált piac igényeinek beazonosítására és az azoknak történő megfelelésre vonatkozó eljárással, különösképpen tekintettel:
a)
a választott elszámolási és kiegyenlítési megállapodás;
b)
a belső szervezeti felépítés;
c)
az elszámolt és kiegyenlített termékek köre;
d)
az alkalmazott technológiák és eljárások.
(2) A SIPS üzemeltetőjének világosan meghatározott, mérhető és megvalósítható célokkal és célkitűzésekkel kell rendelkeznie többek között a szolgáltatások minimális szintje, a kockázatkezelési elvárások és az üzleti prioritások terén.
(3) A SIPS üzemeltetőjének bevett mechanizmusokkal kell rendelkeznie az (1) és a (2) bekezdésekben meghatározott követelmények rendes, legalább éves felülvizsgálatára.
19. cikk
Kommunikációs eljárások és standardok
A SIPS üzemeltetőjének jelentős és nemzetközileg elfogadott kommunikációs eljárásokat és standardokat kell használnia vagy alkalmaznia a hatékony fizetés, elszámolás és kiegyenlítés valamint a nyilvántartás megteremtése érdekében.
20. cikk
A szabályok, főbb eljárások és a piaci adatok nyilvánosságra hozatala
(1) A SIPS üzemeltetőjének egyértelmű valamint átfogó szabályokat és eljárásokat kell elfogadnia, amelyeket teljes egészében nyilvánosságra kell hoznia a résztvevők számára. A főbb szabályokat és eljárásokat szintén nyilvánosságra kell hozni.
(2) A SIPS üzemeltetőjének a rendszer felépítéséről és műveleteiről, továbbá a SIPS üzemeltetőjének és a résztvevőknek a jogairól és kötelezettségeiről egyértelmű leírást kell közzé tennie annak érdekében, hogy a résztvevők felmérhessék azt a kockázatot, amelynek ki lennének téve a SIPS-ben történő részvétel esetén.
(3) A SIPS üzemeltetőjének rendelkezésre kell bocsátania valamennyi szükséges és megfelelő dokumentumot valamint képzést annak érdekében, hogy segítse a résztvevőket a SIPS szabályainak és eljárásainak, valamint annak a kockázatnak a megértésében, amely a SIPS-hez való csatlakozásukból ered.
(4) A SIPS üzemeltetőjének nyilvánosságra kell hoznia a SIPS díjait az általa felkínált egyedi szolgáltatások szintjén, valamint a diszkontálási politikáit. Az összehasonlíthatóság érdekében a SIPS üzemeltetőjének egyértelmű leírást kell adnia a díjköteles szolgáltatásokról.
(5) A SIPS üzemeltetőjének meg kell küldenie és nyilvánosságra kell hoznia a CPSS-IOSCO pénzpiaci infrastruktúrák nyilvánossági keretrendszerébe küldött válaszokat. A SIPS üzemeltetőjének a rendszerben, vagy annak környezetében bekövetkezett anyagi változások bekövetkezését követően, de legalább kétévente naprakésszé kell tennie a válaszait. A SIPS üzemeltetőjének ezen felül szintén nyilvánosságra kell hoznia legalább a tranzakciók nagyságrendjére és értékére vonatkozó adatokat.
21. cikk
A hatáskörrel rendelkező hatóság számára történő nyilvánosságra hozatal
A hatáskörrel rendelkező hatóság jogosult a SIPS üzemeltetőjétől valamennyi olyan információ és dokumentum beszerzésére, amely az ezen rendeletben foglalt követelményeknek történő megfelelés értékelésére szolgál. A SIPS üzemeltetőjének ezeket a vonatkozó információkat a hatáskörrel rendelkező hatóság számára kell jelentenie.
22. cikk
Korrekciós intézkedések
(1) Amennyiben egy SIPS üzemeltető nem felelt meg az ebben a rendeletben foglaltaknak, a hatáskörrel rendelkező hatóságnak:
a)
értesítenie kell a SIPS üzemeltetőjét a meg nem felelés természetéről; továbbá
b)
lehetőséget kell biztosítania a SIPS üzemeltetője számára arra, hogy meghallgatást nyerhessen és magyarázatokat nyújthasson.
(2) A SIPS üzemeltetője által rendelkezésre bocsátott információk alapján a hatáskörrel rendelkező hatóság arra utasíthatja a SIPS üzemeltetőjét, hogy az vezessen be meghatározott korrekciós intézkedéseket a meg nem felelés elhárítása, illetve megismétlésének megelőzése érdekében.
(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság azonnali korrekciós intézkedéseket szabhat ki, amennyiben indoklással alátámasztott véleményében azt állapítja meg, hogy a meg nem felelési esemény elég súlyos ahhoz, hogy az azonnali intézkedést igényeljen.
(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul tájékoztatja az EKB-t a SIPS üzemeltetőjével szemben kiszabott valamennyi korrekciós intézkedésről.
(5) A korrekciós intézkedések az EKB szankciók kirovására vonatkozó jogköréről szóló, 1998. november 23-i 2532/98/EK tanácsi rendeletben (6) foglalt szankciókkal párhuzamosan, illetve attól függetlenül is kiszabhatók.
23. cikk
Szankciók
Az ezen rendeletben foglaltak megszegése esetén az EKB szankciókat szab ki, összhangban a 2532/98/EK rendelettel és az Európai Központi Bank szankcionálási jogosítványairól szóló, 1999. szeptember 23-i 2157/1999/EK európai központi banki rendelettel (EKB/1999/4) (7). Az EKB közzéteszi a szankciók mértékének kiszámítására vonatkozó tájékoztatást.
24. cikk
Felülvizsgálat
A Kormányzótanács az ezen rendelet általános alkalmazását legkésőbb az annak hatálybalépését követő két éven belül, majd azt követően kétévente felülvizsgálja, és értékeli, hogy annak módosítása szükséges-e.
25. cikk
Záró rendelkezések
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő huszadik napon lép hatályba.
(2) A SIPS üzemeltetőknek egy év áll rendelkezésükre az ezen rendeletben meghatározott követelményeknek történő megfelelésre azt követően, hogy a Kormányzótanács döntését az 1. cikk (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban közölték velük.
(3) Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. július 3-án.